pink.rs | Nakadašnji šef specijalnog tima DB-a za Pink o sve popularnijoj PROTIVZKAONITOJ metodi PRAĆENJA I PRISLUŠKIVANJA partnera: Ovi uređaji mogu se postaviti BILO GDE!\nNakadašnji šef specijalnog tima DB-a za Pink o sve popularnijoj PROTIVZKAONITOJ metodi PRAĆENJA I PRISLUŠKIVANJA partnera: Ovi uređaji mogu se postaviti BILO GDE!\nNepoverenje, sumnja i nevernost umeju često da nateraju partnere da se posluže tajnim prisluškivnajem kako bi šta druga polovina krije od njih, i iako su prislušni uređaji dozvoljeni samo nadležnim državnim organima, u današnje vreme nabavljaju ih i obični građani, rekao je za pink Božidar Spasić bivši šef Specijalnog tima službe državne bezbednosti.\n- Imate nekoliko vrsta prisluškivača. Postoje prisluškivači koji izgledaju tako da se mogu neprimetno staviti u torbu ili kola osobe koju neko želi da prisluškuje. To je jedna spravica u koju se stavi određena kartica kako bi uređaj radio. Potom se prisluškivač ili lokator ubace u kola, kuću, tašnu, bukvlano bilo gde - kaže Spasić.\nPrema njegovim rečima, prisluškicači i lokatori mogu biti velicine i do nekoliko centimetara.\n- Lokatori vam sve vreme pokazuju gde se neko nalazi, i lako ga sa tim uređajem možete i prisluškivati - ukazao je on.\nPrema podacima, najčešći korisnici prisluškivača i lokatora su žene, koje se nelegalnoj upotrebi obih uređaja odaju kada žele da saznaju da li ih njihov emotivni partner vara.\nNabavnka i ugradnja prislušnih uređaja je jednostavna, mogu da se nabave putem interneta, a cena je dostupna svim platežnim grupama.\nEkipa Pinka je ove tvrdnje testirala pozivom na broj sa oglas sa interneta.\nNa osnovu razgovora sa osobom koja tvrdi da prodaje ove uređaje, prikupljene su infomracije o ceni koja iznos 65 evra po komadu i načinu uputrebe koji je krajnje jednostavan - uređaj se akrivira, ostavi u kola ili željeno mesto. Nakon nekoliko dana osoba kojanje postavila prisluškivač osoba koja prisluškuje može lako da sazna informaciju koja je bila povod za ovakav\nSlučaj Ljupka Stević\nProtkele nedlje javnost u Srbiji postala je upoznat sa slučajem pevačice Ljupke Stević, koja je prisluškivala emotivnog partnera. Ipak, reakcije na to su podeljene, jedni bi bez problema prisluškivali i pratili emotivne partnere zbog nepoverenja, dok su drugi jasno istkli da se nikada ne bi odali takvom načinu otkrivanja istine.\nBivši oficir kontraobaveštajne službe Karan za Pink: Veliki je pritisak da se Srbija ne naoruža adekvatno iako smo vojno neutralna država! (VIDEO)\nČović za Pink: Evropska unija je odgovorna za sprovođenja Briselskog sporazuma!\nĐurić za Pink o razgovorima Beograda i Prištine u Vašingtonu: Avdulah Hoti neprestano obmanjuje međunarodnu i domaću javnost! (VIDEO)\nŠef Odseka za suzbijanje teških krađa za Pink: Smanjen je broj teških krađa - Ali OVAJ PODATAK ZABRINJAVA!\nKOGA ONI FOLIRAJU?! Maja i Janjuš sve vreme u vezi, nikad nisu ni raskidali: Opet smo ih uhvatili na delu, EVO I GDE! (FOTO)\nSe*s za vreme urinarne infekcije: Da ili ne?


O globalnim trendovima: Crna Gora na raskršću - Vijesti.me\nO globalnim trendovima: Crna Gora na raskršću\nKao što smo prethodno već u-kazali, Crna se Gora sve više nalazi u stanju realnog dvovlašća... Edit\nBojan Jovanović 14. jul 2013, 07:15 ažurirano 27. mart 2019, 21:57\nSvako zna šta znači miješanje u nečije unutrašnje stvari, bilo da je u pitanju privatni život – recimo, jedna porodica ili javna sfera, recimo, jedna država.\nKada se neki «strani faktor» (da to tako formulišemo) miješa u unutrašnje stvari jedne države, onda bi bilo uobičajeno da ta država, njezini građani ili organizacije raznih profila izražavaju veliko negodovanje, protestuju na razne načine, da im kada razgovaraju o tome krv udara u glavu i sl.\nTako nekako je to bilo – nekada. Danas više nije tako. Jer, miješanje u unutrašnje stvari jedne države postaje uobičajena pojava.\nMiješanje u njezine unutrašnje stvari postade uobičajena pojava i kada je u pitanju Crna Gora.\nKao što smo prethodno već u-kazali, Crna se Gora sve više nalazi u stanju realnog dvovlašća. Takva konstatacija se zasniva na činjenici koju svako može da u-vidi: Organi vlasti ove države sve više dijele vlast sa organima vlasti koji su locirani u Briselu, Vašingtonu, Frankfurtu, Luksemburgu i drugdje.\nDoista, ono što, zapravo, više uznemirava od te činjenice, to je to da takvo stanje stvari nikoga ne uznemirava.\nI – naravno, ako ne griješimo – može se još uočiti da takvo stanje stvari, takoreći, niko ne uočava.\nDa bismo doista razumjeli situaciju u kojoj se danas našla Crna Gora, treba poći od konstatacije da je ova država vehemetno zahvaćena vihorima globalizacije i vrtlozima evropskih integracija\nPa prije svega, isto ono što se događa i u brojnim drugim državama na Kontinentu i u Svijetu.\nNa primjer, Evropska se unija miješa u unutrašnje stvari Crne Gore. To je činjenica. No isto tako, “EU” se miješa i u unutrašnje stvari Velike Britanije. I to je činjenica.\nSamo, tu se pronalazi jedna velika razlika: dok miješanje u unutrašnje stvari Velike Britanije još itekako izaziva indignaciju, udaranje krvi u glavu i razna protestovanja – i to, osobito u posljednje vrijeme, počev odozgo, od nivoa britanskog premijera pa “nadolje”, dotle je kod nas sasvim drugačije.\nNego, da bismo doista razumjeli situaciju u kojoj se danas našla Crna Gora, treba poći od konstatacije da je ova država vehemetno zahvaćena vihorima globalizacije i vrtlozima evropskih integracija.\nTako nazvana Evropska unija je vrlo zahtjevna – najblaže rečeno.\nTreba shvatiti da ulazak u tu uniju realno – izvan promulgacija i floskula – predstavlja za jednu državu i jedan narod skoro salto mortale. Postajati i postati član EU znači ući u jedan sistem stege, da tako kažemo.\nŠto se tiče Evropske komisije, ona već de facto – i ne od juče – predstavlja neku vrstu realne EVROPSKE VLADE.\nIz toga logično proizilazi i sljedeći zaključak: Ulaskom u Evropsku uniju, nad vladom Crne Gore će da vlada jedna druga vlada, takva koja će imati (i već ima), bilo de facto bilo de jure, više od onog što je vladavinska srž vladanja, više potestas. Znači, Vlada Crne Gore će realno biti podređena Evropskoj komisiji, kao što su toj vladi danas podređene opštinske vlade Berana ili Bara.\nU situaciji kakvu smo gore skicirali, kakva je pozicija crnogorske vlasti? Ukratko, vrlo komplikovana i vrlo prepoznatljiva.\nNaime, brojne vlasti danas širom Evrope nalaze se u bazično istoj komplikovanoj situaciji.\nUmjesto da odgovor is-kažemo na neki apstraktan način, biramo ne samo tačnu no i što razumljiviju formulaciju, dakle: Cilj je da se državama modernosti slomi kičma\nUz ostalo, one su sve pod enormnim pritiskom koji na njih vrše tzv. global players i globalizacija sama po sebi. Taj pritisak je dijelom raspršen i nekontrolisan, dok je, većim dijelom, fokusiran kao široki laserski zrak i kontrolisan.\nPritisak o kojemu je riječ ide, naravno, odozgo nadolje, to jest, od supranacionalnog i transnacionalnog nivoa ka nacionalnom nivou.\nU najvažnijem, šta hoće organi i organizacije koji se pozicioniraju iznad otprilike 200 država modernosti, bivajući (već sada) kao neka vrsta postmoderne global governance?\nUmjesto da odgovor is-kažemo na neki apstraktan način, biramo ne samo tačnu no i što razumljiviju formulaciju, dakle: Cilj je da se državama modernosti slomi kičma.\nSad, postavlja se i pitanje: Da li to važi i kada je u pitanju Crna Gora? Odgovor je: Da. To jest, svako je obavezujuće pozvan da u-vidi da je u toku pokušaj da se Crnoj Gori slomi kičma.\nŠto se tiče aktuelne vlasti, ista je izložena jednoj «taktici» koja je dosta jednostavna, no koliko jednostavna toliko i razorna. Ukratko, to je taktika «čekića i nakovnja».\nU toj taktici, glavna stvar je da se aktuelna vlast ili vlada zavede i navede da se postavi tako da joj glava «dođe» (ili da se nađe) između čekića i nakovnja.\n«Čekić» drži «spoljnji faktor». «Nakovanj» je unutrašnji pritisak.\nA ako na to šire gledamo, vidimo da je danas i svakodnevno u toku «borba moći protiv moći u doba globalizacije», da se poslužimo tom sintagmom recentnog teoretičara Urliha Beka.\nBek je, opet, takvu jednu formulaciju preuzeo od Amerikanca Džejmsa Medisona. Kada je govorio o «borbi moći protiv moći», ovaj «federalista» je imao na umu unutrašnje političke prilike njegovoga doba, kako u Americi, tako i drugdje, unutrašnje borbe oko vlasti, to jest oko vrhovne vlasti. Na primjer, borba između skupština i monarha, centralnih i lokalnih vlasti i sl.\nDanas, pak, prema Bekovom tačnom i relevantnom uvidu, težište takve jedne borbe se premješta u međunarodnu i globalnu arenu\nDanas, pak, prema Bekovom tačnom i relevantnom uvidu, težište takve jedne borbe se premješta u međunarodnu i globalnu arenu.\nTo znači da se makijavelistički akteri koji hoće da prigrabe najveću potestas pozicioniraju izvan i iznad država.\nElem, važno je shvatiti da se baš takav odnos uspostavlja između EU i država članica, pa, ako se baš hoće, isto i svih država Evrope... i ne samo Evrope, već u izvjesnoj mjeri i Mediteranske Afrike, kao što to u-kazuje i po-kazuje «Barselonski proces».\nPrema Ugovoru iz Lisabona, Evropska unija ima isključive nadležnosti u ovim oblastima: a) carinska politika, b) utvrđivanje pravila o tržišnoj utakmici potrebnih za funkcionisanje unutrašnjeg tržišta, c) monetarnoj politici za države čija je valuta euro, d) očuvanju morskih ribolovnih resursa u okviru zajedničke ribolovne politike i e) zajedničkoj trgovinskoj politici.\nNa prvi pogled, može se učiniti da nije riječ o nekim velikim ovlašćenjima. I tako, izgleda, mnogi i misle, od kojih su neki političari i politikolozi.\nMeđutim, kako to već biva, prvi pogled vara.\nRiječ je as a matter of fact o vrlo velikim ovlašćenjima.\nEvropska unija, dakle, ima nadležnost da utvrđuje pravila o tržišnoj utakmici unutar tzv. unutrašnjeg ili jedinstvenog evropskog tržišta. Sad, ma kako to ovlašćenje nekome izgledalo ili ne izgledalo, konkretno i još više konsekventno, riječ je o enormnom ovlašćenju.\nEvo i kako. Kada se kaže: da utvrđuje pravila o tržišnoj utakmici... to može da zvuči ili znači kao da je EU tu neki formalni postavljeni arbitar i ništa više.\nMeđutim, treba shvatiti da to nije «i ništa više» već «i mnogo više» u jednoj opštoj situaciji koju karakteriše marketizacija kako «svijeta sistema» tako i «svijeta života». Najpojednostavljenije, sve je obuhvaćeno tržištem.\nOdatle, onda, kako je najednom proizilazeće, proizilaze veoma obuhvatna ovlašćenja dodijeljena EU.\nTo ćemo pokazati na jednom primjeru.\nNa jednoj strani, tržišna utakmica koju Ugovor pominje podrazumijeva, recimo, sve ono što se tiče poslovanja preduzeća, državnih subvencija i sl.\nAli s druge strane, tržišna utakmica ili tržište obuhvata, maltene – i sve drugo. Tako, obuhvata čak i pitanje prava na abortus.\nKako? Na prvi pogled, ne vidi se nikakva veza.\nIpak, ta veza postoji. Naime, radi se o tome da se u državama u kojima je abortus zabranjen ta zabrana zasniva na pravu na život nerođene djece.\nAli ako je ta država članica EU ili hoće to da postane, ista je u neprilici. Jer, to pravo na život nerođene djece namah dolazi u koliziju sa pravom na slobodno kretanje i pružanje usluga. Jer, privatne medicinske ustanove koje vrše abortus, gledano tržišno, «pružaju usluge», pa im se u tom smislu ne može onemogućiti rad unutar unutrašnjeg tržišta.\nOvaj primjer se možda čini grotesknim, pa ipak, vrlo je realan.\nU situaciji kakvu smo opisali našla se Irska. Naime, od 1983. godine u irskom ustavu piše da «Država potvrđuje pravo na život nerođenima... garantuje da će to pravo poštovati, braniti i odbraniti».\nDalje, pozivajući se na taj dio njihovog ustava, Vrhovni sud Irske je 1988.g. zabranio klinikama za planiranje porodice i zdravstvenim i medicinskim profesionalcima iz te oblasti da rade na teritoriji te države.\nNa kraju, ta zabrana se našla pred Evropskim sudom pravde radi revizije, to jest ispitivanja da li je u skladu sa odgovarajućim odredbama Ugovora iz Rima (sve se, očito, zbiva prije Ugovora iz Mastrihta). Ovaj sud je, presudom iz 1991.g., pored ostaloga, našao da vršenje abortusa spada u «usluge» koje potpadaju pod tržišne i evropske zakone (slobodno kretanje... usluga).\nEto, na ovom primjeru se jasno vidi kolika, zapravo, ovlašćenja imaju institucije EU. Djelujući kao «samo» tržišni arbitar na nivou Kontinenta, EU postepeno može da duboko i detaljno upliviše ukupnost prilika u jednoj državi, da je detradicionalizuje ili destabilizuje.\n«Koliko istine podnosi, na koliko se istine usuđuje jedan duh?», pita, izjavljuje i naukuje nesrećni Niče u djelu «Volja za moć».\nRaskršće na kojemu se našla Crna Gora zaista je odsudno i povijesno.\n«Koliko istine podnosi, na koliko se istine usuđuje jedan duh?», pita, izjavljuje i naukuje nesrećni Niče u djelu «Volja za moć»\nIstina je da jedan put koji ide od tog raskršća neumitno vodi ka fatalnom razdržavljenju, to jest, prostijim riječima rečeno – nestajanju.\nInače, kada o tome razmišljamo, kada se razmišlja o prijetnji nestajanjem Crnoj Gori, obično se i razumljivo takva prijetnja vezuje za nacionalizam. Jer, činjenica je, mnogo nevolja je mnogima - i u prošlosti i nedavno - donio trans nacionalizma.\nU tom smislu, kao što se dade primijetiti, oči svih onih koji su iskreni stražari Crne Gore uprte su na tu stranu.\nMeđutim, potrebno je da se to iskreno čuvajuće stražarenje malo preispita, da se vidi, izračuna, preračuna i odgovori: Od koga danas, zapravo, treba čuvati Crnu Goru? Naime, da li čuvajuće stražarenje treba da brani svoju državu od transa nacionalizma ili trans-nacionalizma?\nTo pitanje je prešno (kako kada je u pitanju oficijelna vlast, tako i kada su u pitanju institucije kao što je Matica crnogorska). Tim prije jer se – nekako, najednom i od nedavno – naglo uvećava intenzitet miješanja u unutrašnje stvari Crne Gore. Da dopunimo jedno ranije u-kazivanje – to je i očekivano. Grublje rečeno, kada postane kandidat za članstvo, data država pristaje da joj EU bude neka vrsta tutora. To je /evidentna/ činjenica.\nKao što je činjenica i to da je Crna Gora u nekoj vrsti rata.\nRazumije se, rat u kojem se Crna Gora danas nalazi je poptuno nove, postmoderne profilacije. Prije nego rat («war») to je ratovanje («warfare»).\nNa primjer, nema, kao nekada, nikakve objave rata. Dalje, stanovništvo države koja je pod ratnim dejstvima, prije svega, nije uopšte (sem, eventualno, mutno) ni svjesno da je u toku rat/ratovanje.\nRas-kršće, pak... zar ono nije i mjesto ili tačka ras-krštanja\nTaj novi, postmoderni oblik dejstva ili «nekonvencionalnog angažovanja» recentni američki sociolog i multidisciplinarni istraživač Vilijam I. Robinson označava i kao «prikriveni politički rat».\nŠta je cilj? «Konačan cilj nekonvencionalnog angažovanja jeste ostvarenje političke, a ne vojne pobede nad protivnicima», objašnjava Robinson (u studiji «Podsticanje poliarhije»).\nI na kraju, ostaje da se još jednom (o)pomene da je Crna Gora na raskršću.\nA raskršće je ras-kršće.\nRas-kršće, pak... zar ono nije i mjesto ili tačka ras-krštanja.\nStoga, bar kako bi da izgleda, već semantika raskršća-po-sebi nudi jedan odgovor, jedan izlaz - put za Crnu Goru na raskršću je raskrštanje.\nCrna Gora - zemlja crnih planina


Beta 4. januara 2022. 10:15\nŠef pravnog tima Centra za istraživanje, transparentnost i odgovornost (Crta) Pavle Dimitrijević izjavio je da politički akteri „potkupljuju birače“ akcijama za pružanje socijalne pomoći, ili snabdevanja gradjana prehrambenim ili higijenskim paketima, kućnom tehnikom, ogrevom, kao i sredjivanjem zgrada i parkova.\n„Njihovim organizovanjem, politički akteri traže dodatni prostor da privuku pažnju birača nudeći im odredjenu korist u svakodnevnom životu“, rekao je Dimitrijević za list Nova.\n„Klijentelističke strategije koje praktikuju političke stranke takodje doprinose ukidanju granice izmedju političke partije i države“, ocenio je Dimitrijević.


Prvi put u istoriji: Kolegijum USA Today podržao Bajdena - PORTAL REVIJE FOKUS\nDa se ovdje bira između dva sposobna kandidata koji imaju suprotstavljene ideje, nikada ne bismo ovo radili. Ali, ovo nisu normalni izburi i ovo nisu normalna vremena. Ove godine glasa se za karakter, kompetentnost i kredibilitet. S obzirom na to da je Tramp odbio da zagarantuje miran prenos vlasti ako izgubi, ovdje se glasa za budućnost američke demokratije, poručili su urednici lista\nDžo Bajden (Foto: Printscreen)\nZa razliku od većine velikih američkih medija, visokotiražni list USA Today nikada nije podržao nijednog predsjedničkog kandidata.\nUrednički kolegijum popularnog lista napravio je apsolutni presedan pozvavši Amerikance da na predstojećim izborima glasaju za demokratskog kandidata Džoa Bajdena.\n“Da se ovdje bira između dva sposobna kandidata koji imaju suprotstavljene ideje, nikada ne bismo ovo radili. Ali, ovo nisu normalni izburi i ovo nisu normalna vremena. Ove godine glasa se za karakter, kompetentnost i kredibilitet. S obzirom na to da je Tramp odbio da zagarantuje miran prenos vlasti ako izgubi, ovdje se glasa za budućnost američke demokratije”, poručili su urednici lista poznatog po tome da uvijek ima ove strane.\nList je 2016. pozvao da se glasa protiv Donalda Trampa, ali nisu i direktno podržali Hilari Klinton. Sada, kažu, prvi put jednoglasno staju na stranu jednog predsjedničkog kandidata – Bajdena, kandidata koji “uzdrmanoj naciji nudi luku mira i kompetentnosti” i nadaju se da će to biti i poslednji.\nUrednički kolegijum lista, prenosi nova.rs, i da je njihov uvodnik namijenjen onima koji još nisu odlučili za koga će glasati.\nSada, posle četiri godine Trampa na vlasti, zapitajte se: da li je Americi uzdrmanoj bolešču, ekonomskom krizom, rasnim nemirima i elementarnim katastrofama koje su posledica kimatskih promjena bolje sada nego prije četiri godine”, poručili su urednici lista.\nPrethodna priča Zenka: Da mi ponude republiku Ulcinj odbio bih da uđem u vlast, druga albanska lista je prihvatila i to me vrijeđa kao Albanca\nSledeća priča Istraga o dvostrukom ubistvu na Veruši: Prelević otvorio vrata ubicama?\nOdluka SZO šokirala svijet: Diktatora imenovali za ambasadora dobre volje


Vesti online / Vesti / Srbija / "Stanje pune borbene gotovosti i dalje traje"\nOn je podsetio da je to stanje uvedeno u utorak, zbog upada kosovskih specijalaca na sever KiM, a trajaće, ističe ministar, dokle god bude procenjeno da je to potrebno.\n- Takođe, sve posebne i specijalne jedinice MUP-a spremne su da u najkraćem mogućem roku budu angažovane za optimalno izvršenje svih zadataka - rekao je Stefanović za javni servis.\nIstiče da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić uložio mnogo napora da bi Srbija bila faktor stabilnosti, ali da je poslao jasnu poruku da Srbija neće biti nemi posmatrač progona svog naroda.\nKako je rekao, da Vučić nije tako postupio "ko zna kako bi se sve ovo završilo".\n- To ne postoji nigde, da policija puca ljudima iznad glava iz automatskog oružja - rekao je ministar.\nStefanović kaže da su ljudi na Kosmetu uznemireni i da su mu zato cinične izjave da je bila reč o rutinskoj operaciji koju Srbija treba da podrži.\nPonavlja da se sve dešavalo na način koji ne može da se podvede pod policijsku akciju.\nSefanović je poručio da je situacija složena. Takođe, pita kako da se razgovara sa ljudima koji potpišu neki sporazum, a onda kažu da su se predomislili.\nIstiče i da je Beograd zabrinut za Srbe na KiM.\nDodaje da je svobuhvatni cilj akcije Prištine da se oslabi sve što štiti srpski narod na severu KiM i svako ko eventualno može da pruži otpor progonu Srba.\nZbog toga su, kako kaže, targetirani ljudi koji mogu da budu deo podrške građanima srpske nacionalnosti.\nSmatra da se Kfor nije ponašao kako treba i da nije zaštitio sve građane na teritoriji KiM.


22. decembar 2011. - 15. avgust 2012.\nIzložba O vrelini predstavlja fotografski zapis o „susretu kultura“ obeležen kroz ceremoniju venčanja, prvo u Belgiji, zatim i Burkini Faso. Fotografije Katarine Radović ishod su preispitivanja inače kompleksnog fenomena venčanja u kojem se privatno i lično (zapravo ono najličnije) s jedne strane, i javno koje podrazumeva normirano, kolektivno, ritualno i simoblično s druge, sudaraju u svojim krajnostima i ambivalentnosti kreiranih odnosa.\nInicijalni grč ljubavi kao po pravilu pronalazi svoju inspiraciju u nečemu nepoznatom; biranjem partnera iz drugih kultura (...) vezujemo se za vrednosti koje nedostaju u našoj kulturi. Zaljubljujemo se u drugog, idealnog, jer želimo da pobegnemo od sopstvenih manjkavosti i nesigurnosti. Stoga se možda čini najlakše i najlogičnije zaljubiti se u nekoga ko nam je potpuno stran, ničim određen, o kome i o čijoj tradiciji i kulturi ne znamo baš ništa.


Koji profil IT stručnjaka je potreban srpskoj privredi | (Vesti - 06.09.2016) Novi Sad\n06.09.2016 u 08:44h\nKoji profil IT stručnjaka je potreban srpskoj privredi\nPrema procenama Vlade, Srbiji nedostaje čak 15.000 informatičara.\nNjihovo zanimanje je ovom trenutku verovatno najtraženije u zemlji. Ministarka za državnu upravu i lokalnu samoupravu Ana Brnabić tvrdi da bi 15.000 IT stručnjaka moglo odmah da dobije posao. Informatičari ne mogu da potvrde da li je taj broj tačan, ali su saglasni da ih nema dovoljno.\n- Ono što tačno znamo je da samo na nivou Beograda, na današnji dan postoji potreba za više stotina programera, to znamo na osnovu oglasa, izjavio je za RTS Kosta Andrić iz centra za razvoj tehnološkog preduzetništva.\nI to je samo jedan od desetak profila IT stručnjaka – od onih koji samo servisiraju programe ili proveravaju njihov kvalitet, do inženjera softvera. Društvo za informatiku podseća da taj problem nije od juče. Već nekoliko godina upućuju isti zahtev Ministarstvu prosvete.\n- Mi godišnje upisujemo oko 1.000 takvih studenata, to je malo za potrebe koje naša država i privreda imaju, navodi Nikola Marković iz Društva za informatiku Srbije.\nAko je za utehu, nesrazmeru u ponudi i tražnji ima i Evropa. Stručnjaci procenjuju Starom kontitnentu nedostaje čak milion IT stručnjaka. Zato i ne čudi što mogu da biraju gde će i pod kojim uslovima da rade.\n24.04.2017. - ZA SREDNJU I STARIJU GENERACIJU: "Građanska škola računara" upisuje nove polaznike\nPovezane teme Ana Brnabić informacione tehnologije inženjeri IT inženjeri IT sektor ministarstvo prosvete posao za IT stručnjake Srbija\npre 1157 dana i 8 sati\nDa je zaista potreba za IT stručnjacima toliko velika, ne bi bilo nezaposlenih IT stručnjaka. Tim firmama nedostaju "određeni" stručnjaci koje ne mogu da nađu. Na primer senior programeri sa 5+ godina iskustva samo na jednom usko specifičnom poslu i slično. Naravno da je takve teško naći. A da ne govorimo o drugim IT profilima osim programiranja. Da su tim firmama zaista brzo potrebni stručnjaci, ne bi ni mogli da biraju mnogo, nego bi uzeli sve što je dostupno sa evidencije NSZ.\npre 925 dana i 1 sat\ndobar komentar i veoma tacan. da je zaista tolika potreba za IT strucnjacima u Srbiji, ne bi bilo toliko nezaposlenih IT strucnjaka. traže se samo neki profili koji su deficitarni i na svetskom tržistu. To su programeri sa dugogoedišnjim iskustvom. cesto se kod nas u oglasima traži da IT strucnjak zna sve i programiranje, i softvere i hardvere, mreže ... Izgleda da i samo poslodavci ne znaju kakav im kadar treba pa zatu u oglasu navode da kandidat treba sve da zna, što je prosto nemoguce jer se IT stručnjaci pave odredjenim specijalnostima a ne svaštarijama.\nNOVI SAD - trenutno 8 oC (nov. 22, 22:00)\nservisne informacije novi sad\tJKP Vodovod i kanalizacija\tisključenja struje\tjkp lisje\thoroskop\tpreminuli novi sad\tdnevni horoskop\traspored sahrana novi sad\tnovosadsko porodilište\tgradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević\tRHMZ\traspored sahrana i ispraćaja\tVreme u Novom Sadu\tnovorođenčad\tbez vode\tnovosadska policija\tIsključenje struje\tsahrane novi sad\tsremski karlovci\tisključenje vode\tklinika za ginekologiju i akušerstvo\tbebe\tcrna hronika\tvremenska prognoza novi sad\thoroskopski znaci\tRepublički hidrometeorološki zavod\tnovosađani\tElektrodistribucija Novi Sad\telektrovojvodina\tbetanija


Košarka: Srbija gost Srpske u Banjaluci – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nKošarka: Srbija gost Srpske u Banjaluci\nDomaći tim predvodiće sa klupe trener Mladosti iz Mrkonjić Grada Goran Sladojević, kojem će pomagati trener Prijedora Danilo Palalić, dok su treneri gostujućeg tima Milan Gurović (Radnički FMP) i Blagoja Ivić (Crnokosa). Trener Sladojević imao je problema da sastavi tim jer su mnogi igrači odbili da nastupe za ekipu.\n– Pohvale onima koji su prihvatili poziv da zaigraju za Srpsku protiv selekcije Srbije, što je za sve nas velika čast. S druge strane, ne razumijem one igrače koji ne žele da zaigraju na ovoj utakmici, kao ni klubove iz Republike Srpske koji nisu željeli da puste svoje košarkaše, umanjivši tako značaj ovog lijepog događaja jer nam Srbija i Milan Gurović ne dolaze svaki dan – izjavio je Sladojević.\nNezvanično, odustali su Marko Jošilo i Vladimir Aleksić iz Varde HE, Aleksandar Vasilić (Građanski), Nikola Đurasović (Spars). Za selekciju Lige Srbije trebalo bi da nastupe: Bogić Vujošević (Crnokosa), Ognjen Jaramaz (Smederevo), Brano Đukanović (FMP), Miroslav Radić (Crnokosa), Marko Gudurić (FMP), Slobodan Lalić (Tamiš), Nemanja Stanimirović (Crnokosa), Strahinja Mićović (Beograd), Ognjen Dobrić (FMP), Bojan Stanojević (Tamiš), Andrija Bojić (Beograd), Đorđe Kaplanović (FMP).\n– Drago mi je što ćemo u Banjaluci odigrati meč protiv Republike Srpske. Ona će biti revijalnog karaktera, mada ćemo se truditi da dođemo do pobede, kao i da se publici predstavimo u najboljem svetlu – kazao je Gurović.\nOsim utakmice, održaće se takmičenje u zakucavanju i brzom šutiranju trojki.\nU polufinalu Kupa Republike Srpske snage će odmjeriti Mladost i Građanski u Mrkonjić Gradu, te pobjednik susreta OKK Borac – Igokea (igra se 25.12) sa Leotarom. Termin polufinala još nije određen, dok je finale na rasporedu 9. januara. Kod košarkašica u prvom polufinalu sastaće se Feniks i Orlovi, a u drugom pobjednik susreta Igokea/Borac (igra se 27.12) – Mladi Krajišnik, piše Glas Srpske.\nSkupština Bratunca danas o smjeni Osmanovića


Reforme Šengena i dalje pod znakom pitanja | Evropa | DW | 07.06.2012\nReforme Šengena i dalje pod znakom pitanja\nUpravo o Šengenu biće reči na sastanku ministara unutrašnjih poslova EU 7.6. u Luksemburgu. Šengenski sporazum važi za jedan od najvažnijih stubova Evropske unije. Sada ga čekaju reforme.\n14. juna 1985. Belgija, Nemačka, Francuska, Luksemburg i Holandija, potpisali su u luksemburškom selu Šengenu sporazum koji je predviđao postupno ukidanje kontrola putnika na međudržavnim granicama. Pet godina kasnije tih pet zemalja potpisuje još jedan sporazum u kojem je regulisano pod kojim uslovima je zajamčen slobodni promet putnika.\nBilo je potrebno još pet godina, sve do 26. marta 1995. da bi Šengenski sporazum konačno stupio na snagu. Razlog tome je bilo je i ujedinjenje Nemačke. Belgija, Nemačka, Francuska, Luksemburg, Holandija, Španija i Portugal su tog dana ukinule granične kontrole. Ugovorom iz Amsterdama, koji je na snagu stupio 1999. Šengenski sporazum je integrisan u evropsko pravo, što je doprinelo slobodnom kretanju ljudi i robe - jednog od najvažnijih principa evropskog tržišta.\nU 142 člana je, pored uklanjanja graničnih kontrola, regulisano i ujednačavanje vizne i politike azila, zajednička borba protiv kriminala i pojačane kontrole na spoljnim granicama Evropske unije. Osim toga, uspostavljen je i Šengenski informacioni sistem (SIS) pomoću kojeg danas sve policije u Evropskoj uniji u roku od nekoliko sekundi mogu razmeniti podatke o traženoj osobi. Još jedan sistem za elektronsku obradu podataka o boravku, ali i ulasku i izlasku putnika iz Šengenskog prostora je u pripremi.\nŠengenski prostor se znatno povećao\nNakon nekoliko rundi proširenja, Šengenski sporazum se u primenjuje u 25 zemalja u Evropi. Pored 22 zemlje članice Evropske unije (Belgija, Danska, Nemačka, Estonija, Finska, Francuska, Grčka, Italija, Latvija, Letonija, Luksemburg, Malta, Holandija, Austrija, Poljska, Portugal, Švedska, Slovačka, Slovenija, Španija, Češka, Mađarska) potpisnice sporazuma su i Island, Norveška i Švajcarska. Nešto drugačija pravila važe za Irsku i Ujedinjeno Kraljevstvo. U slučaju Kipra ukidanje graničnih kontrola je pod znakom pitanja sve dok se ne pronađe rešenje za spor o podeli tog evropskog ostrva. Bugarska i Rumunija bi najverojatnije krajem 2012. trebalo da pristupe Šengenskom sporazumu.\nZa građane EU je slobodni promet putnika unutar Šengenskog prostora velikim delom realizovan. U posebnim slučajevima, na primer u vreme velikih međunarodnih manifestacija, moguće je privremeno uvođenje kontrola na međudržavnim granicama unutar Šengena. To je bio slučaj za vreme fudbalskog europskog i svetskog prvenstva, kao i uoči samita G8 i NATO.\nNekolicina EU zemalja, predvođenih Francuskom i Nemačkom, zalažu se za uvođenje graničnih kontrola i u slučaju kad veliki broj izbeglica doputuje u Šengenski prostor. Pokušaj Danske 2011. godine da ponovno trajno uvede carinske kontrole na svojim granicama propao je nakon nekoliko meseci. Što se izdavanja viza tiće treba napomenuti da izbeglice i azilanti uglavnom dobijaju boravišnu dozvolu za onu zemlju u kojoj im je boravak odoben. Time im nije automatski dopušteno da se slobodno kreću u Šengenskom prostoru.\nAutori: Tereza Burianova / Arne Lihtenberg\nTrajni link https://p.dw.com/p/159vr


RTS :: Konferencija o zelenoj energiji u Varšavi, učestvuje i ministarka Mihajlović\nEkonomija Konferencija o zelenoj energiji u Varšavi, učestvuje i ministarka Mihajlović\nčetvrtak, 23. sep 2021, 13:38 -> 14:37\nPoljska je domaćin "Partnerstva za transatlantsku energiju i saradnju u oblasti klime" koju organizuju Sjedinjene Američke Države sa evropskim partnerima, a u okviru kojeg je i ministarska konfencija. Traže se rešenja koja će osigurati energetsku bezbednost zemalja kroz ulaganja u obnovljive izvore energije.\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je u Varšavi da su energetska bezbednost, zelena energetika, održivi razvoj centralne teme u Evropi.\n"Sve što radimo i sve u čemu se povezujemo sa Evropom i svetom u borbi protiv klimatskih promena i povećanju energetske stabilnosti je jako važno za našu zemlju", navela je Mihajlovićeva, saopštilo je Ministarstvo.\nKonferencija, dodaje, predstavlja transatlantsku inicijativu za energetsku sigurnost i borbu protiv klimatskih promena.\nBiće prisutna 22 ministra iz EU, kao i zemalja iz regiona, ali i sekretarka SAD za energetiku, njen pomoćnik, zamenik sekretara SAD za trgovinu.\n"Govoriću šta smo sve uradili proteklih godinu dana u oblasti energetike, a uradili smo mnogo. Zakoračili smo u proces dekarbonizacije, koji ni za koga u svetu nije lak, ali mislim da saradnjom i povezivanjem i razgovorima o najvažnijoj temi danas u svetu, a to je kako da imamo dovoljno energije, a da s druge strane očuvamo životnu sredinu za generacije koje dolaze", poručila Mihajlovićeva.\nMinistarka se danas sastala sa Donom Grejvsom, zamenikom američkog sekretara za trgovinu, sa kojim je razgovarala o ekonomskim odnosima dve zemlje, unapređenju saradnje, razmeni tehnologiji, iskustava i tehničkoj podršci u izradi strateških dokumenata, novim američkim investicijama i poboljšanju poslovnog ambijenta u Srbiji.\nSa Grejvsom je razgovarala o potencijalima za ulaganja u nove energetske kapacitete, novim investicijama iz SAD i zahvalila na pruženoj podršci i pomoći u izradi zakona, podzakonskih akata i pratećih strateških dokumenata.\nMihajlovićeva i Grejvs su razgovarali i o nastavku pružanja podrške i razmeni tehnologija i iskustava u izradi vodonične strategije.\nGrejvs je posebno istakao da ceni dosadašnje partnerstvo i izrazio očekivanje da će saradnja sa Srbijom biti poboljšana u svim oblastima.


Trodimenzionalna Offtopicharnica - Page 193 - 3D i modelovanje - Dizajn Zona\npogledaj ovaj intervju -\nTutorijala imas koliko hoces, taodje na Level 80, Polycountu mozes naci monogo pametnih stvari, na Artstationu ljudi preko bloga daju svoje vidjenje situacije tematike. Vecinom ne preciziraju firmu, ali ispod imena obicno ide funkcija i trenutni poslodavac, Ubisoft, 343, Naughty Dog, i sve neka takva buranija :D\nima i konjkretnijih stvari, mada su to uglavnom veoma generalne stvari, nikakva mudrost.... ono sto se provlaci kroz sve postove je da svaka firma ima neki svoj vorkflov... onako daju ti par dana da se prilagodis i to je to :P\nPa sto ne koristis Kinesku precicu :huh:\nOni se lepo probude par sahati ranije, pa im dan traje 27- 28 sahati, dovoljno da sve ispostizavaju :P\neto cime se dokone babe na trulom zapadu bave :mrgreen:\ntako, sad mozemo da se vratimo regularnom preprckavanju :huh:\nFully Automated Mesh UV UnWrapping\n10minuta dok čekate render\njes on je dobar... al, jos bolje, povremeno naprv'te nesto... cisto vezbe radi :)\nneki to vikaju warm up....\nDokle je ovo stiglo, eej.\nDa gledaš klip kako neko modeluje gajbice!!!\npa ima on i bolje stvari... no i ja kazem izes to, ko je od toga video vajde... Bolje neku igru da odigras, razvijes reflekse, razdrmas sinapse i tako to.\njedino sto nema prevod, pa tesko moze da se prati radnja fabule :(\nŠto ti smeta to? Tebi nije ni bilo namenjeno.\nIma ovde i početnika u modelovanju, kojima je ona gajbica lep zalogaj, malo malo pa neko pita za školu za 3D.\nForum je suštinski mrtav, al je tebi sad problem što ja postujem gajbicu?\nIli sam pogrešno razumeo tvoje negodovanje?\nKad ce neki challenge? :D\nMa setih se onog što je nosio gajbice pa posle bio bogat :)\nChalenge ce kad gi sami opravimo, al' verovatno ni tad :P\nGledam chalenge po drugim sajtovima, nesto mi malo nasih ima. A ima ih po belom svetu... iz lokal patriotizma ih skupljam, no ne vidjam ih nesto mnogo. A sa druge strane tu su likovi koji imaju zaposljenje u velikim firmama, pocesto i dobru funkciju.\nNjima sigurno ne treba ta vrsta socijalne/poslovne promocije... stvar mentoliteta.\nBas kao sto u podosta firmi likovi imaju interne celendze, predavanja itd. No sta ti glupaci & prostaci znaju... ni Serpski bre ne umiju da pricaju :D\n@Ji 4Tze.... nije to taj. Verovatno mislis na onog sto mu je tetka iz "muricu poslala djenge :)\nu stvari svrno sam zbog ovog\npodosta se brblja o RTX karticama, no vecina rivjua se svodi na to koliko su dobre za igre, i par generickih 3D testova.\nKoliko znam lik vecinom koristi Maya + Redshift.


Bogdanović odigrao utakmicu sezone, Zubac i Žižić drže dobru formu - Novi list\n03. veljača 2019 15:22\nJames Johnson (Miami) i Bojan Bogdanović (Indiana Pacers)/Foto REUTERS\nBogdanović je u 38 minuta ubilježio 31 koš (šut 13-19), 7 skokova i 1 asistenciju.\nNEW YORK Hrvatski košarkaš Bojan Bogdanović odigrao je najbolju utakmicu u sezoni i predvodio je svoju Indianu do pobjede protiv Miamija 95-88. Bogdanović je u 38 minuta ubilježio 31 koš (šut 13-19), 7 skokova i 1 asistenciju.\nCentar Ivica Zubac, koji je u posljednjih mjesec i pol dana značajno podigao svoj učinak, pružio je još jednu dobru partiju u dresu LA Lakersa, koji su izgubili od branitelja naslova Golden State Warriorsa sa 101-115. Ivica Zubac je bio u početnoj petorci, a u 26 minuta ostvario je 10 poena (šut 5-11), 9 skokova, 1 asistenciju i 2 blokade.\nKod Golden Statea prvi strijelac bio je Klay Thompson sa 28 poena. Kevin Durant je upisao 21 koš i 11 dodavanja, a centar DeMarcus Cousins 18 poena i 10 skokova.\nJoš jedan hrvatski centar u NBA ligi ima sve veću minutažu, Ante Žižić u Cleveland Cavaliersima. U noćašnjem susretu protiv Dallasa Žižić je bio u početnoj petorci i za 20 minuta upisao je 8 koševa (šut 4-9) i 6 skokova. No, njegov Cleveland je izgubio od Dallas Mavericksa sa 98-111. Ekipu Dallasa predvodio je fantastični Slovenac Luka Dončić, koji je ubacio 35 koševa, a tome je pridodao i 11 skokova te 6 asistencija.\nI dok Ivica Zubac i Ante Žižić u posljednjih mjesec i pol dana imaju sve bolji učinak, Dario Šarić nakon prelaska u Minnesotu ima sve lošije brojke. U zadnjih osam utakmica nije ubacio više od devet koševa, a tako je bilo i noćas u dvoboju sa Denverom. Šarić je za 19 minuta ubilježio 6 koševa (šut 2-7) i 4 skoka za Minnesotu, koja je poražena od Denvera sa 106-107.\nUbaciti 40 ili više koševa po utakmici za Jamesa Hardena je ove sezone postala rutina. U susretu protiv Utah Jazza to je učinio 19. puta ove sezone. Njegovi Houston Rocketsi slavili su sa 125-98, a James Harden je ubacio 43 koša. Tome je dodao 12 skokova, 5 asistencija, 6 ukradenih lopti i 4 blokade.


Vulin vraća kući Apisa i crnorukce | Društvo\nVulin vraća kući Apisa i crnorukce | Mondo Portal\n11. maj, 02:58\nVulin vraća kući Apisa i crnorukce 10 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n30.10.2015. / 19:12 19:19\nIzvor Tanjug 30.10.2015. / 19:12 19:19\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja pokrenulo je proceduru za ekshumaciju i vraćanje u domovinu pukovnika Dragutina Dimitrijevića, majora Ljubomira Vulovića, i Radeta Malobabića.\nMinistar Aleksandar Vulin istakavši da se sa predstavnicima Skupštine grada razgovara o tome gde bi oni mogli biti sahranjeni.\nVulinov osećaj stida\n"Ono što mene nosi kad govorim o Apisu, Vuloviću, Malobabiću, jeste osećaj stida, gorčine koju osetim svaki put kada pogledam kako naš narod, istorija, ume da okrene glavu od onih koji su je stvarali, svojih najhrabrijih, najboljih, koji su za nju podneli najveću žrtvu", istakao je ministar rada.\nOn je, učestvujući na okruglom stolu "Heroji ili otpadnici - Apis i drugovi", rekao da mu je veliko zadovoljstvo što je ta procedura pokrenuta, te da je siguran da će sve biti vrlo brzo završeno.\n"Crna ruka nije postojala, organizacija 'Ujedinjenje ili smrt' jeste, ali crna ruka nije. Apis nije vodio tu oganizaciju. Postoje ljudi koji su jednostavno rođeni da bi uradili najveće podvige i da im za to niko ne kaže hvala. Apis je bio jedan od njih. On u svom liku bio je drugačiji- ogroman, krupan, nesrazmerne građe. Nadimak, veliki sveti bik, koji se žrtvuje- Apis", rekao je Vulin.\n"Crna ruka" preti Silajdžiću?\nAustrijski istoričar pomirljivo o Velikom ratu\nKako je rekao, nadimak ga je opredelio i do kraja života bio je veliki, sveti žrtveni bik.\n"Čitav život bio mu je posvećen jednom idealu - Srbiji. On nije ni glavni organizator, ni izvršilac atentata, ali je bio deo toga. Nije on želeo samo vlast i moć. Ako je bio tolika vlast i moć, i da ih je želeo, ne bi završio kao pukovnik", smatra Vulin.\nDodao je da Apis nije tražio vlast zbog vlasti i da je u ono u šta je verovao, uložio čitavog sebe. Dinastija Karađorđevića koju je doveo možda mu, kako je rekao, nije uzvratila ljubav, on je više voleo njih nego oni njega.\n"Bio je jedan od najuticajnijih Srba tog vremena, pripisuje mu se i dobro i loše. Nikada se nije ženio, nije bio sklon zadovoljstvima tela, nije pio, posvećen je bio isključivo Srbiji kao takvoj. Zapravo je bio sušta strast i smatrao da za Srbiju treba žrtvovati sve. Odrekao se porodice, prava na život, zarad ideala kome stremi", rekao je Vulin.\nPrema još nerevidiranoj istoriji, čiji se sažetak može naći na Wikipediji, Dragutin T. Dimitrijević Apis (Beograd, 5. avgust 1876 — Solun, 26. jun 1917) je bio generalštabni pukovnik vojske Kraljevine Srbije koji je organizovao i vodio Majski prevrat 1903. godine kojim je svrgnut i ubijen kralj Aleksandar Obrenović, organizovao je atentat na Franca Ferdinanda a na osnovu presude vojnog suda streljan je 26. juna 1917. u Solunu, na čuvenom Solunskom procesu, zbog optužbi da je planirao državni udar i atentat na regenta Aleksandra Karađorđevića.\nNaglasio je da pukovnik Dimitrijević nikada nije osuđen, niti mu je suđeno za učešće ili bilo kakvu vezu sa Sarajevskim atentatom. On je bio optužen za neuspeli atentat na regenta Aleksandra, i sa njim Major Vulović i Rade Malobabić.\nOn kaže da je prošao vek, a tek smo polako i stidljivo počeli da se sećamo na "ramenima kakvih džinova zapravo sedimo" i da je konačno došlo vreme da trojici slavnih, hrabrih kažemo -vreme je da se vratite kući, da vam zahvalna Srbija nađe parče srpske zemlje i parče srpskog neba, i vas trojicu vrate sa bratske i prelepe grčke zemlje i grčkog neba.\n"Da ne spavaju u neobeleženim grobovima bez imena. Nisu to zaslužili, ni svojim životom, niti smrću. Mislim da je vreme da se to desi. Pukovnik Dragutin Dimitrijević- biće mi ogromna čast ako budem uspeo u svom životu da mu kažem- dobrodošao kući", zaključio je Vulin.\nNa okruglom stolu "Heroji ili otpadnici - Apis i drugovi", glumac Goran Sultanovićčitao odlomke knjiga iz života Dragutina Dimitrijevića, predstavljena je knjiga Milana Živanovića "Pukovnik Apis", a govorili su i istoričari Miloš Kazimirović i Aleksandar Životić, izdavač Zoran Kolundžija i pisac Miroslav Toholj.\naleksandar vulin kralj aleksandar prvi karađorđević\n31.10.2015. / 09:17\nNecu da ulazim u opravdanost revidiranja istorije u dnevno-politicke svrhe. Te cetnici, te Karđorđevici, te Apis... Za mene su poslednji istinski heroji Srbije oni seljaci sto su se borili na Ceru, Mackovom Kamenu, sto su volovima prolazili albansku golgotu, pa se vratili da oslobode domovinu. Svi oni koji polozili zivote za otadzbinu. A za kralja? Politika kao i danas. Naravno bilo je pojedinacnih slucajeva herojstva i u kasnijim ratovima, ali tu je istorija toliko razvlacena, izvrtana i iscepana do neprepoznatljivosti. Sto rece covek ispod, manite se podela, gledajte da premostimo međusobne razlike i delujemo kao jedan u buducnosti. Posle Nemanjica Srbija nije imala domacinsku vlast.\n31.10.2015. / 11:19\n@Killshot Ja taman pomenuh Gebela i revidiranje i meni Mondo iseckai obesmisli komentar. Ironija?\nKo o cemu Srbin odmah o podelama.Zasto tako? Srbiji je bio potreban i jedan Karadjordje,ali i jedan Milos Obrenovic.Sta bi bilo bolje a sta ne,tesko je sada reci.Kao sto danas zapad ucestvuje u rusenju i formiranju vlada,sto mozes videti na citavom nizu primera,pocev od Sirije i Ukrajine pa nesto ranije od nas samih.Tako su i onda,spletkarili,kovali zavere.Kad god je Srbija malo ojacavala,oni su joj podmetali nogu.Nasi najbolji periodi su bili upravo onda kada je Njemacka bila slaba.Cim je ona jacala,mi smo to skupo placali.Uvek su zeleli da nas destabilizuju,pa tako treba gledati i na Majski prevrat.Uglavnom,mi ne treba da se delimo,na monarhiste i republikance,na Karadjordjevicevce i Obrenovicevce,na cetnike i partizane.Ajmo pokusati biti samo Srbi,bez ikakvih etiketa.


Miloš Tomić « Supervizuelna\nPriredio Ivan Petrović / Fotografije: Ivan Petrović\nSticajem okolnosti imali smo prilike da prisustvujemo i pratimo pripremanje izložbe Miloša Tomića „Đubroteka” koja je otvorena u galeriju AMU (Akademie múzických umění) – Galerija Rektorata Univerziteta umetnosti u Pragu 24. oktobra ove godine. Izložba predstavlja završni rezultat doktorskih studija Miloša Tomića na Katedri za film pri Akademiji za film i televiziju u Pragu – FAMU (Filmová a televizní fakulta akademie múzických umění) .\nSvoju „Đubroteku“ Miloš Tomić je predstavio prvi put publici na izložbi „Kritičari su izabrali“ 2007. godine u galeriji Kulturnog centra u Beogradu, a zatim, sa znatno dopunjenim materijalom, samostalnom izložbom u Galeriji doma kulture Studentski grad na Novom Beogradu 2011. godine.\nMiloš Tomić, Galerija AMU, Prag, 2013, foto Ivan Petrović\nOdbačeni sitni predmeti – uglavnom đubre sa ulice (gumice za kosu, ugažene zvakaće gume, delovi najlonskih kesa, končići, ostaci izolir traka, omoti bombona i razni presavijeni i zgužvani papirići, delovi plastike često neidentifikovanog porekla, uredno složeni u drvene vitrinaste ramove ili jednostavno okačane na zid, nalik prirodnjačkom opusu naučnika koji odabirom datih elemenata uspostavlja svoj sitem. Ovom prilikom, osim onih ranijih, dodatno obogaćenih novim primercima, dodati su i novi elementi – iscepane i pokidane gumene i kožne lopte različitih veličina i raznih namena, kao i crteži iz „Atlasa đubreta“ koje su osim autora, a po njegovom nalogu i uputstvu uradili i Miloševi poznanici i prijatelji.\n“Đubroteka”, iz kolekcije gumica, foto Ivan Petrović\nMiloš Tomić i Isidora Nikolić, Galerija AMU, Prag, 2013, foto Ivan Petrović\nU susret otvaranju Narodnog muzeja u Beogradu 28. juna...\nVladimir Lalić o crtežima\nPosetili smo atelje Vladimira Lalića i sa njim popričali o nedavno dodeljenoj nagradi Francuske akademije le...\nU subotu 16. decembra u 18h otvara se izložba Milete Prodanovića "Genus - porodične priče" u Galeriji "Nad...\nU četvrtak 14. decembra u 19 časova se u Likovnoj galeriji Kulturnog centra Beograda otvara samostalna izlo�...\nGalerija RIMA se otvara u Beogradu izložbom VLADIMIRA VELIČKOVIĆA\nZavirili smo u toku postavljanja izložbe Vladimira Veličkovića u novoj Galeriji RIMA u Beogradu. Na izložb...


SUBOTICA: Izdvojen novac za zapošljavanje invalida, žrtava nasilja i trgovine ljudima... | Vesti | Kurir\nSUBOTICA: Obezbeđen novac za zapošljavanje invalida, žrtava nasilja i trgovine ljudima...\nSrbija 22.02.2017. 14:37h 08.05.2017. 05:40h\nSUBOTICA - Nacionalna služba za zapošljavanje obezbedila je 2,8 milijardi dinara sopstvenih sredstava za održivo zapošljavanje mahom osoba iz kategorije teže zapošljivih, izjavio je danas u Subotici direktor ove službe Zoran Martinović.\nOn je, na predstavljanju javnih poziva ove službe privrednicima okupljenim u PKS - regionalnoj komori u Subotici, naglasio kako očekuje da se za podsticaje zapošljavanju izdvoji još 550 miliona dinara iz budžetskog fonda za osobe sa invaliditetom, te još između 500 i 700 miliona dinara iz preko 120 lokalnih samouprava kroz njihove lokalne planove zapošljavanja.\nMartinović je dodao da su svi javni pozivi otvoreni do utroška sredstava, najkasnije do kraja novembra, osim konkursa za javne radove koji je otvoren do 10. marta i samozapošljavanje do 10. aprila, da su okrenuti prema realnom sektoru, a fokus će biti na teže zapošljivim grupama sa evidencije ove službe, čija lista je proširena.\n"Pored mladih do 30 godina, starijih od 50 godina, Roma, osoba sa invaliditetom, korisnika novčane socijalne pomoći, mi smo u ovoj godini uključili i žrtve trgovine ljudima, žrtve porodičnog nasilja, decu bez roditeljskog staranja i palih boraca. Dakle, imamo kategorije koje teško svoje mesto na tržištu rada bez direktnog podsticaja države", rekao je on.\nDirektor NSZ očekuje da na ovim pozivima budu izabrani najkvalitetniji poslodavci, odnosno oni "koji neće zloupotrebiti bespovratnu pomoć, već obezbediti održivo zapošljavanje".\n"Imamo iskustva iz nekih ranijih perioda da veliki broj poslodavaca iskrivi tu našu dobru nameru i onda smo prinuđeni da preduzimamo nepopularne mere, da ih utužujemo, da aktiviramo sredstva obezbeđenja. Iz tog razloga poruka poslodavcima je da ukoliko nemaju dobru nameru "da se ne obraćaju Nacionalnoj službi za zapošljavanje", naglašava Martinović.\nIznos finansijske podrške, dodaje, kreće se od 150.000 do 300.000 dinara, koliko se izdvaja za zapošljavanje u najnerazvijenijim opštinama.\nOdređena podrška može biti i uvećana za 20 procenata, ukoliko se radi o nekome iz kategorije teže zapošljivih.\nNa dodatne stimulacije, kako je rekao, mogu da računaju oni koji su proglašeni tehnološkim viškom, posebno ako se udruže i deo svoje otpremnine ulože u pokretanje sopstvenog biznisa.\nProšle godine, prema njegovim rečima, u sve ove mere bilo je uključeno 23.000 lica, od čega je više od 90 odsto bilo iz kategorije teže zapošljivih, a sličnu brojku očekuje i ove godine.\n"Međutim, nije sve zapošljavanje. Tu je i stručna praksa, tu su i obuke koje ne moraju da rezultiraju dugoročnijim zapošljavanjem, ali to su programi koji podižu nivo kompetencija tih lica i daje im veće šanse na tržištu rada", kaže direktor NSZ.\nOn je podvukao da je u Srbiji broj nezaposlenih smanjen za šest procenata u odnosu na isti period prošle godine.\n"Možemo da analiziramo sve faktore koji na to utiču. Da li su tome doprinele i određene migracije, povećano zapošljavanje, pasivnost jedne grupe nezaposlenih, ali ne možemo da negiramo da je došlo do povećanog zapošljavanja i otvaranja većeg broja radnih mesta i to beleži svakako i statistika",dodao je on.\nJanoš Bagi iz sektora za edukaciju Privredne komore Srbije regionalne komore u Subotici kaže da je za današnje predstavljanje vladao veliki interes privrednika - poslodavaca koji su već sada spremni da putem ovih konkursa zaposle najmanje 50 radnika.\nžrtve nasiljažrtve trgovine ljudimaromiNacionalna služba za zapošljavanjeNSZsubotica


Republika / Rade Basta i Nemanja Manjak osudili pretnje upućene Predsedniku Vučiću\n00:15STRAVIČNO! Devojčica (10) napadnuta na Adi Huji SILOVANA! NAPASNIK IMA SVEGA 14 GODINA! 00:15PROBLEMI KOJI MUČE PAROVE: Neusaglašen libido, deca, umor i ostale prepreke nakon faze zaljubljenosti 00:15Meksička policija pronašla 19 ugljenisanih tela u pik-apu: Sumnja se da su stradali u obračunu kartela 23:50TO JE NEMAC: I pored poraza, Klop ima razloga za ZADOVOLJSTVO! 23:45Održan Kongres DPS-a: Đukanović ostaje na čelu stranke 23:34BEOGRAD JE IMAO PRILIKE DA GA UPOZNA: Amerikanac oborio SVETSKI rekord star 32 godine! 23:15(VIDEO) Tužna reakcija mečke Ine na slobodi: 20 godina bila u cirkusu i u prirodi nastavila da se vrti u krug kao posledica pređasnjeg života 23:10SOLSKJER BLISTA POSLE POBEDE NAD LIVERPULOM: Znao sam... 22:55URNEBESNO! Palma pitao Čedu Jovanovića šta bi radio da mu sin umesto snajke dovede zeta! SMEH DO SUZA! 22:54UZALUD BOMBA RAČIĆA: Atletiko GAZI ka tituli, Suarez i društvo PREOKRENULI Valensiju!\nčetvrtak, 26. 11. 2020.| 17:15\n- Poltron Dragana Đilasa, Srđan Nogo, na najbrutalniji način preti i ugrožava bezbednost porodice Vucic. Osuđujem ovakve sramne i monstruozne pretnje, kojima su svakodnevno izloženi kako predsednik Vučić, tako i članovi njegove porodice. Nadležni organi, ali i čitava javnost, treba da se suprotstavi ovakvim izlivima mržnje i pretnjama, jer to nije lice pristojne i moderne Srbije - rekao je manjak.\nRade Basta, direktor Beogradskih elektrana:\nPotpuno je, blago rečeno užasno ,a tačnije monstruozno ,da se u bilo kakvom politickom izražavanju licitira nečijim životom radi privlačenja medijske pažnje i dobijanja politickih poena. Niz tih monstruoznih izjava se odnose na predsednika Vučića i njegovu porodicu, čak i na najmladje clanove, decu.\nTo ne postoji u civilizovanim društvima i normalnom svetu, ne postoji ni u narodu Srbije takva mrznja, vec samo u glavama sociopata, za koje se zna u kakvim institucijama je njihovo mesto. Ne govori Srdjan Nogo samo u svoje ime, vec u ime svog politickog mentora Dragana Djilasa. Moramo svi da osudimo ovakve odvratne i zle ispade i sankcionisemo ih i time zaštitimo živote svakog gradjanina Srbije.\nSrbija Aleksandar Vučić Porodica Pretnje Dragan Đilas Srđan Nogo Nemanja Manjak


Preslagivanje kaljeve peći | popravka | O nekretninama\nLeave a Comment\t/ Radovi na nekretninama / By Nikola Vejin / March 13, 2016 July 23, 2016 / grejanje, kaljeve peći, sanacija\nGrejanje je na našim prostorima prisutno skoro pola godine i treba da mu se posveti dosta pažnje. Ukoliko se loše osmisli i izvede to postaje velika muka sa tankim rezultatima. Dosta je faktora koje treba uklopiti, površina prostora koji se greje, kako je taj prostor napravljen i izolovan, kakva se peć koristi, tip dimnjaka i na kraju kakav je ogrev.\nPosao se ne završava sa kupovinom peći kad je odaberemo jer je potrebno nakon toga obavljati održavanje dimnjaka i peći. Poslovi održavanja se svode na redovne kontrole i na redovna čišćenja.\nKaljeve peći su po tom sistemu specifične, jer se kod njih čišćenje dimovoda obavlja svake godine dok se na svakih desetak godina radi preslagivanje kaljeva. Ovo bi bili redovni postupci i ne treba ih preskakati jer će samo tako da se one iskoriste do kraja.\nVeoma je bitno znati da je ovo posao za profesionalne majstore, tako da ako sami čistite peć nemojte računati da ste dorasli tome da odradite i preslagivanje.\nProcenat prašine i šuta je otrpilike jednak kao i kad je peć pravljena, a možda čak i malo veći. U nekim situacijama se od najilona napravi komora (šator) oko kaljevih peći što sprečava širenje prašine i gareži u periodu dok se radi demontaža.\nPreslagivanje kaljeve peći bi bilo najbolje da odradi majstor koji je i napravio peć, ali je to ponekad malo teže jer je veliki vremensi razmak. Ako već ne može isti majstor, onda vredi se malo potuditi i naći nekog ko ima sličan način rada.\nSami poslovi oko ponovnog slaganja kaljeva traju samo jedan dan, a nakon toga treba sačekati bar nedelju dana da se to sve prisuši prirodnim putem. Nakon toga se pristupa loženju vatre i to tri dana za redom i to samo ujutru jedan vatra.\nOvo je sve bitno da se zna jer je potrebno da se posao odradi na vreme, a ne čekati da počne jesen da bi se pristupilo poslu. Na vreme odrađeno preslagivanje kaljeve peći će dati vremena da se sušenje obavi kako treba.\nPreporučujemo: Kako se zida kaljeva peć\nOvaj posao sa preslagavanjem treba da se radi bez obzira da li se lože drva ili je kaljava peć sa plinskim gorionikom. Takođe je to i prilika da se proširi peć sa dodatnim kaljevima i da se zamene neki koji su oštećeni. Ukoliko je peć predimenzinirana za prostor jedan red kaljeva se može ukloniti.\nIma dosta ljudi koji prosto obožavaju ovaj način grejanja, međutim u paketu sa njim dolazi i održavanje. Ovakvi krupniji zahvati će možda neke pokolebati oko pravljenja peći od kaljeva. Međutim ipak se ponovno slaganje kaljeva obavlja otprilike tek svakih desetak godina, što ipak nije previše često kad se vide sve prednosti koje kaljeva peć ima.


Pogledaj rezultate ankete:\nTema: Izbori u januaru 2008.\n06.11.2007., 15:16 #1\nPrema najnovijim podacima,novi izbori će biti zakazani u januaru mesecu 2008.godine,ali ne samo predsednički već i vanredni parlamentrni.\nIzgleda da je došlo do pucanja u vladajućoj koaliciji,pa će se ići na izbore na svim nivoima.\nNa jednoj strani će biti žuti sa svojim jurišnicima-Čedom,Čankom i ostalim srbomrscima a na drugoj DSS,NS i SRS sa ostalima koji vole Srbiju.\nMaske konačno padaju,srpski narod će konačno da se uveri da je DS najveće zlo koje je zadesilo Srbiju.\n06.11.2007., 15:34 #2\nRe: Izbori u januaru 2008.\nKako si ti bistar!\n06.11.2007., 17:12 #3\nNadam se da ih nece zakazati za bozic ili spsku novu.\n06.11.2007., 19:42 #4\nU prvom za Cedu. U drugom za Tomicu. Extremista patotije.\nNo ja se nadam da ce biti za Bozic. Antisrbi ce biti spremniji. A i ima simbolike.\n06.11.2007., 21:37 #5\nIzbori u decembru?!\nAnketa je jednostavna i potrebno je da se odlucite za koga bi glasali,da se izbori kojim slucajem odrze u decembru mesecu.Mislim da ovde na forumu najrealnije moze da se vidi raspolozenje forumasa,bez ikakvih namestenih istrazivanja raznih agencija.Anketa je naravno tajna i niko nece znati za koga ste "glasali".\nU anketu su ubacena i dva bloka koja su najavila svoje ucesce,a koji nisu ranije bili medijski eksponirani.Radi se o "Komunistima Srbije" koji su na svom sajtu najavili spajanje komunistickih partija u jednu i "Nacionalni blok" Gorana Davidovica i ostalih Ultra-desnicarskih organizacija.\nPoslednji put ažurirao/la SSSR_ : 06.11.2007. u 21:44\n06.11.2007., 21:40 #6\nRe: Izbori u decembru?!\nMa koji decembar receno je u januaru...\n06.11.2007., 21:42 #7\nOnda ja nisam u toku...\nZaboravite na termin "decembar" i fokusirajte na januar.Naravno zanima me trenutno raspolozenje...\nAjmo glasanje drugovi! :-D\n06.11.2007., 21:44 #8\nDe ti pade na pamet Naconalni Blok(G.Davidovic) ?\n06.11.2007., 21:49 #9\nVeruj mi ono sto je uradio u Novom Sadu imalo je za cilj da se procuje za njegov pokret, koji ce uskoro da preraste u stranku i "legalno" se kandiduje na izborima.Nesto slicno kao NPD u Nemackoj.:-?\nSada cete drugovi da vidite kada bude po ovoj anketi Davidovic i "Nacionalni Blok" vazan faktor u sastavljanju vlade...:-D Ne znam vise ni koji smajli da stavim.\n06.11.2007., 22:34 #10\nHej, pa ovo su predsednicki i lokalni izbori! Nema biranja vlade, ovog puta.\n06.11.2007., 22:37 #11\nMa ne brini,ima ovi da se raskantaju,pa ce da bude na svim nivoima kako rece Toma...:-D\nU Srbiji se zivi od danas do sutra,a tako je i sa izborima...\nPoslednji put ažurirao/la SSSR_ : 06.11.2007. u 22:40\n06.11.2007., 22:42 #12\nNe zna Toma bice samo predsednicki u januaru!\n06.11.2007., 22:52 #13\nCovece,jel ti se nekad desilo da je te je Drzava Srbija izigrala,a da to kasno shvatis...?! Kako god,cilj je ankete da se proveri raspolozenje,a to da li su u pitanju predsednicki i lokalni ili parlamentarni izbori je manje bitno.\nZar stvarno mislite da DS recimo dobija manje glasova od svog lidera?! Biraci su manje vise takvi da pistovecuju stranku sa liderom.\n06.11.2007., 22:53 #14\n06.11.2007., 22:56 #15\nVidi ovog...ti k'o da nikada nisi bio na glasanju... Jel ces i sutra tako da obznanis za koga glasas, dok ubacujes listic u glasacku kutiju?!\nMislim ok,za vreme Tita su postojale corave kutije,ali oslobodimo se onoga sto je bilo lose...\n06.11.2007., 23:00 #16\nJa sam već glasao, samo anketa nije public?\n06.11.2007., 23:03 #17\nЗато што је онај један гласач Чеде Јовановића прешао код Горана Давидовића...\n06.11.2007., 23:03 #18\nCudi me da LDP/LSV/SDU imaju 0 glasova.Ili su emigrirali u EU(dignuvsi ruke od od tog posla u Srbiji) ili poumirali od narkotika.\nZa nas komuniste se zna,mi umiremo od strosti,mada dolaze neke nove generacije boljsevika.\n06.11.2007., 23:05 #19\nA i Kasa mi simpatičan...\n06.11.2007., 23:07 #20\nФина младић! Буде добра Хортијевац од тебе!\n06.11.2007., 23:30 #21\nBiraci su manje vise takvi da pistovecuju stranku sa liderom.[/QUOTE]\n06.11.2007., 23:34 #22\nMislim da to nije losa ideja Srbiji treba neko ko ce napokon da ustane i kaze;DOSTA;\nDosta prodaje;dosta izvinjenja za zlocine koji se nikada nisu ni desili!\nDosta da se Srbija bruka!\nDosta da se Klara siri po Srbiji i ucenjuje narod!\nTreba Srbiji neko sa podignutom glavom ko se ne stidi da kaze da je Srbin!\nDosta da se Egipcani sire po Kosovu\nNapolje iz Srbije:mad:\n07.11.2007., 13:20 #23\nDobro,nije to lose,samo ne verujem da ce nacional-socijalista G.Davidovic biti taj koji ce da oslobodi Srbiju od ponizavanja.\nKoja Klara?! Mislis na Klaru Cetkin???\nU redu,to smo vec culi...:grin:\nEvo ja se ne stidim,sto me ne podrzis...?!\nMa jel si cula da se na Kosovu planira izgradnja piramida,kojima ce namena biti mucenje belih ljudi arijevske rase.\nArijevci mars iz Srbije u OPERSKE ARIJE...\nPoslednji put ažurirao/la SSSR_ : 07.11.2007. u 13:31\n07.11.2007., 13:40 #24\nKakva muzika za uši. Prava sonata...\nSrbiji treba neko sa podignutom glavom ko se ne stidi da kaže da je Srbin, ali neophodno je i da Srbija nema razloga da se stidi što pojedini Srbi uopšte postoje.\n07.11.2007., 17:40 #25\nTi si više kidds nego bili.\nPa čovek koji posmatra i analizira može da dođe do zaključka da je Vlada nakaradna i da će doći do pucanja.\nTadić želi da bude predsednik ali srpski narod voli ljude koji su pravilno seksualno orijentisani,za razliku od Tadića i vrha DS.Ne voli ni narkomane,ma jednostavno ne voli nikoga ko je protiv Srbije.\nLokalni izbori 2008 -Sabac u EU !\nAutor Ej, bre ! u forumu Politika\nPoslednja poruka: 08.03.2009., 13:25\nPoslednja poruka: 16.04.2008., 14:22


Katnić: Radnici Volija se pokazali kao časni i pošteni, akcija nije pokvarena | Kodex.ME\nKatnić, foto: PR Centar\nKatnić: Radnici Volija se pokazali kao časni i pošteni, akcija nije pokvarena\n14. 01. 2022 - 13:03 Autor: M.V.\n"Oni su zaista to utvrdili sa velikom vjerovatnoćom i nama saopštili sa 99 odsto vjerovatnoće da se radi o kokainu... Organizovali smo se u pokretu i došli do važne činjenice, a to je ova plomba koja je jedinstvena i može postojati samo jedna, a ona je garant da od mjesta A - Ekvadrod, do mjesta B - Bar, nije niko otvarao", rekao je on.\n"Kada su radnici otkrili da su ovi paketi različiti, a otkrilo bi i malo dijete", rekao je on.\n"Ova droga je trebalo da bude preuzeta u onaj mrak u skladištu, kao što je prethodna tri puta", rekao je on.\n"Za tih 11 dana, koliko kontejner leži tamo, imali su šansu da otvore kontejner, stave plombu, uzmu drogu i odvezu je... Pošto je bilo spekulacija da se od Luke Bar otvori kontejner, to nije bilo moguće", rekao je on.\nObjasnio je da u Baru kontejneri dobijaju drugu, crnogorsku plombu. I on je istakao da je Voli u proteklih pola godine više puta tražio da se provjeravaju kontejneri kojima stiže roba za taj trgovinski lanac, a da je to učinio i za ovaj kontejner.\n"Primjetili su da fale i uvijek fale na drugom i trećem nizu odrežena količina robe, što su oni konstatovali i obavještavali prodavca robe - firmu iz Slovenije. Na osnovu te robe koja je falila utvrđena je ova količina", rekao je on.\nCilj kriminalne organizacije bio da se droga uzme ispod mjere carinskog nadzora u slobodnoj zoni\nV.d. direktora Uprave prihoda i carina Milena Petričević je kazala da za UPC nije obavezujuće da ih neko zamoli da rade ono na što ih zakon obavezuje - da provjere kontejnere.\nNije precizirala da li u dopisima Volija ima objašnjenje zbog čega insistiraju na provjeri, odnosno, da li sumnjaju da im neko podmeće kokain u banane.\nSpecijalni tužilac Miroslav Turković saopštio je da je Specijalno državno tužilaštvo (SDT) 13. januara podnijelo krivičnu prijavu protiv Đoka Drobnjaka, kojeg sumnjiče da je postao član kriminalne organizacije koju su formirala dva NN lica.\nTurković je, na konferenciji za novinare, rekao da Đ.D. sumnjiče da je manipulisao kontejnerima u kojima se nalazila opojna droga, prenosi Mediabiro.\nOn je dodao i da sumnjiče nepoznate državljane Ekvadora da su postali pripadnici te kriminalne organizacije, a da je njihov zadatak bio da nabavljaju plombe, ostavljaju ih u kontejnerima sa kokainom, kako bi ih drugi pripadnici kada preuzmu drogu ponovo plombirali.\n“Đ.D. sumnjiče da je označio kontejner kojim je u Bar početkom januara stigla droga i preusmjerio ga ka Voliju da bi omogućio ostalim članovima kriminalne grupe da je preuzmu, ali da su u tome spriječeni”, rekao je Turković i istakao da je cilj ove kriminalne organizacije bio je da se droga uzme ispod mjere carinskog nadzora u slobodnoj zoni.\n"Radi se o kontejnerskom sadržaju koji je 2. januara uplovio brodom Spirit of chennai, na kom su od 109 kontejnera u 70 bile banane", rekla je Petričević.\nPrema njenim riječima, carinski službenici ispoštovali sve procedure i primjenom tih parametara na skeneru otkrili da je jedan kontejner kontaminiran.\nPetričević je odgovarajući na pitanje ko sve ima pristup Slobodnoj carinskoj zoni, saopštila da su nju dočekale zaključane kapije.\n“S obzirom na to da sam preuzela i ovlašćenja napravila sam proceduru kako da prođem kapiju i ne bih više ništa rekla” kazala je Petričević.\nOna je istakla da je pošiljka otkrivena isključivo zahvaljujući službenicima Uprave prihoda i carina.\nKatnić je kazao da je ovo izuzetno uspješna akcija carinika i policije.Rekao je i da radnici Volija, koji su pozvali policiju, nijesu pokvarili akciju.Na fotografijama koje prikazuju označeno je 20 paketa u kojima je, umjesto banana, spakovan kokain. Ponovio je da se kokain preuzima u Slobodnoj carinskoj zoni i da je postojala mogućnost da jedna kriminalna grupa otme drogu od Bara do Volija, ali i da su i na to bili spremni.\n"Treća mogućnost bila je da su i ovi iz Volija uključeni. Ništa nije pokvareno, sem što je potvrđeno da su se pokazali časni i pošteni i vrh radnici", rekao je on.\nPohvalio je radnike koji nijesu "uzeli kilogram, dva", navodeći da to nijesu ni mogli.\n"Otkrili smo Ekvador, nekoga od ovih iz Slovenije i nekoga od ovih ovdje", rekao je Katnić.\nKompanija Voli je sjajna\nKatnić je istakao da nema osnovanih sumnji da je kompanija Voli učestvovala u krijumčarenju kokaina.\n"Naprotiv, pružili su svu logističku podršku. Podnijeli su ranije zahtjeve i nudili da kupe skenere, to je dokaz da nisu učestvovali u ovome", kazao je Katnić i dodao da su svi testirani.


CIK BiH donio odluku o održavanju lokalnih izbora u BiH 2. oktobra 2016. | maglajinfo.com\nvijesti bih 914\nCIK BiH donio odluku o održavanju lokalnih izbora u BiH 2. oktobra 2016.\n4.05.2016. 17:55 0\nCentralna izborna komisija (CIK) BiH danas je na sjednici donijela Odluku o raspisivanju i održavanju lokalnih izbora u BiH koji će biti održani 2. oktobra ove godine.\nPredsjednik CIK-a BiH Ahmet Šantić je na pres-konferenciji nakon sjednice kazao da će izbori biti raspisani za 74 općinska vijeća u Federaciji BiH, 57 skupština opština u RS-u, 131 načelnika u BiH, četiri gradska vijeća u Federaciji BiH (Bihać, Tuzla, Zenica i Široki Brijeg), šest skupština gradova u RS-u (Prijedor, Bijeljina, Banja Luka, Doboj, Zvornik i Trebinje), deset gradonačelnika u BiH i Skupštinu Brčko dDistrikta BiH.\nŠantić je istaknuo da CIKBiH nije mogao donijeti odluku o raspisivanju izbora za izbor vijećnika u Vijeće Grada Mostara, obzirom na odluke Ustavnog suda BiH od 26. novembra 2010. godine, zbog toga što su tim odlukama proglašene neustavnim odredbe Izbornog zakona BiH koje se odnose na Grad Mostar.\n“S tim da smo u današnjoj odluci također konstatovali da će izbori za izbor vijećnika u Vijeće Grada Mostara biti raspisani kada se za to steknu zakonski uslovi”, naveo je Šantić.\nZa realizaciju lokalnih izbora bit će potrebno oko osam miliona KM. U budžetu institucija BiH osiguran je iznos od četiri miliona KM, a preostala oko četiri miliona KM su dužne da osiguraju jedinice lokalne samouprave.\nŠantić kaže da je većina jedinica lokalne samouprave tu svoju zakonsku obavezu u provedbi izbora učinila. Naveo je i one koji to do sada nisu uradili, ističući da je krajnje vrijeme da to urade, „jer u jedinicama lokalne samouprave ako ne budu osigurana finansijska sredstva izbori mogu doći u pitanje“.\n“Budžet nije usvojen u Gradišci, Srpcu, općini Jezero. U Bugojnu sredstva za osiguranje izbora nisu dovoljna. U Novom Goraždu također nije usvojen budžet, kao ni u Bileći. Od organa vlasti u Srebreniku i istočnom Mostaru nismo uopšte dobili informaciju o stanju njihovog budžeta, odnosno stanju eventualnih sredstava predviđenih za lokane izbore, što može biti veliki problem”, istaknuo je Šantić.\nDodao je da je danas usvojeno i Uputstvo o rokovima i redoslijedu izbornih aktivnosti, kao i čitav set odluka koje prate temeljnu odluku o raspisivanju i održavanju izbora.\n“CIKBiH je sinoć u ponoć napravio presjek biračkog spiska. Ukupan broj birača trenutno u BiH sa sinoćnjim presjekom je 3.345.486 birača, u odnosu na izbore 2014. godine kada je bilo 3.278.908. Radi se o povećanju od oko 66.000”, kazao je Šantić.\nNapomenuo je da će konačan birački spisak doživjeti tri puta određene izmjene, s obzirom na prijavu registracije putem pošte, putem DKP-ova, a i određeni broj osoba će u međuvremenu postati punoljetne.\nCIKBiH bi, u skladu s odredbama Izbornog zakona BiH, do 28. augusta trebao da zaključi centralni birački spisak po osnovnim izbornim jedinicama.\nŠantić je kazao da je CIK danas donio i uvjetnu odluku o glasanju u DKP-ima koja se odnosni na glasanje osoba koje se nalaze u inostranstvu i žele da glasaju u DKP-ima.\n“Ona je uvjetna pošto ćemo tek po završetku registracije birača koji izraze želju da glasaju na ovaj način imati presjek ukupnog broja birača”, naveo je Šantić.\n“U tim izmjenama, onaj ko ih bude donosio, znat će kakva će pravila donijeti. U njima mora biti rokovnik aktivnosti koje će eventualno tada uslijediti, odnosno pravila po kojima se izbori trebaju raspisati u Gradu Mostaru i obaveze CIK-a BiH koje važe za taj slučaj”, kazao je Šantić.\nPonovno je pozvao one koji trebaju donijeti tu odluku da „učine maksimalan napor da se pristupi izmjenama Izbornog zakona BiH da bi konačno i sve jedinice lokalne samouprave u BiH imale izbore, između ostalog i Mostar“.\nUpitan da li još postoji teoretska mogućnost da se u Mostaru izbori održe 2. oktobra ove godine, Šantić je odgovorio kako misli da postoji.\n“Što prije Parlamentarna skupština donese takvu odluku, odnosno izmjene i dopune Izbornog zakona BiH, bit će i nama lakše, jer ostaje duži period do 2. oktobra da bi sve potrebne aktivnosti mogli organizirati i za Grad Mostar”, kazao je predsjednik CIK-a.\nIstaknuo je da ni on, kao predsjednik CIK-a BiH, nema mogućnosti za sada da glasa na lokalnim izborima.\n“Predsjednik CIK-a nije u stanju da glasa na lokalnim izborima. Mislim da to treba shvatiti, ne samo zbog mene nego i zbog ostalih 90.000 birača u Gradu Mostaru – istaknuo je Šantić, ponovno apelirajući na sve one koji treba da donesu odluku da učine ‘zajednički napor da imamo izbore u Gradu Mostaru’.”\nTri i po mjeseca nakon Lokalnih izbora počela isplata naknada za rad u biračkim odborima\nKoliko vrijede: Pogledajte koliko je ko dobio glasova na Lokalnim izborima za OV Maglaj\nU četvrtak Konstituirajuća sjednica Općinskog vijeća: Vijećnici SDP, SBB, DF, SBiH i SP/U čine većinu\nSDA Maglaj: Čestitke novoizabranim vijećnicima i Općinskom načelniku, bit ćemo konstruktivna opozicija\nMirsadu Mahmutagiću uručeno uvjerenje o dodjeli načelničkog mandata


TETKA ANASTASIJA I MALI ŽELJKO SVE RAZNEŽILI: Dremnuo samo pet minuta i dosta mu je (VIDEO | Zvezde i tračevi\nTETKA ANASTASIJA I MALI ŽELJKO SVE RAZNEŽILI: Dremnuo samo pet minuta i dosta mu je (VIDEO | Mondo Portal\nTETKA ANASTASIJA I MALI ŽELJKO SVE RAZNEŽILI: Dremnuo samo pet minuta i dosta mu je (VIDEO 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n22.09.2020. / 16:26\nAutor Anja Konstantinović 22.09.2020. / 16:26\nSnimak iz vile će vas oduševiti.\nAnastasija Ražnatović podelila je sa svojim pratiocima na Instagramu video iz vile na dedinju koji je mnoge raznežio i nasmejao u isto vreme.\nCecina ćerka je zabeležila trenutak dok su hranili malog Željka, koji se nakon pet minuta probudio.\n"Ko je to spavao samo pet minuta? Hoće da se druži sa nama", govorila je tetka u pozadini.\n"Dremnu pet minuta i dosta mu, da ne bi slučajno propustio", napisala je Anastasija!\nANASTASIJA PORED BAZENA U MALOM BIKINIJU GORI: Raspalila maštu muškarcima! A tek pogled da vidite (VIDEO)\nLepa i pre i posle\n22.09.2020. / 20:57\n25.09.2020. / 09:07\n@БРЕ!!! Kolko si glupson.to da kazes za snimak bebe mora da imas bar pocetnicki karton u Lazi...\nUpravo gledate Tijana Marković: Nasilje u glumačkom svetu se dešavalo, ali su svi ćutali 0 NetKulturno Pre 12 min Tijana Marković oduševila je mnoge ulogom Marije Milošević u seriji “Porodica”, a sada otvoreno priča o temi...


Skupa odanost Staljinu | Novosti.RS\nSkupa odanost Staljinu\nčetvrtak, 02. 02. 2012. u 20:32\nOd 1974. do 1976. otkriveno pet grupa bivših ibeovaca, najviše u Crnoj Gori. Barski kongres rasturen, a učesnici osuđeni\nPOD kovanicom neoibeovci u Službi bezbednosti su okarakterisani svi koji su osporavali samoupravni društveni poredak sa pozicija unitarizma, proleterskog internacionalizma, zalažući se za prosovjetsku politiku, a protiv kapitalističkih i tržišnih elemenata u jugoslovenskom društvu. Posmatrani su kao jedna od „društveno najopasnijih grupacija unutrašnjih neprijatelja - pete kolone“, jer svoje delovanje „temelje na procenama o neminovnom krahu politike SKJ i izbijanju svetske krize koja će izazvati spoljnu intervenciju, pre svega zemalja Varšavskog saveza“.\nMnogi od njih sa IB-om zapravo nikakve veze nisu imali, ali su bili ubeđeni dogmatski komunisti, naklonjeni Istočnom bloku i SSSR-u. Prema socijalnoj strukturi, najzastupljeniji među njima su bili penzionisani oficiri JNA, mahom bivši učesnici NOB, pripadnici organa unutrašnjih poslova i druga mahom starija lica, među kojim su „rankovićevci“ nalazili svoje pristalice. Neretko su već dobro zagazili u sedmu i osmu deceniju života i kao višestruki povratnici često već osuđivani na višegodišnje kazne.\nOni su, prema izveštajima SDB, uz oslanjanje na IB emigrante, bili najaktivniji i najbolje organizovani, a time i najopasniji. Početkom sedamdesetih procenjivalo se da je od nekadašnjih oko 5.000 IB-emigranata ostalo aktivno oko 2.000. Od toga je samo oko 200 bilo politički aktivno protiv Jugoslavije. U SDB su percipirani kao produžena ruka KGB ili drugih službi, a njihova aktivnost naročito je primećena u Čehoslovačkoj, Rumuniji, Francuskoj i Belgiji.\nPODRŠKA STRANIH SLUŽBI DELOVANJE neoibeovaca se uglavnom svodilo na političku propagandu i prevođenje ruske literature, u čemu su se isticali u Srbiji Milivoje Stefanović Dolinski, Ranko Đurić, Sava Stojanović, Ranko Simić, Milan Colić i drugi. Procenjivalo se da uživaju naročitu podršku obaveštajnih službi SSSR, ČSSR i NR Bugarske, a konstatovano je da je bilo navodnih kontakata sa četničkom emigracijom na Zapadu, što je dokaz za ekstremizam ove grupacije.\nProcenjivalo se da bi, zajedno sa drugim „birokratsko--etatističkim snagama“ u zemlji, u slučaju krizne situacije, mogli da okupe preko 5.000 lica za izrazito „ekstremno delovanje na poziciji pete kolone, ponašajući se destruktivno i primenjujući nasilje“. Primećeno je čak da se regrutuju i nove pristalice među studentskom omladinom.\nKulminacija neprijateljskih istupanja, uz pokušaj osnivanja ilegalne organizacije desila se posle Titovog pisma iz septembra 1972. i pada liberala, obračuna s Maspokom i Titovog približavanja Brežnjevu. Pristalice čvrste ruke i SSSR-a pomislili su da je konačno došlo vreme koje su čekali još od Staljinove smrti. Beleži se i pokušaj stvaranja prvih većih ilegalnih IB organizacija posle 1948, pre svega na teritoriji Srbije i Crne Gore. Karakteristična za njih je koncentracija u većim gradskim i industrijskim centrima.\nOd 1974. do 1976. otkriveno je pet grupa (od ukupno 13) koje su delovale sa birokratsko-etatističkih pozicija, mahom neoibeovaca. SDB Crne Gore imala je najviše posla sa unutrašnjim neprijateljem ove vrste.\nU Srbiji je na raskrinkavanju ovih elemenata posebno bila angažovana služba državne bezbednosti u Vojvodini. U akciji „Krug“ SDB je razotkrila 22 ekstremna ibeovca iz Novog Sada, Beograda, Zrenjanina, Ljubljane i drugih mesta. Ukupno je do kraja 1976. u SFRJ osuđeno 79 lica zbog delovanja sa informbirovskih pozicija.\nRealna opasnost od povratka staljinista u SFRJ nije postojala, ali političkom vrhu zemlje je bio potreban još jedan političko-policijski obračun radi učvršćivanja sopstvene vlasti i demonstracije svoje snage i na Istoku i na Zapadu.\nKao najozbiljnija ilegalna organizacija u zemlji ocenjena je tzv. Nova komunistička partija Jugoslavije - NKPJ, koja je trebalo da se utemelji na osnivačkom kongresu u Baru.\nKoordinacioni odbor za osnivanje nove KPJ formiran je još 1971. i zatim su nastale pećka, prištinska, novosadska, beogradska, banjalučka, tuzlanska i barska grupa. Članovi NKPJ su, između ostalih, Mileta Perović, Momčilo Jokić, Komnen Jovović, Slobodan Lazić, Branko Bošković, Đorđe Bikicki, Đura Šargin i drugi. Obe su, navodno, bile vođene spolja, iz inostranstva, a razbijane iznutra, iz Jugoslavije, akcijom SDB. Kongres je organizovala grupa razočaranih komunista pretežno iz Crne Gore i sa Kosova i Metohije na dan kada je počeo napad na Jugoslaviju u Drugom svetskom ratu.\nKongres je trebalo da bude održan u Baru 6-7. aprila 1974. u vili profesora istorije iz Prištine dr Branislava Boškovića. Prisustvovalo je 12 lica i trebalo je da budu izabrani Centralni komitet, Politbiro, Nadzorna i Reviziona komisija, redakcija lista „Iskra“, generalni sekretar, zatim usvojen Program, Statut i izdat Proglas.\nJugoslovenskom režimu zamerena je restauracija kapitalističkih odnosa, uz optužbu da se ne radi o diktaturi proleterijata, već o ličnoj vlasti J. B. Tita i o ideološkom revizionizmu... Sve su pohapsili operativci SDB Crne Gore 6. aprila 1974, najpre njih 36, a kasnije je privedeno više stotina simpatizera i pristalica širom Jugoslavije.\nKažnjeni su višegodišnjom robijom u rasponu od pet do 15 godina zatvora, a u prvom naletu je osuđeno 54 lica. U najbrojnijoj Pećkoj grupi, 22 lica dobilo je relativno blaže kazne, osim Branka Boškovića kažnjenog sa 13 i Komnena Jovovića, koji je okarakterisan kao glavni predstavnik organizacije za kontakte sa IB-emigrantima i osuđen na 14 godina zatvora. Novosadska grupa dobila je znatno strože kazne - od njih 11 više od polovine dobilo je kazne od 11 do 13 godina zatvora i niko nije predložen za pomilovanje. U beogradskoj grupi su od sedmorice dvojica predložena za pomilovanje 1977. U banjalučkoj grupi od sedmorice je jedan predložen za pomilovanje i u mostarskoj grupi od sedmorice je za jednog predloženo oslobađanje.\nI pored stih tih pracenja i statsiskika i spiskova - nisu ni primetili da im se drzava raspada? Nisu primetili da im je pola Polibiroa Hravata na spisku nemacke obavestajne sluzbe?


21-06-2017 18:16 Svet\nKarpenter, naime, smatra da je to najnoviji zabrinjavajući događaj koji bi mogao da dovede do preokreta u trenutku kada su američke vlasti i mediji usredsređeni na ograničen broj tema u spoljnoj politici. On je za portal Nešenel interest ocenio da se upravo takva situacija, kako kaže, odvija trenutno na Balkanu, u regionu koji je 90-tih bio prioritet spoljne politike zapadnih država, ali ga je Zapad poslednjih godina skoro potpuno zanemario. – Dok su američki političari opsednuti Bliskim istokom, Severnom Korejom i baš svakim detaljem veze Trampa i Rusije, napetosti na Balkanu sve su veće i prete da dostignu tačku ključanja – tvrdi Karpenter. Kako objašnjava, poslednji zabrinjavajući događaj je pobeda ekstremnih frakcija, takozvane "ratne koalicije" na izborima na Kosmetu čije su vođe Hašim Tači, lider tzv. "Demokratske stranke Kosova" i Ramuš Haradinaj, vođa zloglasne terorističke organizacije "Oslobodilačke vojske Kosova" (OVK) koji će verovatno i postati premijer. Istražitelji EU i UN, kako podseća, optužuju obojicu za brojne ratne zločine tokom rata na Kosmetu. Tačijev pokret zauzeo je beskompromisni neprijateljski stav prema srpskoj manjini na severu Kosova. Radikalni elementi su sprečili i dogovor o granici sa Crnom Gorom te svojataju velike teritorije u toj državi, Srbiji i Makedoniji. Mnogi od njih, kako se navodi, žele da se Kosovo spoji s Albanijom te da se uspostavi "Velika Albanija". Susedne države sve su više uznemirene porastom militantnih grupa na Kosovu i u Albaniji. Početkom godine i srpska vlada je reagujući na izjavu albanskog premijera Edija Rame upozorila da bi svaki pokušaj Albanije da pripoji Kosovo mogao dovesti do rata. - Napetosti između Kosova i Srbije porasle su u poslednjih nekoliko meseci i kosovske vlasti neprestano ometaju trgovinu između Srba na sjeveru i same Srbije - piše Karpenter. Napetost je porasla u tolikoj meri da je američki senator DŽon Mekejn, koji je dugo podržavao nezavisnost Kosova, molio vlasti u Prištini da uspostave dijalog sa srpskom vladom jer je to "jedini način za budući napredak". SAD i NATO saveznici neprekidno su, ponekad i slepo podržavali politiku lidera Albanije i Kosova, a najistaknutiji primer bila je, kaže Karpenter, vojna intervencija 1999. za odvajanje Kosova od Srbije. NATO je takođe potom pasivno posmatrao etničko čišćenje Srba i ostalih manjina od strane kosovskih Albanaca, a zapadne vlade takođe su dopustile uništavanje istorijskih hrišćanskih svetilišta. Takođe se navodi da su Vašington i druge zapadne zemlje vršile pritisak na makedonsku vladu da učini više političkih ustupaka prema albanskoj manjini u Makedoniji. - Američka vojna intervencija, kao i politička i diplomatska podrška za nezavisnost Kosova bila je pogrešna zbog brojnih razloga - zaključuje Karpenter.\n- Ako su SAD smatrale da će ovakvo delovanje dovesti do mira i stabilnosti na Balkanu, ta očekivanja su se pokazala kao strašno pogrešna – ističe američki stručnjak. Težnja ka stvaranju Velike Albanije, kako dodaje, dobija nov zamah i ta agenda stvara ogromne probleme u susednim državama. - Ako na Balkanu ponovo izbije konflikt, što je sada ozbiljna mogućnost, SAD ne smeju da padnu u iskušenje da se dalje mešaju. Vašington naročito ne sme da ponovi ludost iz svojih prethodnih politika i podrži frakciju koja izaziva najveće probleme – zaključuje Karpenter. A zašto britanske službe plaše Balkan terorističkim napadima, pročitajte OVDE. Izvor: Tanjug\nOvako je Tramp '90-ih predlagao rešavanje situacije na Kosovu i Metohiji (titlovano):\nSIRIJA: Poginuo treći bombaš-samoubica sa Kosova


Heljda – uzgoj, sorte i prinos\nVi se nalazite ovde: Početna » Lekovite biljke » Heljda – uzgoj, sorte i prinos\nHeljda (lat. Fagopyrum esculentum) je jednogodišnja biljka koja potiče iz Azije, mada se u nekim delovima sveta svrstava u višegodišnje biljke. Zbog karakteristika semena i zbog svog hranljivog sastava, heljda se smatra žitaricom, mada botanički gledano tu ne pripada. Za razliku od žitarica, na stabljici heljde se pojavljuje mnogo mirisnih cvetova, pa se heljda često smatra i medonosnom biljkom. Heljda je stara hlebna poljoprivredna biljka koja poseduje brojne nutritivne koristi. Zrno heljde se lako vari pa se ona često koristi i kao dijetalna namirnica.\nIako je jedno vreme bila gotovo zaboravljena, heljda u novije vreme stiče sve veću popularnost i postaje sve traženija, kako zbog svog specifičnog ukusa, tako i zbog brojnih zdravstvenih prednosti. Heljda se uzgaja i kod nas, naročito u brdsko-planinskim predelima, i svrstava se u žitarice dugog dana, jer se seje u junu. Pored toga što možete kupiti gotove proizvode od heljde, možete se takođe odlučiti za to da sami uzgajate ovu biljku.\nU nastavku teksta možete saznati nešto više o uzgoju, sortama i prinosu heljde.\nHeljda ne zahteva neke posebne uslove za uzgoj, pa se zato sve više proizvođača opredeljuje upravo za ovu žitaricu. Ipak, važno je obezbediti određene agroekološke i druge uslove za uzgoj heljde.\nTemperatura. Pre svega, temperatura mora biti optimalna u svakom periodu rasta ove žitarice. Što se setve tiče, minimalna temperatura je između 4 i 9 stepeni, a idealno je da se zemljište zagreje do temperature od oko 15 stepeni. Ono što je važno da znate jeste da će biljka biti uništena na temperaturi koja se spusti ispod nule. Setva heljde se vrši kada prođe opasnost od mrazeva jer je na njih veoma osetljiva. To je uglavnom kraj aprila ili početak maja u ravničarskim predelima, dok je u brdsko-planinskim krajevima to početak juna. Temperatura potrebna za klijanje je negde oko 17 stepeni, a temperatura potrebna za cvatnju kreće se od 17 do 19 stepeni.\nZemljište i voda. Heljda najbolje uspeva na peskovitom zemljištu. Što se kiselosti zemljišta tiče, heljda se može uzgajati na blago kiselom zemljištu, čija se pH vrednost kreće do 5,5, ali je važno da klima bude vlažna i da ima dosta padavina. Heljda je, naročito za vreme cvetanja, veoma osetljiva na visoke temperature i na sušu.\nObrada zemljišta. Kod heljde je obavezna jesenja i duboka osnovna obrada zemljišta. Osnovna obrada zemljišta treba da ide do dubine 20-25 cm, u zavisnosti od preduseva, tipa zemljišta itd.\nĐubrenje. Zemljište gde se uzgaja heljda mora se redovno đubriti. Ukoliko je zemljište siromašno hranljivim materijama i ukoliko nije đubreno, potrebno ga je pre osnovne obrade nađubriti. Heljda dobro podnosi đubrenje kako organskim tako i mineralnim đubrivima. Glavnu ulogu u ishrani zemljišta imaju azot, kalijum i fosfor, dok su kalcijum, gvožđe, sumpor i ostali elementi od manje važnosti.\nNavodnjavanje. Navodnjavanje heljde se vrši uz pomoć veštačke kiše, jer na taj način se osim vlažnosti zemljišta povećava i vlažnost vazduha.\nNega useva. Preporučuje se da se u blizini heljdinih polja postave košnice sa pčelama, koje će pospešiti oprašivanje. Oprašivanje pomoću pčela će svakako povećati prinose. U nedostatku pčela, potrebno je dopunsko, veštačko oprašivanje, koje se vrši tako što se zategnuti kanap povlači preko biljaka u vremenskom periodu od 8 do 10h i ponavlja se 4 ili 5 puta za vreme cvetanja.\nSetva. Za setvu heljde se koristi seme iz prethodne godine jer starije seme heljde brzo izgubi klijavost. Potrebno je da zrna heljde budu krupna, ujednačena i zdrava. Zrna heljde je potrebno sejati u razmaku od 13-15 cm ili u većem razmaku od 45-60 cm. Ukoliko su uslovi povoljni, heljda će proklijati za 3 do 4 dana.\nŽetva. Heljda neravnomerno sazreva, pa je važno odrediti pravo vreme za žetvu, kako bi se sprečili gubici. Smatra se da je najbolje vreme za žetvu kada 2/3 zrna potamne. Žetvu je potrebno vršiti preuređenim kombajnom i završiti je u što kraćem roku, da ne bi došlo do osipanja. Takođe, u toku žetve seme ne treba da sadrži više od 14-15% vlage.\nKako u svetu, tako i u našim krajevima, najzastupljenija je obična jednogodišnja heljda (Fagopyrum esculentum Moench). Zvanični podaci pokazuju da obična heljda prekriva preko 90% ukupne svetskih površina na kojima je zasejana heljda. Postoje još dve sorte heljde koje su zanimljive za setvu a to su takozvana Tatarska heljda (Fagopyrum tataricum) i višegodišnja heljda (Fagopyrum cymosum Meisn.)\nU našim krajevima su ranije bile popularne i neke visokorodne sorte heljde iz Rusije, a danas postoje sorte koje su proizvedene u našim institutima. Najrasprostranjenije sorte kod nas su Novosadska heljda, Golubica, Siva golubica, Bedija itd. Postoje i uvezene sorte iz Rusije, kao što su Bogatir, Majskaja, Kalininskaja i Sibirjačka sorta.\nHeljda se seje jednom godišnje i ne zahteva prevelika ulaganja, a ukoliko se obezbede adekvatni uslovi, prinosi će biti veoma dobri. Što se tiče samog prinosa zrna, smatra se da se od heljde dobija 1-4 t/ha, a najčešće je u pitanju vrednost 1,5-2 t/ha. Heljda se može prerađivati na dva načina, a to je mlevenjem celog zrna, čime se dobija integralno heljdino brašno, i mlevenjem oljuštenog zrna. Smatra se da se od 100 kg semena heljde dobije oko 65-70 kg brašna i oko 15 kg mekinja. Ono što je velika prednost uzgajanja heljde jeste to da njena proizvodnja ne zahteva nikakva hemijska tretiranja.\nTakođe, heljda može biti i dobar izvor zarade, jer na tržištu ima odličnu cenu. Brašno heljde na tržištu dostiže cenu i do 3 eura/kg. Uzgoj heljde se danas smatra biznisom budućnosti.


Kamion ide sam ulicom - Slični vicevi | Vicevi | Show.hr\n'Pa čuj, ponekad, ako mi je...Ponekad145.7300Ulazi Mujo u kuću i s vrata pozdravi Fatu:\n-" Koliko...Neispavani Crnogorac03.6770Starobosanska muslimanska familija.\nSlični vicevi: Kamion ide sam ulicom\nZašto muškarci idu u kafane-Šta muškarci rade u kafanama? -...Sinny Boy, prije 4 godine96 lajkova10.130 čitanja0 komentara\nSinny Boy, prije 4 godine96 lajkova10.130 čitanja0 komentara\nSjedi Mujo u kafani kad ugleda neki kamion kako sam, bez vozača, polako ide ulicom....Kamion ide sam ulicom518.8650\n-" Nabrojte mi tri narodna heroja iz II svjetskog...Tri narodna heroja8215.2330\n-"...Takav nam treba15411.7670\nTri narodna herojaNa kvizu voditelj pita takmičara:...Sinny Boy, prije 5 godina82 lajka15.233 čitanja0 komentara\nSinny Boy, prije 5 godina82 lajka15.233 čitanja0 komentara\n-O čemu muškarci pričaju u kafanama?...Zašto muškarci idu u kafane9610.1300\nTakav nam trebaDošao kandidat za posao u Hrvatske...Sinny Boy, prije 5 godina154 lajka11.767 čitanja0 komentara\nSinny Boy, prije 5 godina154 lajka11.767 čitanja0 komentara\nGlupi kolibriDječak i tata sjede u sobi. Mali...Sinny Boy, prije 5 godina235 lajkova20.832 čitanja0 komentara\nSinny Boy, prije 5 godina235 lajkova20.832 čitanja0 komentara\nPanduri i kifleKlinac kaze panduru: - Barba,...Sheogorath, prije 5 godina59 lajkova19.897 čitanja0 komentara\nSheogorath, prije 5 godina59 lajkova19.897 čitanja0 komentara\nIzlazi policajac iz pekare i sretne kolegu, pa mu kaže: 'Ako pogodiš koliko kifli...Obje382.8200\n-...Kad Cigo kupuje kiflu21529.7560\nRiječ sa NN i NNN-Koja riječ u našem jeziku sadrži...Sinny Boy, prije 5 godina75 lajkova11.339 čitanja0 komentara\nSinny Boy, prije 5 godina75 lajkova11.339 čitanja0 komentara\nDoktorDolaze doktoru mlada zgodna djevojka...Sheogorath, prije 5 godina65 lajkova2.645 čitanja0 komentara\nSheogorath, prije 5 godina65 lajkova2.645 čitanja0 komentara\nKopiranjeDečko: - "Koliko je...Antonio Dominić, prije 5 godina117 lajkova23.922 čitanja3 komentara\nAntonio Dominić, prije 5 godina117 lajkova23.922 čitanja3 komentara


Šta je to opšti interes? | Markus Maki\n← Otvorio se Lidl u Srbiji, a meni srce zaigralo\nDemokratija za dvoje na makedonski način →\nŠta je to opšti interes?\nTo je isto kao i drveno gvožđe, suva voda, korisni levičari, ili razumni desničari. Opšti interes je skup ideja iz koga proizilaze sasvim konkretne akcije, koje neki posebno nasilni i vešti Ja nameću ostalima, koji su po rođenju takođe bili samo neki Ja, da počnu da se zovu Mi. Kako je logički i fizički nemoguće da neka grupa ima jedan interes, onda jedino što možemo da zaključimo je da je to vešta manipulacija raznih Ja, da se njihovi lični interesi ostvare, najčešće, na štetu onih koji nastavljaju da se zovi Mi. Ponekad se desi, ali to je slučajni i neželjeni efekat, da ostvarivanjem ličnih interesa tih Ja, da se to poklopi sa ostvarivanjem interesa i nekih od onih koji su naseli na to da se zovu Mi. Kad neko od onih koji nije upao u tu klopku primeti i javno iskaže tu očiglednost, nasilni Ja se jako naljute i etiketiraju i napadaju te druge Ja, nesvodljive na Mi, za izdaju interesa svih Nas, mada je sasvim jasno da se oni boje samo za jednu stvar, da ako previše njih Ja odustane od Mi, da će nasilni Ja prestati da ostvaruju svoje interese.\nOmniolog – Zoran Stanojević\nMeđutim, stvar nije baš toliko jednostavna. Druga strana medalje onih koji ne nasedaju da se zovu Mi je da neki od njih ne shvataju da je za rešenje velikih problema potrebno da puno onih Ja radi složno, čak iako nastavljaju da ne budu Mi, jer neki problemi zahtevaju veću snagu od snage svakog Ja pojedinačno. Ako to razumeju, i dobrovoljno se udruže, preživeće ili prosperiraće, ako ne razumeju, propašće. Oni koji se sablažnjavaju nad tim da svi ljudi ostanu ono što su postali rođenjem, a to je samo jedno Ja, misle da u situacijama kada se veliki problemi nadviju nad nama, da će samo mali broj Ja ljudi odlučiti da deluje složno, pa će onda svi propasti. I onda kažu da mora da postoji neki nasilni Ja, koji će, principom manjeg zla, početi da uteruje sve u Mi, da bi nas spasao. To zvuči zavodljivo, ali se, uvek, u praksi, dogodilo, da je umesto spasenja nasilni Ja uterao sve u Mi zbog sopstvenih interesa, pod izgovorom da želi da spasi sve. Uostalom, ako mnogi Ja nemaju dovoljno pameti da se dobrovoljno udruže pred velikom opasnošću, to je, kao prvo, njihova odluka, a kao drugo, prirodna selekcija radi svoj posao da uklanja one koji ne shvataju šta im je činiti da zaštite sopstveni interes. Dakle, ne postoji, ni teorijski, ni praktični razlog za uterivanje. Ali zato nikako ne smemo plakati nad onima koji nestanu, samo zato što ovo nisu razumeli. Sloboda odlučivanja i trpljenje posledica su neraskidivi. Zbog toga uterivači u Nas ne samo da nisu potrebni, nego svojim delovanjem čine da preživi najveći broj onih koji će i dalje imati veću potrebu da budu Mi, umesto Ja. Organizatori u privremene Nas, nasuprot uterivačima, su, zato, veoma poželjni.\nNa ovaj stil izražavanja, inspirisao me je jedan prilog na Fejsbuk stranici omniologa Zorana Stanojevića, koji je takođe pisao o nekima Mi, ali na drugu temu. A veliko hvala Zoranu Modliju što mi je otkrio ovog izuzetno duhovitog čoveka.\nAko želite da odslušate, prilog počinje na 1 sat 9 min 0 sek


Opozicija: Počelo je Moskovsko proljeće\nOpozicija najavljuje da pokret otpora kroz proteste neće nestati (AP)\n11:02 PM (GMT)\nPokret otpora vlasti Vladimira Putina u Rusiji neće se ugasiti i prošlo je vrijeme kada je režim u Moskvi mogao da radi šta želi, a narod to apatično da posmatra, ocijenjeno je na tribini “Od glasnosti do Arapskog proljeća”, održanoj u Washingtonu.\nVladimir Kara Murza, predstavnik opozicione Solidarnosti iz Rusije, rekao je kako ljudi u toj zemlji ne žele više biti potlačeni, ocijenivši da protesti u Moskvi i drugim gradovima predstavljaju Moskovsko proljeće.\nSvjedoci smo Moskovskog proljeća, gdje desetine hiljada ljudi na ulici protestiraju..\nPokret otpora okuplja različite ljude, ali svi traže građansko dostojanstvo, ocijenio Kara Murza.\nPrema njegovim riječima, pokret neće nestati, jer je prošlo vrijeme kada je Putinov režim mogao raditi šta želi\nGovoreći o uzrocima koji su doveli do ovakvog stanja političkih sloboda i demokratije u Rusiji, predstavnik Solidarnosti je kazao da je velika greška što u Rusiji nije bilo lustracije, kao u drugim istočnoevropskim državama.\nMoram reći i da su mnogi zapadni političari bili protiv lustracije, naročito oni koji su službovali u SSSR-u, plašeći se da bi i o njima mogli da se nađu podaci u dosijeima, dodao je on.\nLilia Ševcova iz moskovskog Karnegi centra smatra da se danas svjetski lideri često zbog pragmatizma i geopolitike ne bave temom demokratizacije Rusije.\nRusija i Kina su dva monstruma iz prošlosti u kojima će se desiti unutrašnja eksplozija. A to će imati uticaj na cio svet, istakla je Ševcova.\nOna je rekla da su dešavanja u Rusiji test za političku elitu da li može naći izlaz.\nDo sada u tome nisu uspjeli. Mi smo krajem osamdesetih vjerovali u moralnu obnovu i civilno društvo u Rusiji, ali to se nije dogodilo, navela je predstavnica Karnegi centra.\nOna je kazala da je razočarana u ruske liberalne krugove i da su danas veći kritičari Putina lijevo orijentisane i nacionalističke snage u Rusiji.\nNeredi i hapšenja na protestima u Moskvi\nLideri opozicije privedeni, a nekoliko desetina demonstranata na skupu ‘Marš miliona’ sukobilo se s policijom u centru Moskve.\nU Moskvi novi protesti protiv Putina\nDemonstranti na subotnjerm protestu osudili su izbornu utrku kao nelegitimnu.\nEMA: Dobrobiti AstraZeneca vakcine veće od rizika\nEU potpisala najveći ugovor o kupovini vakcina u svijetu\nEkipa Al Jazeere s ukrajinskom mornaricom na Azovskom moru\nNjemačka neće ograničavati upotrebu J&J vakcine


Vojtehovski: Ne očekujem Vučićevu reakciju, ja nisam Barbara - MediaSfera\nFoto: Aleksandar Krstovic\nZbog sumnje da je putem društvene mreže Tviter sa dva naloga pretio Vojtehovski, policija je sinoć saopštila da je uhapsila B.T. i on se tereti za krivično delo ugrožаvаnje sigurnosti. Određeno mu je zadržavanje do 48 časova, posle čega će biti priveden Višem jаvnom tužilаštvu u Beogrаdu.\nPo nаlogu nаdležnog tužilаštvа zbog pretnji Tatjani Vojtehovski putem Tvitera, podnetа je krivičnа prijаvа i protiv četrdesetpetogodišnjeg muškаrcа, držаvljаninа Bosne i Hercegovine. On se takođe tereti za krivično delo ugrožavanje sigurnosti i za njim je rаspisаnа potrаgа.\nPodsetimo, Tatjana Vojtehovski juče je na Tviteru dobila niz pretnji, između ostalog da će biti silovana ukoliko ne prestane da govori o protestima koji se održavaju u Beogradu, ali i poruke u kojima se preti njenoj ćerki.\nVojtehovski navodi da je problem što su ove, poslednje u nizu pretnji koje je dobila, očigledno posledica botovske retorike koja je sve ozbiljnija i strašnija.\n– Zaprećeno mi je smrću, mojoj ćerki i meni silovanjem. To su tako gnusne poruke da ih ne mogu ni citirati. U njima me upozoravaju da se više ne oglašavam u vezi politike i da ne spominjem Vučića, inače ćemo moja ćerka i ja biti mučene, silovane i ubijene – kaže Vojtehovski.\nAnonimne pretnje, prema njenim rečima, nisu uputili klasični botovi, već oni koji su poverovali u njihovu retoriku.\n– Ovo je sada ozbiljnija faza. Zbog toga sam se javno na Tviteru obratila Aleksandru Vučiću, poručivši mu da je sve ono što mi se događa direktna posledica narativa u javnosti i etiketiranja neistomišljenika. Od njega ne očekujem ništa. Bukvalno ništa. Ipak ja nisam Barbara – naglašava Vojtehovski. Potvrdu da se državni vrh neće oglasiti niti stati u njenu zaštitu, dobila je preksinoć, putem saopštenja MUP-a.\n– Biljana Popović Ivković je napisala saopštenje koje počinje političkom konotacijom i spominjanjem stranaka. To nije normalno. Da nakon ovakvih pretnji, pominjete „zlonamerne tvrdnje pojedinaca“. Nemam više ni reči ni živaca kako bih opisala ovo stanje – ističe Vojtehovski. Dodaje da SBPOK svoj posao radi profesionalno, bez obzira na istupe političara iz vrha MUP-a, ali da se u ovakvoj atmosferi ne oseća ni malo bezbedno.\nNajstrašnije pretnje Tatjana Vojtehovski je dobila sa Tviter naloga „VlasiTimočkaKrajina“. Isti „tvorac“ uputio je pretnje i liderima Saveza za Srbiju, kao i glumcu Sergeju Trifunoviću, navodeći da će na protestnom skupu u subotu u masu baciti bombu.\nTrifunović kaže za Danas da pretnje dobija godinama, da ga nisu ni malo uplašile, kao i da policija, ako želi, u veoma kratkom roku može da otkrije nalogodavca.\n– Koliko je teško locirati telefon ili kompjuter i utvrditi ko stoji iza lažnog naloga? Veoma jednostavan posao koji bi mogao da se uradi za nekoliko minuta. Policija ima načina da otkrije sve koji prete i da zaštiti one kojima su pretnje upućene, a da li će to učiniti, pitanje je za njih – zaključuje Trifunović. Na pitanje da li će u subotu biti u protestnoj koloni odgovara sa „a gde bih drugo bio“.\nTagovibeograd novinari novinarka policija pretnje Tatjana Vojtehovski tuzilastvo TV Prva


Novi iPad 4 sa 128 GB koštaće 929 dolara! | Tech | Uređaji\nNovi iPad 4 sa 128 GB koštaće 929 dolara! | Smartlife RS\nNovi iPad 4 sa 128 GB koštaće 929 dolara! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nNovi iPad 4 sa 128 GB koštaće 929 dolara!\n30.01.2013. / 09:34\nPa, ko voli i ima mogućnosti, od petog februara moći će da koristi novi iPad sa nikad većom internom memorijom.\nKompanija Apple pustiće petog februara na tržište tablet iPad 4 sa 128 GB memorije. Kako prenosi portal Mashable, novi uređaj je identičan postojećoj, četvrtoj generaciji tableta, o kojem sve detalje možete saznati OVDE, samo će imati više memorije.\nPotpredsednik za globalni marketing kompanije Apple, Filip Šiler, rekao je da sa duplim memorijskim kapacitetom i sa više od 300.000 tablet aplikacija, preduzetnici, obrazovni radnici i umetnici, ali i svi drugi korisnici imaju još više razloga da koriste iPad za sve poslovne i lične potrebe.\nNovi iPad, naravno ima i novu cenu, pa će Wi-Fi modeli koštati 799 dolara, dok će verzije koje podržavaju i 3G/LTE koštati 929 dolara, što ih čini i najskupljim tabletima trenutno na tržištu, ukoliko se izuzme Surface Pro, koji još uvek nije stigao, a najavljena mu je cena od oko 999 dolara.\nU cenovnoj klasi do i preko 900 dolara Android konkurent ima tek nekoliko predstavnika, ali istina, nijedan nema toliko ugrađene memorije. Recimo, ASUS Padfone 2 košta oko 969 dolara i kombinacija je mobilnog telefona i tableta, ali ima 32 GB interne memorije sa 50 GB ASUS Cloud servisa. Ovaj model dolazi i sa podrškom za microSD kartice, kapaciteta do 64 GB, pa se memorija može proširiti, ali i mora dodatno platiti.\nDrugi konkurent jeste ponovo iz porodice ASUS, a to je Transformer Infinity Pad TF700 sa 64 GB interne i 50 GB Cloud memorije i ulazom za microSD. Njegova cena, zajedno sa dodatnom tastaturom i postoljem je za oko 50 dolara niža od novog iPada, ali doće na isti nivo, ako se dokupi kartica sa dodatnih 64 GB memorije.\nOno što trenutno “muči“ Android korisnike jeste manjak aplikacija koje su napisane upravo za tablete, jer se programeri, zarad što bržeg prilagođavanja služe metodom “razvlačenja“ interfejsa aplikacija pisanih za smartfone na tablete. Tako je broj aplikacija pisanih direktno za Android tablete manji nego na iPadu, ali se stvari polako menjaju.\nNa kraju, sve se svodi na izbor i platežnu mogućnosti korisnika, samo što kod nas, u Srbiji, Apple još uvek nije zastupljen na način, na koji je u drugim zemljama, pa smo primorani da se svakako dovijamo kako bismo pristupili AppStoru i iTunes servisu.\nios android asus Tableti iPad