III NASTAVNA SREDSTVA\nOstvarivanje programa vaspitno-obrazovnog rada osnovne škole nemoguće je bez adekvatnih nastavnih sredstava, tj. pedagoško-didaktički prilagođenih predmeta, uređaja i materijala koji u procesu vaspitanja i obrazovanja treba da doprinose razumevanju, bržem usvajanju znanja i sticanja potrebnih veština i navika. Njih podjednako koriste i nastavnici i učenici u svim fazama vaspitno-obrazovnog procesa. To pretpostavlja takav razmeštaj nastavnih sredstava po specijalizovanim učionicama, laboratorijama, bibliotekama, odnosno medijatekama - da budu dostupna i održavana u ispravnom stanju.\nNastavna sredstva su vezana za savremeno koncipirane planove i programe u funkciji optimalne realizacije vaspitno-obrazovnih zadataka. Novi pristupi njihovom izboru i korišćenju u prvi plan stavljaju:\n- programiranje aktivnosti učenika i nastavnika u svim etapama vaspitno-obrazovnog procesa;\n- postepeno osamostaljivanje učenika u procesu sticanja novih znanja i njihove praktične primene, pri čemu je rad sa različitim izvorima znanja osnova za podsticanje perceptivnih, praktičnih i misaonih operacija učenika, bez kojih nema usvajanja novih znanja i njihove praktične primene, formiranja stavova i uverenja;\n- omogućavanje šireg uvođenja diferenciranih oblika i savremenih didaktičkih sistema i učenja;\n- revalorizovanje u većem stepenu metoda sticanja znanja neposrednim iskustvom učenika kao i permanentnog sticanja sekundarnih informacija putem savremenih medija i materijala kao najznačajnijeg vida obogaćivanja neposrednog iskustva učenika i\n- osposobljavanje učenika za selektivni pristup informacijama i za savremeno samoobrazovanje.\nŠkola memoriranja, sa dominacijom verbalne predavačke nastave treba da ustupi mesto - zahvaljujući velikim delom i korišćenju odgovarajućih nastavnih sredstava i, posebno, savremenih medija i materijala - školi kultivisanja učenikovih misaonih i voljnih snaga.\nNastavna sredstva (štampana, auditivna, vizuelna, audiovizuelna, pa ni ona najsavremenija za delimičnu automatizaciju nastavnog procesa) ne mogu izolovano obezbediti realizaciju ciljeva i zadataka nastavne teme, ako nisu integralni deo šire grupe nastavnih sredstava (programskih zahteva, udžbenika, sredstava za laboratorijske eksperimente, predmeta neposredne stvarnosti i sl.) uključujući i nastavnika kao najvažnijeg nastavnog činioca. Hijerarhijskog odnosa među vidovima nastavnih sredstava nema. Izbor adekvatnog nastavnog sredstva treba stalno usavršavati.\nNastavna sredstva (od klasičnih preko audiovizuelnih do najsavremenijih elektronskih medija i materijala, uključujući i korišćenje mikrokompjutera), stavljena u službu sve punijeg izgrađivanja subjekatske pozicije učenika, mogu veoma značajno da doprinose (svestranom razvoju ličnosti učenika).\nJedna grupa nastavnih sredstava - aparati, uređaji i savremena audiovizuelna nastavno-tehnička sredstva, koriste se u svim razredima i oblastima vaspitno-obrazovnog rada, te su navedena kao opšta (zajednička) nastavna sredstva (iako se određeni aparati i uređaji ove grupe sredstava obezbeđuju u svakoj specijalizovanoj učionici).\nSva ostala nastavna sredstva uglavnom su namenjena za korišćenje u nastavi i učenju pojedinih predmeta, odnosno vaspitno-obrazovnih oblasti, pa se navode u Normativu kao nastavna sredstva za pojedine predmete.\nA. Opšta (zajednička) nastavna sredstva\nOptimum ovih sredstava obezbeđuje se u zavisnosti od uslova i materijalnih mogućnosti osnovne škole. Njihovim navođenjem želi se ukazati na potrebu stalne modernizacije vaspitno-obrazovnog rada, odnosno postepenog poboljšanja opremljenosti do nivoa optimalnih zahteva.\nRezervni delovi, dodatne aplikacije i potrošni materijal smatraju se sastavnim delom datih aparata i uređaja bez čega oni ne bi mogli trajno funkcionisati, odnosno postići puni efekat.\nPri sačinjavanju liste opštih nastavnih sredstava treba naročito imati u vidu zastupljenost i klasičnih i savremenih AV nastavno-tehničkih sredstava i pomagala koja doprinose upečatljivijem održavanju i doživljavanju stvarnosti i njenoj aktuelizaciji, kao i kibernetskih nastavno-tehničkih sredstava i didaktičkih materijala koji naročito doprinose omogućavanju interaktivne nastave i učenja i obezbeđuju određeni stepen upravljanja vaspitno-obrazovnim procesom. Prilikom nabavke novih nastavno-tehničkih sredstava i zamene dotrajalih aparata i uređaja treba imati u vidu njihove tehničke i minimalne pedagoške karakteristike, kako bi se ujednačili tipovi i omogućilo modularno povezivanje u širi sistem sukcesivno.\nUz predloženu listu opštih nastavnih sredstava biće navedene i osnovne tehničke karakteristike, prema sadašnjem sagledavanju situacije na tržištu.\nPrilikom potreba da se u određenim osnovnim školama obnovi, odnosno dopuni veći deo raspoloživih opštih nastavnih sredstava, trebalo bi voditi računa da se ide na savremenija rešenja koja dopuštaju zamenu dva ili više nastavnih sredstava jednim, čime se mogu postići uštede u finansijskim sredstvima, pored jednostavnijeg rukovanja aparatima.\nOpšti trend osavremenjavanja AV tehnike ide ka elektronskim tipovima i kolor-tehnici sa korišćenjem kaseta. Bliska budućnost će sve više afirmisati korišćenje elektronsko-kompjuterske učionice u kojima se obavljaju sondažni eksperimenti i u nekim našim osnovnim školama, s obzirom na to da ostvaruju sintezu komparativnih prednosti kompjutera kao interaktivnog medija i televizije kao univerzalnog elektronskog projektora svega audiovizuelnog.\nŠirim prodiranjem mikrokompjutera u osnovne i srednje škole prema utvrđenoj koncepciji informatičnog obrazovanja u osnovnim i srednjim školama i kriterijumima za izbor računara, obrazovna tehnologija će se značajno unapređivati u pravcu interaktivne nastave i učenja i korišćenja višemedijskih sklopova u nastavi i učenju.\nStrateški cilj uvođenja ličnih i profesionalnih mikroračunara u osnovne i srednje škole jeste da se do kraja devedesetih godina omogući u određenom obimu autentična individualizacija nastave i učenja uz pomoć mikrokompjutera, odnosno terminala profesionalnih računara.\nDinamika opremanja osnovnih škola mikrokompjuterskom tehnikom ostvarivaće se u skladu sa koncepcijom informatičkog obrazovanja.\ngrafoskop (retroprojektor) s polarizatorom i 2-4 rezervne projekcione sijalice (sijalice 24 V 250 W, minimalni nivo svetlosti 1800 lumena, maksimalni nivo šuma 35 dB, projekciona površina 25 cm x 25 cm)\n1 na 2 odeljenja\n1 za svako odeljenje\nautomatski ili poluautomatski dijaprojektor (univerzalni) sa 2-4 rezervne projekcione sijalice i dodatkom za mikroskopiranje (halogena sijalica od najmanje 150 W, nivo svetlosti 400 Ln, maksimalni šum ventilatora 55 dB, magacin sa 20 dijapozitiva)\n1 na 4 odelj.\n1 na 2 odelj.\nepiskop sa 2-4 rezervne projekcione sijalice (jačina sijalice najmanje 1000 W, nivo svetla 40 Ln, šum ventilatora do 50 dB, temperatura radne površine nakon 1/2 časa projiciranja do 90oC\n1 na 8 odelj.\nradiokasetofon sa trakama (C-60) i (C-90) (ravna frekventna karakteristika od 80 do 10000 Xz, izlazna snaga pojačala 0,5 W, šum do 50 dB)\njezička laboratorija za 30 radnih mesta sa magnetofonom, slušalicama, mikrofonom i nastavničkim pultom\n1 za školu\nTV prijemnik u boji VHF i UHF talasno područje, dijagonala ekrana najmanje 61 cm)\nVideo-rikorder ili plejer\nRačunarska učionica sa 15 radnih mesta (tip računara i prateće opreme odrediće komisija pri komitetu za informatiku)\nstereo radio-prijemnik (Ra-tranzistor) sa ugrađenim priključcima za gramofon i izlazom za direktno magnetofonsko snimanje (4 talasne dužine, 40-12000 Hz, šum do 50 dB, izlazna snaga pojačala 10 W, odnosno 0,4 W za tranzistorski prijemnik).\n2 za školu\nfototermokopirni aparat na papir i foliju (5 kopija u minuti)\nfoto-aparat - lajka format sa mogućnošću zamene objektiva (objektiv 1:2,8 žižna daljina objektiva 50 mm, najkraća brzina ekspozicije 1:500 sek)\n1 na 12 odelj.\nprojektor za element-film 8 mm\nmamut ekran (dijal, 2 m)\nNAPOMENA: Nepotpune osnovne škole do 4 odeljenja (I-IV) treba da obezbede kao minimum: grafoskop, dijaprojektor, episkop ili epidijaskop, TV prijemnik u boji, radio-prijemnik - kasetofon i plejer\nOsnovne intencije samoupravnog socijalističkog preobražaja vaspitanja i obrazovanja da učenik postane subjekat vaspitno-obrazovnog procesa, da se osposobi za samostalno sticanje znanja iz različitih izvora znanja (tekstualnih i nekonvencionalnih), da najveći deo svojih radnih obaveza obavi u samoj osnovnoj školi - nemoguće je ostvariti bez dobro opremljene školske biblioteke sa čitaonicom. Ona je u posebno povoljnim uslovima u sklopu školske medijateke, u kojoj su koncentrisani različiti vidovi "konzerviranih" informacija, tehničko-nastavna sredstva i pomagala za pristup ovim informacijama i neophodni prostor i uslovi za individualni grupni rad učenika i nastavnika.\nTekstualni izvori informacija još uvek su najrasprostranjeniji i najekonomičniji i zadugo neće biti ugroženi sredstvima AV komuniciranja, odnosno, ni korišćenjem računara u vaspitno-obrazovnom procesu, jer se samo u komplementarnom korišćenju raspoloživih izvora znanja mogu saznati činjenice, pojmovi, zakonitosti i procesi i sticati nova znanja. Stoga će biti data struktura školske biblioteke i najosnovniji naslovi za njeno popunjavanje, koje treba neprekidno da prati razvoj nauke, tehnike i tehnologije i posebno pedagoških, psiholoških i socioloških znanja u skladu sa materijalnim mogućnostima društva.\na) Učenička biblioteka\nPotpuna osmorazredna osnovna škola od 8 do 24 odeljenja treba da ima početni broj knjiga od 2.000 do 4.000 primeraka, odnosno ukupan broj knjiga po učeniku bi trebalo da bude najmanje 10.\nStruktura knjižnog fonda učeničke biblioteke\nKoličina po normativu\ndela prema programu za maternji jezik i jezik društvene sredine (I-VIII)\n1 naslov na 5 uč.\nslikovnice (domaće i strane) na oba pisma:\n1 zbirka za školu\ndela izvan programa za maternji jezik:\n1 komad na 30 uč.\nostala literatura (enciklopedije, leksikoni, rečnici, literatura za slobodne aktivnosti i sl.);\ndečji i omladinski listovi i časopisi:\n1 kompl. za razred\nNAPOMENA: Odnos beletristike i ostale literature trebalo bi orijentaciono da bude 2:1\nOsnovna škola treba da ima po jedno mesto u čitaonici na svakih 20 učenika\nb) Nastavnička biblioteka\nudžbenici i priručnici za učenike I-VIII:\n1 kom. za svakog nastavnika\ndela lektire koja se obrađuje od I do VIII razreda:\n1 kompl. za stručni aktiv nastavnika\nstručna literatura za nastavnike (po predmetima, jezik i književnost, slobodne aktivnosti, didaktička, metodička, pedagoška, psihološka, filozofska literatura, estetika, etika, umetnosti, enciklopedije, leksikoni, rečnici, pravopisni i etimološki rečnici i sl.):\npo 1 komp. za stručni aktiv nastavnika\nstručni i pedagoški listovi i časopisi i druga periodika (po oblastima):\npo 1 komad za stručni aktiv nastavnika\nplan i program vaspitno-obrazovnog rada OŠ\n1 komad za školu\nzakoni i prateća dokumenta iz oblasti vaspitanja i obrazovanja:\n1 kompl. za školu\nUstav SFRJ, SR Srbije i SAPV:\nliteratura namenjena idejno-političkom i marksističkom obrazovanju nastavnika:\nodabrani primerci najkvalitetnijih inostranih udžbenika, po izboru:\nnaučna i popularna literatura:\nv) Priručna biblioteka sa specifičnom opremom za stručne saradnike\n(u pedagoško-psihološkoj službi)\ninstrumenti za pedagoška, psihološka, sociološka istraživanja i istraživanja u oblasti specijalnog pedagoškog i korektnog pedagoškog rada, za profesionalno savetovanje, (testovi, upitnici, inventari ličnosti, projektivne tehnike i sl.)\naparati (štoperica, pisaća mašina, magnetofon, grafoskop)\nkomplet učeničkih udžbenika i priručnika\nprogrami rada dečjih i omladinskih organizacija\nprogrami i statuti društveno-političkih organizacija\nprogrami rada i analize stručnih organa škole i organizacija i institucija u oblasti pedagoških, psiholoških istraživanja i socijalne zaštite\nčasopisi, listovi i druga periodika iz oblasti pedagogije, andragogije, psiholoških disciplina, sociologije, specijalne pedagogije (teorija i praksa specijalnog vaspitanja i obrazovanja)\nmaterijali sa kongresa, stručnih i naučnih savetovanja\ndruga stručna literatura specifična za rad pojedinih profila stručnih saradnika na jeziku naroda i narodnosti Jugoslavije i stranom jeziku\ndijafilmovi i filmovi iz oblasti vaspitanja i vaspitno-obrazovne tehnologije, profesionalne orijentacije, saradnje sa roditeljima, o socijalnim problemima, kolektivnom pedagoškom radu i sl.\nbibliografija literature u vezi sa radom stručnih saradnika\nNAPOMENA: Stručni saradnici će grupisati potrebnu literaturu i instrumente i aparate u svojim radnim prostorijama u skladu sa potrebama i režimom rada osnovne škole.\nMATERNJI JEZIK (I - IV razred)\nVrsta i naziv nastavnog sredstva\na) Vizuelna sredstva\nZidne slike za usmeno i pismeno izražavanje\n1 za raz.\n1. za šk.\nSlike ili ilustracije jugoslovenskih i stranih pisaca\nIlustracije tekstova iz čitanki\n1 za razred\nGotove grafofolije sa obrađenim nastavnim jedinicama\nRazredna slovarica - slagalica\n1 za odelj.\nAplikacije za flanelograf\n1 za odeljenje\n1 za razr.\nGramatička kutija - klaser\nb) Auditivna sredstva\nZvučne čitanke ili kasete za srpskohrvat. jezik\nAkcenatske vežbe na pločama ili kasetama\nSnimci emisije Radio-škole\nc) Audiovizuelna sredstva\nVideo-kasete sa snimcima2) emisija TV škole\nSnimljene kasete za kompjutere\nNastavni, crtani, lutka-filmovi, dokumentarni i igrani filmovi (zvučni 16 mm)3)\n2) Ako škola nema video-rikorder i monitor, može da koristi emisije TV-školski program u toku nastave (takođe i druge pogodne emisije)\n3) Škola treba da stvara filmoteku od navedenih vrsta filmova ili da pozajmljuje iz opštinske filmoteke.\nMATERNJI JEZIK (V - VIII razred)\nA. VIZUELNA SREDSTVA\na) Zidne slike\nSlike (fotosi, umetničke reprodukcije) jugoslovenskih i stranih pisaca koji se obrađuju po Programu\nUmetničke reprodukcije slika jugoslovenskih i stranih autora (pejzaži, portreti, mrtve prirode, scene iz života)\nb) Zidne karte (1:250000)\nKarta indoevropskih jezika\nKarta jezika naroda i narodnosti SFRJ\nKarta dijalekata, narečja i govora srpskohrvatskog i hrvatskosrpskog jezika\nv) Dijaserije, element-filmovi\nPisma naroda i narodnosti SFRJ\ng) Grafički prikazi (grafofolije, sheme, skice i sl.)\nGlasovi SHJ (nastanak, vrste)\nProsta rečenica (vrste)\nTipovi zavisnih i naporedo složenih rečenica\nRed reči u rečenici i rečenica u složenoj rečenici\nOblici i vrste usmenog i pismenog izražavanja\n* Nastavnik može sam da napravi grafofolije (10 - 15)\na) Ploče, kasete (Zvučna čitanka)\nUsmena književnost jugoslovenskih naroda i narodnosti (školska i domaća lektira za V-VIII razred)\nJugoslovenska i svetska pisana književnost (školska i domaća lektira za V-VIII razred)\nJezici naroda i narodnosti\nNaglašavanje reči, grupa reči i rečenica\nIzgovor rečenica različitog značenja\nDušan Radović: Kapetan Džon Piplfoks\nKosta Trifković: Izbiračica (odlomci)\nB) AUDIOVIZUELNA SREDSTVA\na) Nastavni filmovi - 8 i 16 mm\nFilm o knjizi\nKako nastaje pozorišna predstava\nKako nastaje TV emisija\nKako naći željenu knjigu u biblioteci\nb) Video-kasete, filmovi\nIgrani film snimljen prema delu iz Programa\nG) APARATI I PRIBOR\n1 za SHJ\n1 za spec. učion. SHJ\nFolije s priborom za pisanje\n1 za aktiv\nKasetofon (s radio-prijemnikom)\n1 za aktiv SHJ\n1 za nastavnika SHJ\nStereo-gramofon (sa 4 zvučnika)\nTelevizijski prijemnik (s video-rikorderom i trakama)\nStalak za karte\nProjektor za element-filmove\nKrede i flomasteri u boji\nPisaća mašina (s papirom, indigom i matricama)\nD) ŠKOLSKA BIBLIOTEKA\na) Učenički fond\nUkupan broj knjiga (po učeniku)\nDela iz Programa SHJ za I-VIII razred (po naslovu)\n1 na 5 uč.\n1 na 1-2 uč.\nDela iz programa ostalih predmeta\n1 na 2 uč.\nUdžbenici i priručnici za sve predmete i aktivnosti\n1 na 15 uč.\n1 na 10 uč.\nPriručna literatura za sve predmete i aktivnosti (rečnici, leksikoni-enciklopedije i dr.)\n1 na 200 uč.\n1 na 100 uč.\nDečiji i omladinski listovi i časopisi\n1 na razred\n1 na odeljenje\nKnjiževna i naučno-popularna literatura za učenike I-VIII razreda (izvan programa) - po naslovu\na) Svako fizički izdvojeno odeljenje ima na odgovarajući broj knjiga, udžbenika, priručnika i druge literature (punkt biblioteke matične škole).\nb) U čitaonici školske biblioteke treba obezbediti po jedno radno mesto na svakih 20 učenika I-VIII razreda.\nv) U biblioteci je evidentirana i smeštena sva knjižna i neknjižna građa koju poseduje škola (školska biblioteka - medijateka).\nb) Nastavnički fond\nZakon o osnovnom obrazovanju i vaspit.\n1 na 20 nast.\n1 na 15 nast.\nZajednički plan i program obrazovno-vaspitnog rada\n1 na 10 nast.\n1 na 5 nast.\nProgrami predmeta i aktivnosti (separati)\n1 na aktiv nast.\n1 na nastav.\nUdžbenici i priručnici za sve predmete i razrede\nPriručna literatura za predmete (rečnici, leksikoni, enciklopedije, studije, kritike, monografije i dr.)\n1 na školu\n1 na aktiv nastavnika\nDidaktičko-metodička literatura za sve predmete i aktivnosti\nDela koja se obrađuju u lektiri raznih predmeta\nZbirke zadataka i testova za razne predmete\nStručni listovi i časopisi - po oblastima (najmanje 10 naslova)\nNASTAVNIH SREDSTAVA ZA JEZIKE DRUŠTVENE SREDINE ZA OSNOVNU ŠKOLU\nI Vizuelna nastavna sredstva\nZidne slike i karte\nSlike (fotografije, umetničke reprodukcije) pisaca iz književnosti jugoslovenskih naroda i narodnosti koji se obrađuju po Programu\nDijapozitivi i dijafilmovi\nPisma jugoslovenskih naroda i narodnosti\nRazvoj latinice na našem tlu\nDijafilmovi sa tematikom iz Programa\nGrafički prikazi (grafofolije, šeme, skice i sl.)\nGlasovni sistem jezika društvene sredine\nŠkola može i sama da izradi navedene grafičke prikaze\nProsta rečenica i njeni glavni delovi\nTipovi naporednih i zavisnih složenih rečenica\nRed reči u rečenicama i rečenica u složenoj rečenici\nInterpunkcija i pravopisni znaci\nII Auditivna nastavna sredstva\nGramofonske ploče, kasete\nUsmena književnost jugoslovenskih naroda i narodnosti\nKnjiževna dela iz programa od I do VIII razreda\nNaglašavanje reči, grupe reči i rečenica\nAkcenat i značenje reči\nIzgovor reči i rečenica različitog značenja\nJezici naroda i narodnosti SFRJ\nDijalekti, govori i narečja jezika društvene sredine\nIII Audiovizuelna nastavna sredstva\nNastavni filmovi - 8 i 16 mm i video kasete\nFilmovi sa tematikom koja se obrađuje po programima\nFilmovi o elementima kulture naroda čiji se jezik uči\nFilmovi iz života i rada pisaca čija se dela obrađuju po programu\nVideo-kasete sa tematikom iz programa jezika društvene sredine\nIV Školska biblioteka\nFond za nastavnike\nPlan i program obrazovno-vaspitnog rada\nza aktiv nastavnika\nPlan i program jezika društvene sredine\nRečnik jezika društvene sredine\nPravopis jezika društvene sredine\nEtimološki rečnik jezika društvene sredine\n1 za aktiv nastavnika\nDvojezični rečnici (jezika naroda i narodnosti SFRJ)\nMetodike i priručnici za nastavu jezika društvene sredine\nUdžbenici jezika društvene sredine\nKnjiževna dela koja su predviđena programom od I do VIII razreda\nKnjiževne studije, kritike i eseji o piscima i delima iz Programa\nKnjiževni, jezički i metodički časopisi\nPedagoška i psihološka literatura\nFond za učenike\nProgram jezika društvene sredine\nSva dela iz Programa od I do VIII razreda\n2 za odeljenje\n3 za odeljenje\nEtimološki rečnik jezika sredine\nFrazeološki rečnik (stručnih termina) po strukama\nČasopisi iz jezika, književnosti, filmske i scenske umetnosti\nDnevna i nedeljna dečja i omladinska štampa na jeziku društvene sredine\nV Tehnička sredstva\nGrafoskop s rezervnom lampom\n1 za specijalizovanu učionicu\nFolije sa priborom za pisanje\n1 za nastavnika\nMagnetofon ili kasetofon s radio-prijemnikom\nGramofon sa 4 zvučnika\nTelevizijski prijemnik s videorikorederom\nza spec. učionicu\nStalak za karte i grafičke prikaze\nPisaća mašina sa priborom\nza specijalizovanu učionicu\nNORMATIV NASTAVNIH SREDSTAVA ZA BUGARSKI JEZIK I KNJIŽEVNOST\nBUGARSKI KAO MATERNJI JEZIK (I - IV razred)\nZidne slike za usmeno i pismeno izražavanje (I-IV)\nSlike ili ilustracije bugarskih, jugoslovenskih i stranih pisaca (I-IV)\nIlustracije tekstova iz čitanki (I-IV)\nGotove grafofolije sa obrađenim nastavnim jedinicama (I-IV)\nRazredna slovarica - slagalica (I) komad\nZidne slovarice (I)\nAplikacije za flanelograf (I-II)\nNastavni listići (I-IV)\nGramatička kutija - klaser (III-IV)\nZvučne čitanke ili kasete za bugarski jezik (I-IV)\nAkcenatske vežbe na pločama ili kasetama (I-IV)\nSnimci emisija Radio-škole (I-IV)\nv) Audiovizuelna sredstva\nVideo-kasete sa snimcima4) emisija\nSnimljene kasete za kompjutere (I-IV)\nNastavni, crtani, lutka-filmovi, dokumentarni i igrani filmovi (zvučni 16mm)5)\n4) Ako škola nema video-rikorder i monitor, može da koristi emisije TV - školski program u toku nastave (takođe i druge pogodne emisije).\n5) Škola treba da stvara filmoteku od navedenih vrsta filmova ili da pozajmljuje iz opštinske filmoteke.\nBUGARSKI KAO MATERNJI JEZIK (V - VIII razred)\nSlike (fotografija, reprodukcija) pisaca iz književnosti bugarskog, jugoslovenskog i drugih naroda, koji se obrađuju po Programu\nZidne karte (1:25.000)\nKarte govora i dijalekata bugarskog jezika\nTri dela iz bugarske književnosti koja se obrađuje po Programu od V do VIII razreda\nGrafički prikazi (grafofolije, šeme, skice i dr.)\nSve grafičke prikaze škola može sama da izradi\nGlasovi bugarskog jezika (nastanak, vrste)\nGlasovni sistem bugarskog jezika\nImenski dodaci i dopune\nGlagolski dodaci i dopune\nTipovi nezavisnih i zavisnih rečenica\nII Auditivna nastavna sredstva (zvučne čitanke)\nGramofonske ploče, kasete (zvučne čitanke)\nUključuju se sva dela iz školske i domaće lektire (lirska u celini a epska u odlomcima)\nUsmena književnost bugarskog i jugoslovenskog naroda i narodnosti\nKnjiževnost NOB-a i revolucije\nBugarska i jugoslovenska književnost (školska i domaća lektira)\nDijalekti i govori bugarskog jezika\nNastavni filmovi - 8 i 16 mm (crno-beli i u boji)\nKako naći knjigu u biblioteci\nJedan film iz bugarske književnosti\nVideo-kasete (magnetoskopske trake)\nDve video-kasete ili magnetoskopske trake iz bugarske književnosti\nDomaća savremena televizijska drama\nIV Tehnička sredstva i pribori\nza spec. učion.\nMagnetofonske trake (kasete)\nKreda i flomasteri u boji\nV Školska biblioteka\nFond za nastavnike i saradnike\nza aktiv nast.\nProgram bugarskog jezika i književnosti\nza 1 nastavnika\nRečnik bugarskog jezika\nPravopis bugarskog jezika\nMetodika nastave bugarskog jezika\nUdžbenici jezika, književnosti i kulture izražavanja\nKnjiževna dela koja se obrađuju po Programu od I do VIII razreda\nKnjiževne studije, kritike, eseji o piscima iz Programa\nKnjiževni, filološki i metodički časopisi ("Književnost", "Jezik", savremene metodike)\nLiteratura o scenskoj i filmskoj umetnosti\nUdžbenici iz istorije književnosti\nProgram bugarskog jezika\nUdžbenici i priručnici jezika, kulture izražavanja, istorije i teorije književnosti\n1 na 10 učenika\nSva književna dela koja se obrađuju po Programu od I do VIII razreda\n10-15 za školu\n2-3 za školu\n2-4 za školu\n2-5 za školu\nLiteratura o štampi, radiju i televiziji\nAutobiografije, biografije pisaca iz programa\nFilmski scenariji i knjige snimanja, tekstovi radio-televizijskih drama\nČasopis iz jezika i književnosti\nDnevna i nedeljna dečja i omladinska štampa\nNASTAVNIH SREDSTAVA ZA ALBANSKI JEZIK I KNJIŽEVNOST\nALBANSKI KAO MATERNJI JEZIK (I-IV RAZRED)\nSlike ili ilustracije albanskih, jugoslovenskih i stranih pisaca (I-IV)\nRazredna slovarica - slagalica (I)\nZvučna čitanka ili kaseta za albanski jezik (I-IV)\nSnimci emisija Radio-škola (I-IV)\nVideo-kasete sa snimcima,6) emisije TV škole (I-IV)\nNastavni, crtani, lutka-filmovi, dokumentarni i igrani filmovi (Zvučni 16 mm)7)\n6) Ako škola nema video-rikorder i monitor, može da koristi emisiju TV - školski program u toku nastave (takođe i druge pogodne emisije).\n7) Škola treba da stvara filmoteku od navedenih vrsta filmova ili da pozajmljuje iz opštinske filmoteke.\nALBANSKI KAO MATERNJI JEZIK (V-VIII RAZRED)\nSlike (fotografije, reprodukcije) pisaca albanske narodnosti, jugoslovenskih i drugih naroda koji se obrađuju po Programu\nKarta dijalekata i govora albanskog jezika\nPismo albanskog naroda\nGrafički prikazi (grafofolije, šeme, skice)\nGlasovni sistem albanskog jezika\nProsta rečenica - vrsta i njeni delovi\nGramofonske ploče, kasete (zvučna čitanka)\nUsmena književnost albanske narodnosti i jugoslovenskih naroda i narodnosti - po Programu\nAlbanska, jugoslovenska i svetska književnost (školska i domaća lektira od V do VIII razreda)\nDijalekti izgovora albanskog jezika\nJezičko stilske vežbe\nNastavni filmovi (8 i 16 mm)\nSavremena književnost jugoslovenskih naroda i narodnosti\nDva filma o najznačajnijim predstavnicima književnosti albanske narodnosti\nDva dela iz albanske književnosti\nStalak za grafičke prikaze\nPisaća mašina (sa priborom)\nza aktiv nastav.\nPlan i program albanskog jezika i književnosti\nRečnik albanskog jezika\nPravopis albanskog jezika\nEtimološki rečnik albanskog jezika\nMetodika nastave albanskog jezika\nDidaktičko-metodička literatura (književnost, jezik, kultura izražavanja, dodatni rad, dopunski rad i dr)\nza 1 nastav.\nKnjiževni, filološki i metodički časopisi\nKnjiževne studije, kritike, eseji o piscima iz Programa od I do VIII razreda\n3-5 za školu\n2-3 za odeljenje\n1-2 za školu\nLiteratura o štampi, radiju i televiziji - mediji\nNASTAVNIH SREDSTAVA ZA TURSKI JEZIK I KNJIŽEVNOST\nTURSKI KAO MATERNJI JEZIK (I-V RAZRED)\nSlike ili ilustracije turskih, jugoslovenskih i stranih pisaca (I-IV)\nIlustracija tekstova iz čitanki (I-IV)\nZvučne čitanke ili kasete za turski jezik (I-IV)\nVideo-kasete sa snimcima,8) emisija TV škole (I-IV)\nNastavni, crtani, lutka filmovi, dokumentarni i igrani filmovi (zvučni 16 mm)9)\n8) Ako škola nema video-rikorder i monitor, može da koristi emisije TV - školski program u toku nastave (takođe i druge pogodne emisije).\n9) Škola treba da stvara filmoteku od navedenih vrsta filmova ili da pozajmljuje iz opštinske filmoteke.\nTURSKI KAO MATERNJI JEZIK (V-VIII RAZRED)\nSlike (fotografije, reprodukcije) pisaca turske narodnosti, jugoslovenskih i drugih naroda koji se obrađuju po Programu\nKarta dijalekata i govora turskog jezika\nPismo turskog naroda\nKnjiževni radovi i vrste\nGlasovni sistem turskog jezika\nProsta rečenica - vrste i njeni delovi\nVrsta zavisnih rečenica\nUsmena književnost turske narodnosti i jugoslovenskih naroda i narodnosti - po Programu\nTurska, jugoslovenska i svetska književnost (školska i domaća lektira od V do VIII razreda)\nDijalekti izgovora turskog jezika\nDva filma o najznačajnijim predstavnicima književnosti turske narodnosti\nVideo-kasete (magnetofonske trake)\nDva dela iz turske književnosti\nFolija sa priborom za pisanje\nPlan i program turskog jezika i književnosti\nRečnik turskog jezika\nPravopis turskog jezika\nEtimološki rečnik turskog jezika\nMetodika nastave turskog jezika\nDidaktičko-metodička literatura (književnost, jezik, kultura izražavanja, dodatni rad, dopunski rad i dr.)\nPotrebna učila za početno čitanje i pisanje\nOdeljenjska ilustrovana slovarica sa slikama u boji za svako odeljenje I razreda\n1 m metalne šine za slova za svako odeljenje I razreda\n1 x.80 m aplikaciona metalna tabla\nTabla malih slova\nTabla velikih slova\nKratki i dugi samoglasnici i suglasnici\nAplikacione slike za svako odeljenje I razreda\nIndividualna (učenička) slovarica sa ilustracijama\nPotrošni materijal za modelovanje i izradu slova: drvca, hartija u boji, hamer-papir, karton, žica raznih profila za savijanje, razne pantljike, plastelin, git itd. za svako odeljenje I razreda po izboru nastavnika\nSlike za razvijanje kulture izražavanja (usmeno - pismeno) i za uvežbavanje čitanja. Zidne slike prirodne boje. Najmanja veličina: 70 x 50 cm\nZidne nastavne slike, šematski niz estetskih, opisnih slika koje ilustruju na primer:\na) predmete, događaje i doživljaje iz svakodnevnog dečjeg života i rada u školi (naročito proslava Dana Republike, Dana JNA, Nove godine, Dana žena, dana škole i dr.); u domu i igri; prirodnu sredinu i rad, zanimanje ljudi; izgled kraja, kao i prošlost mesta i kraja - vezano za promene na biljkama i životinjama i rad ljudi u svim godišnjim dobima i tipičnim situacijama gradske i seoske sredine;\nb) odabrane primere iz dečje, narodne i umetničke književnosti, mađarske, jugoslovenske i strane (priče, bajke, basne, naučno-popularna štiva, poslovice, pesme - lirske i epske);\nv) najznačajnije pisce čija se dela čitaju i obrađuju u školi, kako svetske, tako i pisce jugoslovenskih naroda i narodnosti;\ng) istaknute istorijske ličnosti i značajna mesta gde su se odigrali važniji događaji iz bliže i dalje prošlosti naših naroda, kao i glavne ličnosti kulturnog nasleđa iz dalje i bliske prošlosti naših naroda i narodnosti. Za svaki razred\nSlikovnice u boji za I i II razred po odeljenju\nAplikacije, niz slika po sledećim temama: godišnja doba, škola za vreme godišnjih doba, roditeljski dom, igračke, zabava, izlet, logorovanje, selo, grad za I, II i III razred po odeljenju\nNAPOMENA: U nastavi maternjeg jezika mogu se koristiti učila prirode i društva ako su povezana sa nastavom maternjeg jezika.\nNastavni listići za individualizaciju nastave - tekstovi i pitanja u vezi sa nastavnim sadržajima iz sledećih područja:\na) vežbe u usmenom i pismenom;\nv) lektira, dečja literatura;\ng) tematike iz sledećih oblasti:\n- život i rad u školi\n- život i rad u roditeljskom domu\n- prirodna sredina i rad ljudi\n- prošlost mesta i kraja\nIndividualna sredstva za II, III i IV razred za svakog učenika\nGramofonske ploče, magnetofonske trake (kasete), grafofolije\na) Izbor iz programa predviđenih književnih dela\nb) Odabrani primeri za razvijanje tehnike govora i za vežbanje, za uvežbavanje pravilnog izgovora glasova, za pravilnu intonaciju reči i rečenica\nDijafilmovi i dijapozitivi: u koloru ili crno-beloj tehnici, koji obrađuju tematiku iz sledećih nastavnih oblasti:\na) jednosložne, dvosložne i višesložne reči za vežbanje fiksacije\nb) literatura: narodna i umetnička književnost - lirska i epska (mađarska, jugoslovenska i svetska)\nv) slikovnice za vežbe u usmenom i pismenom izražavanju:\n- tematika vezana za oblast:\n- život i rad u školi i domu;\nigre i zabave dece;\n- prirodna sredina i rad ljudi i promene u biljnom i životinjskom svetu u zavisnosti od godišnjih doba;\n- prošlost mesta i kraja; iz NOB-a naših naroda i narodnosti;\ng) gramatika: šematski i drugi prikazi\nZa svaki razred od I do IV razreda\nOsnove filmske tehnike i stvaralaštva\n(serija od 200 dijapozitiva)\nAlbumi koji ilustruju život i dela pisaca čija se dela čitaju i obrađuju u školi, kao i glavne ličnosti kulturnog nasleđa iz dalje i bliske prošlosti naših naroda, mesta rođenja i dr, veličine minimum 30 x 20 cm i (neobavezno - individualni) manje veličine. Ilustrativni materijal služi za projektovanje pomoću epidijaprojektora. Za svaki razred od I do IV razreda\nTrodimenzionalna učila za učenje gramatike i pravopisa\n- slovna šina sa slovima\n- velika slova (pokretna)\n- slovna karta za prepoznavanje srodnih glasova\n- zadaci za rešavanje izostavljenih slova\n- karte za gramatičke znake na kraju rečenice\n- karta reči za -e upitnu rečenicu (-e=li); lj-j; glagoli sa završetkom -it, -ul, -ül;\nuvežbavanje imenica (1 komplet ima oko 100 karata)\n- karta za razvrstavanje slogova\n- karta za podelu reči na slogove\n- slog - domino za uvežbavanje pravopisa\nU školskoj radionici mogu se izraditi ova učila.\nDečja štampa: Jó Pajtás, Mézeskaláos i dr. Pedagoški časopisi: Oktatás és Nevelés, Misao i dr. i predmetna bibliografija\nPo programu predviđene domaće lektire (minimum)\nOd V do VIII razreda\nGramofonske ploče, magnetofonske trake i kasete za svaki razred od V do VIII razreda\na) izbor tekstova iz narodne književnosti:\n- narodne pesme\n- bajke, običaji, dečje igre\nb) izbor tekstova iz umetničke književnosti:\nv) primeri dijalekata mađarskog jezika\na) Zidne slike najznačajnijih svetskih pisaca, pisaca jugoslovenskih naroda i narodnosti kao i mađarskih pisaca čija se dela čitaju i obrađuju u školi\nb) Likovni i scenski momenti iz odabranih književnih dela\na) Zidna karta dijalekata mađarskog jezika\nb) Zidna karta jezika naroda Jugoslavije\nv) Zidna karta jezika narodnosti u SR Srbiji\nAlbumi koji ilustruju život i rad pisaca čija se dela čitaju i obrađuju u školi\nNastavni dijafilmovi - dijaserije i filmovi:\ndijafilmovi i dijaserije za određene teme ili šire delove nastavnog programa (govorne i pismene vežbe, književna dela, pisci i dr.)\nNastavni filmovi 16 mm (o piscima koji su u programu)\nb) magnetofon ili kasetofon (3-5 rezervnih traka)\nv) 16 mm projektor\ng) platno za projektovanje filma\nDomaće lektire predviđene programom, po odeljenju (minimum)\nStručna literatura (za nastavnike od I do VIII razreda)\n- metodički priručnici (za jezik, za književnost, govorno i pismeno izražavanje, filmsku i scensku umetnost)\n- priručnici za svakog nastavnika uz komplet udžbenika za početno čitanje i pisanje\n- udžbenici za svakog nastavnika\n- pedagoško-metodički časopisi\n- književni časopisi\n- školski pravopis


Rama proglasio pobedu, brojanje glasova se privodi kraju - Sputnjik Srbija\n23:50 06 Maj 2021\nRama proglasio pobedu, brojanje glasova se privodi kraju\n16:24 27.04.2021 Preuzmite kraći link\nSkoro svi glasački listići na parlamentarnim izborima u Albaniji su prebrojani, a vladajuća Socijalistička partija Edija Rame i dalje je vođstvu, što znači da bi mogla sama da formira vladu. Rama je proglasio pobedu na izborima i pozvao pristalice da se okupe na Skenderbegovom trgu u centru Tirane u 18 časova kako bi "prigrlili pobedu".\nNa osnovu prebrojanih više od 92 odsto glasova, Ramina Socijalistička partija osvojila je 49 odsto, a glavna opoziciona Demokratska partija Ljuljzima Baše 39 odsto glasova.\nSocijalistima je, prema preliminarnim rezultatima, pripalo više od 70 mesta u parlamentu koji broji 140 poslanika, prenosi AP.\n© Foto : https://twitter.com/albinkurti\nOpasna igra po ceo region: Kurti u pregovore sa Beogradom uvodi i „veliku Albaniju“\nJuronjuz Albanija precizira da je Socijalistička partija osvojila 73 mandata.\nAlbanska Centralna izborna komisija saopštila je da će konačni rezultati biti objavljeni kasnije danas.\nOko 3,6 miliona glasača, 2,8 miliona građana Albanije i 800.000 Albanaca iz inostranstva, biralo je u nedelju 140 poslanika, koji će ih u naredne četiri godine predstavljati u albanskom parlamentu, podseća Tanjug.\nAlbanija, Edi Rama


Ovom akcijom CEKOR-a Â koju su predvodili Nikola Perušić i dve mlade volonterke Sanja Samardžija i Barbara Kujundžić, predstavljen je međunarodni značaj manifestacije Dana planete Zemlje kao i dosadašnji rad i razvoj udruženja CEKOR, a zatim su volonterke sa svojim prezentacijama pojasnile načine na koje je moguće uticati na očuvanje ugroženih životinjskih vrsta, gde su po rečima diplomiranog biologa Sanje Samardžija, među najugroženijima ptice, čija se brojnost može povećati izgradnjom staništa, dok je o temi upravljanja otpadom, Barbara Kujundžić istakla važnost selekcije otpada i Â veoma nizak stepen reciklaže u Srbiji.\nPredavanja su održana u Tehničkoj školi "Ivan Sarić", Gimnaziji "Svetozar Marković", Politehničkoj školi i Hemijsko-tehnološkoj srednjoj školi uz podršku i saradnju predmetnih nastavnika i rukovodstava srednjih škola.\nU razgovoru sa mladima bilo je reči o ekološkim problemima koje oni zapažaju u svojoj sredini, o načinima kako da se uključe u poboljšaju stanje svoje okoline, te su učenicima završnih razreda ovom prilikom podeljeni i štampani materijali kako bi se dodatno informisali.\nRadionice su izvedene u okviru Projekta "Osnaživanje odgovornosti i obaveza za bolju životnu sredinu", koji se realizuje uz podršku programa CSOnnect, koji sprovodi Regionalni centar za životnu sredinu (REC). Program finansira Švedska agencija za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA).


Energetics GISSY JRS, dečje helanke 3/4 za fitnes, crna | Intersport\nEnergetics Gissy jrs su helanke za devojčice, koje su napravljene za sportske aktivnosti. Napravljene su od prijatne mešavine prirodnih i veštačkih materijala. Po celoj površini su ukrašene sa intersantnom grafikom.\nNapravljene od prijatne mešavine materijala\nPo celoj površini su ukrašene sa interesantnom grafikom\nTehnologije korišćene u Energetics Gissy jrs\nKako vam se čini... Energetics GISSY JRS, dečje helanke 3/4 za fitnes, crna


Najkul gradonaèelnik dolazi u Srbiju? - Komentari -Život - B92.net\nNajkul gradonaèelnik dolazi u Srbiju?\nDžon Gnar, "najkul" gradonaèelnik na svetu dolazi u avgustu mesecu u Srbiju kako bi uèestvovao u takmièenju u spremanju specijaliteta od belih bubrega.\nIzvor: B92 utorak, 5.02.2013. | 20:21\nJa dolazim samo da upoznam Gnara !\n(Crazy 4 Iceland, 30. april 2013 17:52)\nPa Lunjevica je prigradsko naselje, to ti je 1km od centra GM.\n(marko, 14. februar 2013 13:49)\nSta su beli bubrezi?\n(?, 6. februar 2013 01:22)\nKad porasces kas'ce ti se samo.\n(Crni, 6. februar 2013 12:43)\nNa zvaniènom sajtu festivala piše da je selo Lunjevica, ništa manje smešno nego ovaj festival. Bravo za Gnarr-a!\n(Baltazar, 6. februar 2013 11:49)\nJel zna neko hoce li festa biti bas u gradu Milanovcu ili u kom selu tacno? Posto znam da su ranijih godina izmestali takmicenje iz sela u drugo selo pored Milana ....\n(Ho, 6. februar 2013 11:38)\nako ima i od labuda dolazim sigurno!!!\n(raindog, 6. februar 2013 11:33)\nKul - Kulji - Najkulji.\n(Drndam style, 6. februar 2013 11:30)\nOsrednje obrazovan osrednji lik. Taman za nase domace prilike. Cemu pozivati one sa raznih Oksforda, Kembridza i Jejla, pa i Lomonosova, pa da se ovi "nasi" osecaju neprijatno?\n(A hoce li Mocart svirati uzivo?, 6. februar 2013 11:13)\nШта ме брига.....\n(Лимени 036, 6. februar 2013 10:45)\nGlavne zvezde mud(r)ijade...:)\n(Mita, 6. februar 2013 10:43)\nJel' ume on da pravi duvankese od mošnji divljeg buèka?\n(Familija Klaæ, 6. februar 2013 10:06)\nko zna mozda i nauce nesto od njega ako ne o receptima onda bar o nekim drugim stvarima.\n(test, 6. februar 2013 09:37)\nBravo! To je, izmedju ostalog, zbog toga sto je organizator ovog festivala p(r)osveceni profesionalac i covek koji je i sam poznat kao "testical chef"...a ne neka mala vaskica sa knjizicom politicke partije\n(Asia, 6. februar 2013 09:33)\nMilanovèani imaju mu*a za diplomatiju!\n(Alimpiæ, 6. februar 2013 09:05)\nИзвините децо, а шта му дође то најкул? Који је тај?\n(деда Станоје, 6. februar 2013 08:48)\nda je vise ovakvih poseta politicara (ne bitno kog randa i koje funkcije) iz sveta ... a ne samo da dolaze zbog ucenjivanja oko ovoga, oko onoga ...\n(Milos, 5. februar 2013 21:16)\nMisliš da nam više ne prodaju mu*a za bubrege?\n(expert, 6. februar 2013 08:40)\nSvaka èast èoveku, a æerka mu je prelepa...\n(mislim..., 6. februar 2013 08:06)\nUhh, ko jos normalan jede testise, a gej parada zabranjena?\n(nelogicnost, 6. februar 2013 07:50)\nKo god napravi ovako nešto zaslužuje da bude pozvan svugde! Èestitke za Gnara.\n(dušan, 6. februar 2013 07:42)\n@Sta su beli bubrezi?\nBrate gde ti zivis ???\n(Milos, 6. februar 2013 05:53)\nIzguglajte mu cerku , ispasce vam oci\n(Bulvaj, 5. februar 2013 23:39)ž\nIzguglao sam i oèi ne samo da mi "nisu ispale", veæ sam se zapitao, na kojim psiho-supstancama ste ti i tebi slièni?\nVeruj mi, ne smatram uživanje pilula i ostalih hemijskih supstanci nikakvom sramotom.\nStoga, ako možeš, slobodno objasni nama, obiènim smrtnicima, u kojem si psiho-stanju bio kad si napisao poslednji post?\nTvoj odgovor je važan ne samo za ovu diskusiju, veæ i za nauku uopšte.\nJer, ljudski um je neiscrpna inspiracija.\n(Kadjapodjohnabembašu, 6. februar 2013 05:34)\nŠta? Napisao je "challenge accepted"? Iskreno se nadam da im to nije jedina potvrda njegovog dolaska. Jer vrlo moguæe da ih nije uzeo za ozbiljno.\n(opusteno, 6. februar 2013 05:07)\nVeoma malo poznat festival, igrom slucaja sam otisao prosle godina sa par prijatelja i mogu da vam kazem da je zezanje odlicno. Veoma vesela atmosfera bez preterivanja u alkoholu :)\n(Nikola, 6. februar 2013 01:33)\nSlazem se, bas steta sto nas ucenjuju da suzbijemo korupciju, reformisemo obrazovanje, unapredimo zdravstvo...\n(nikola, 6. februar 2013 01:14)\nHahaha, mu** labudova, sad znam odakle ta izreka. Valjda su ukusna...\n(Aki, 6. februar 2013 00:44)\nSvaka èast organizatorima, kako je malo potrebno da bi se napravilo nešto znaèajno, èak i na selu, ali ima mnogo više onih koji samo kukaju a ništa da urade.\n(marko, 6. februar 2013 00:21)\nLjuba moljac: moda Marjanova, ne daj Boze moda od labuda.\n(oxoxoposum, 6. februar 2013 00:19)\n(Bulvaj, 5. februar 2013 23:39)\nnajkul ?? missim...\n(nemam, 5. februar 2013 23:11)\nSuper, beli bubrezi od labuda :)\n(Mungos, 5. februar 2013 21:41)\nOrchid od labuda.\n(ὄρχις = testis, 5. februar 2013 21:17)\nSedam naèina da pomognete detetu koje se plaši boce\nIzgleda vam kao da imate akne, ali reè je o ozbiljnijem zdravstvenom problemu\nAko vam društvene mreže uništavaju vezu, uèinite OVO!


Priče iz podmorja: SMS Zenta\nSagrađena za mornaricu Austrougarske krajem XIX vijeka, bila je vodeći brod klase Zenta u kojoj su izgrađena još dva broda Aspern i Szigetvar. Klasa Zenta bila je namijenjena za izviđačke operacije i zaštitu borbenih brodova od napada torpedima. Duga 96 metara na vodenoj liniji, imala je širinu od 11,73 metara. Posada je brojala 308 oficira i mornara. Pogon su joj davala dva parna motora koje je pokretalo osam bojlera. Brod je bio opremljen i jedrima na dva jarbola, što je značajno povećavalo opseg plovidbe.\nNakon porinuća SMS Zenta je korišćena za interkontinentalnu plovidbu. Prva velika misija odvela ju je u istočnu Aziju 1899. godine gdje je predstavljala Austro-Ugarsku i učestvovala u Bokserskoj pobuni u Kini. Potom je uslijedila plovidba ka različitim lukama u Africi i Južnoj Americi. Vrativši se na Jadran od 1904. godine, učestvovala je u trenažnim manevrima. Kao dio međunarodne flote u Prvom balkanskom ratu blokirala je obalu Crne Gore. Zadatak da napada ciljeve u regiji južnog Jadrana je dobila i na početku Prvog svjetskog rata. Krstarila je duž crnogorske obale učestvujući u novoj blokadi.\nSMS Zentu i razarač Ulan presrela je francuska flota tokom patrole 16. avgusta 1914. godine, što je dovelo do tragične pomorske bitke kod Bara. Francuska flota je na kursu ka sjeveru oko 08:30 časova izjutra uočila crn dim na horizontu. Uočivši francuske brodove, posada SMS Zente i Ulana je napravila manevar kamuflažne plovidbe uz obalu ka sjeveru. Pola sata kasnije bili su u dometu oružja francuskih brodova. Komandant flote naredio je signalnu paljbu koja je izazvala zabunu i prouzrokovala početak borbe. Ulan je punom brzinom nastavio ka sjeveru, dok se SMS Zenta sama direktno suprostavila. Oružje Zente je bilo nemoćno protiv teško oklopljenih francuskih brodova. Spora krstarica je pokušala manevrom da izbjegne napad, ali su joj pogođeni motori otkazali i požar je zahvatio palubu. U 09:30 časova paljba je utihnula i francuski mornari su posmatrali veliku SMS Zentu kako u požaru ponire krmom ka dubini. Dok se pramac dizao ka nebu, Zenta je brzo nestala ispod površine mora. Francuzi nisu uložili nikakav napor da spasu unesrećene računajući na Zentine čamce za spasavanje i mogućnost da otplivaju do obale. Više od polovine posade je stradalo, 173 člana posade su ubijeni ili nestali u dubinama, dok je 139 uspjelo da se domogne obale i spase. Preživjeli brodolomnici su od strane vojske Crne Gore bili zatvoreni u Podgorici kao ratni zarobljenici sve do okupacije od strane Austro-Ugarske 1916. godine.\nOlupina SMS Zente koja leži na dubini od 73 metra je prvi put posjećena 2001. godine od strane ronilaca iz kluba Triton iz Beograda. Inicijativa za pravnu zaštitu najvrjednijeg lokaliteta crnogorske podvodne kulturne baštine podnijeta je Upravi za kulturna dobra. Aktivnosti u okviru projekta WRECKS4ALL skreću pažnju na brz tehološki razvoj opreme za tehničko ronjenje i neophodnost uspostavljanja funkcionalnog sistem zaštite lokaliteta koji su još uvijek očuvani zahvaljujući velikim dobinama na kojima se nalaze.\nVijest pogledati i na: https://jadrannovi.me/drustvo/price-iz-podmorja-sms-zenta\nPriča o SMS Zenti u Emisiji za pomorce na Radio Crne Gore


Mali: Nastaviću da zovem Đilasa pljačkašem i lopovom | N1 Srbija\n09.04.2019. |13.32 |\n"Meni je posebno drago što je najveći deo optužbi gospodina Dragana Đilasa odbačen. Dakle, negde oko 20, 22 odsto, ako se ne varam njegovog zahteva je uzeto u obzir, što je dobro, dakle više od tri četvrtine zahteva je odbačeno", rekao je Mali.\nKako kaže, i dalje veruje da je istinito ono što je rekao i "naravno da će se žaliti, zato ne bi želeo da komentariše u detalje, dokle god je postupak u toku".\n"Mislim da je prva faza završena dobro, verujem u rad suda i u to se ne mešam, ali takođe verujem u svoje argumente i u to da je Dragan Đilas pljačkao grad Beograd, verujem da je ostvario veliku korist za sebe dok je grad tonuo. Kada pogledate njegove privatne firme, koje su u prihodima rasle, profit njegovih firmi je rastao kada su građani Beograda sve lošije živeli", rekao je Mali.\n"Prethodnih nekoliko dana je i dokazano kako Đilas, Obradović i Jeremić ruše grad i to govori o tome koliko vole ovaj grad, odnosno koliko ga ne vole", kaže Siniša Mali.\nNa pitanje hoće li nastaviti da zove Dragana Đilasa "pljačkašem i lopovom", Mali je rekao: "Apsolutno, ja drugo ime za njega nemam, niti vidim da se on na bilo koji način drugačije ponaša nego tada".\nSiniša Mali Dragan Đilas SNS SzS Prvi osnovni sud presuda\nJadan li si,Boze.\nBeograd, poslednjih godina postaje olupina od grada, sa ukusom palanke. A bio je nešto posebno i šarmantno.\nPa i Mali je tad bio u demokratskoj vlasti. Što nije prijavio kradju?


Kukoč osam koševa u pobjedi Bucksa - Index.hr\nKukoč osam koševa u pobjedi Bucksa\nMILWAUKEE BUCKSI, za koje igra i naš Toni Kukoč u subotu su navečer ostvarili veliki korak ka osmom mjestu Istočne konferencije, posljednjem koje vodi u doigravanje.\nBucksi su u svojoj dvorani Bradley Center svladali New Orleans Hornetse sa 93:85, te sada imaju dvije pobjede više od svojih najvećih konkurenata, Washington Wizardsa. Najzaslužniji za 34. pobjedu Bucksa je njihov bekovski duo Sam Cassell - Gary Payton. Njih dvojica postigli su svih 10 posljednjih koševa svoje momčadi, a Cassell je dvoboj okončao s 21 pogotkom, dok je Payton dodao 20. Toni Kukoč je za 24 minute ubacio 8 koševa (šut 4-8, trica 0-1), uhvatio 4 lopte, te ostvario po 2 asistencije i osvojene lopte.\nU sastavu Hornetsa najefikasniji je bio Baron Davis sa 20 poena, Jamal Mashburn je dodao 18, a P. J. Brown po 15 koševa i skokova.\nU derbiju Pacifičke skupine Sacramento Kingsi su kao gosti svladali Portland Trail Blazerse sa 113-104. Odlučujuća je bila treća četvrtina koju su Kingsi riješili u svoju korist sa 42-22, te zaostatak 49-53 sa poluvremena pretvorili u vodstvo 91-75. U toj trećoj četvrtini Kingse je sjajno služio šut (18-22), a predvodio ih je Predrag Stojaković koji je 14 od svojih 30 koševa postigao u tom periodu igre. Odličnu igru u sastavu Sacramenta prikazao je i Chris Webber sa 15 poena i 15 skokova, Mike Bibby je dodao 23. Blazerse je predvodio Rasheed Wallace sa 31 pogotkom , Derek Anderson je dodao 16.\nBez obzira što im je nedostajao jedan član udarnog trojca, Michael Finley Dallas Mavericksi su i protiv Phoenix Sunsa pokazali veliko samopouzdanje i moć pobjeđivanja nakon što u ranoj fazi utakmice zaostanu više od 10 koševa razlike. Mavsi su bili u zaostatku pune tri četvrtine, na startu posljednje dionice igre bilo je 69-76, ali tada je najbolja momčad lige ostvarila seriju 15-0, preuzela vodstvo i sigurno stigla do 102-95 pobjede, 52. u sezoni. Dallas su predvodili Steve Nash (27 poena, 13 asistencija) i Dirk Nowitzki (27 koševa, 11 skokova), dok je Finleyevu ulogu preuzeo Eduardo Najera sa 16 ubačaja. Prvo ime Sunsa bio je Shawn Marion sa 21 košem i 18 skokova, 21 poen dodao je Anfernee Hardaway, dok je Stephon Marbury ubacio 20.\nNew York Knicksi ponadali su se da bi ipak ove sezone mogli ući u doigravanje, ali veliki udarac tim nadanjima zadali su Chicago Bullsi pobijedivši ih sa 100-98. Iako rezultat izgleda tijesan, Bullsi su bili u vodstvu od prve do posljednje minute igre. Gosti iz New Yorka u završnici su se u nekoliko navrata približili na minus dva, ali nisu uspjeli niti jednom izjednačiti. Domaćine su predvodili Eddy Curry sa 30 poena, te Jamal Crawford kojemu je samo jedan skoko edostajao do prvog "triple-doublea" karijere (22 koša, 10 asistencija, 9 skokova). U redovima New Yorka bolji od ostalih bili su Kurt Thomas sa 20 i Allan Houston sa 19 koševa.\nVrlo je neizvjesno bilo u Atlanti gdje su domaći Hawksi na kraju izvukli 92-89 pobjedu protiv Indiana Pacersa. Pri rezultatu 89-88 za Pacerse 6.4 sekunde prije kraja Dion Glover je uputio šut ka košu Pacersa kojega je blokirao Jermaine ONeal, ali suci su priznali koš dosudivši silaznu putanju. U sljedećem napadu Pacersa Theo Ratliff je blokirao pokušaj zakucavanja ONeala i svojom devetom blokadom na utakmici osigurao pobjedu svojoj momčadi. Glenn Robinson postigao je 23 koša za Hawkse, 20 poena i 10 asistencija dodao je Jason Terry, dok su Glover i Shareef Abdur-Rahim postigli po 18. Jermaine ONeal je bio prvi strijelac gostiju sa 29 pogodaka.\nNew Jersey Netsi vrlo su brzo napravili veliku razliku protiv Memphis Grizzliesa, te su na koncu slavili sa 107-99. Kerry Kittles ubacio je 25 koševa, te 11 puta uspješno skočio za Netse, Jason Kidd je postigao 14 poena, te tomu pridodao 18 asistencija, a Richard Jefferson i Kenyon Martin sus e zaustavili na po 17 pogodaka. Grizzliese su predvodili Jason Williams (24 koša, 11 asistencija) i Pau Gasol (21).\nDenver Nuggetsi iznenadili su Boston Celticse pobijedvši ih sa 90-80. Juwan Howard postigao je 27 koševa za domaćine, dok je Paul Pierce ubacio 31 za goste, ali je imao i čak devet izgubljenih lopti.\nUtah Jazz nije dozvolio nikakvo iznenađenje u svojoj dvorani protiv Los Angeles Clippersa. Nakon treće četvrtne bilo je čak 27 razlike za Jazz, da bi u posljendjih 12 minuta gosti smanjili na konačnih 88-73. Andrej Kiriljenko ubacio je 17 za Jazz, a Corey Maggette je sa 13 koševa bio prvi strijelac Clippersa.\nMilwaukee - New Orleans 93-85\nToni Kukoč - 24 minute, 8 koševa (šut iz igre 4-8, trica 0-1), 4 skoka, 2 asistencije, 2 osvojene lopte, 1 izgubljena lopta\nAtlanta - Indiana 92-89\nNew Jersey - Memphis 107-99\nChicago - New York 100-98\nDalibor Bagarić nije bio u sastavu Chicaga\nDallas - Phoenix 102-95\nUtah - LA Clippers 88-73\nDenver - Boston 90-80\nBruno Šundov nije ulazio u igru\nPortland - Sacramento 104-113.\nNEW JERSEY 42 27 .609 -\nPHILADELPHIA 40 28 .588 1 1/2\nBOSTON 38 32 .543 4 1/2\nORLANDO 36 33 .522 6\nWASHINGTON 32 36 .471 9 1/2\nNEW YORK 31 39 .443 11 1/2\nMIAMI 22 47 .319 20\nDETROIT 43 25 .632 -\nINDIANA 41 29 .586 3\nNEW ORLEANS 40 31 .563 4 1/2\nATLANTA 29 42 .408 15 1/2\nCHICAGO 25 45 .357 19\nTORONTO 21 46 .313 21 1/2\nCLEVELAND 12 56 .176 31\nX-DALLAS 52 17 .754 -\nSAN ANTONIO 48 20 .706 3 1/2\nMINNESOTA 45 26 .634 8\nUTAH 40 29 .580 12\nHOUSTON 36 32 .529 15 1/2\nMEMPHIS 25 44 .362 27\nDENVER 15 55 .214 37 1/2\nSACRAMENTO 49 21 .700 -\nPORTLAND 44 25 .638 4 1/2\nLA LAKERS 39 29 .574 9\nPHOENIX 36 33 .522 12 1/2\nGOLDEN STATE 33 36 .478 15 1/2\nSEATTLE 32 36 .471 16\nLA CLIPPERS 22 47 .319 26 1/2\nX - u doigravanju.\nPoredak po konferencijama NBA lige:\n1) DETROIT 43 25 .632 -\n2) NEW JERSEY 42 27 .609 1 1/2\n3) PHILADELPHIA 40 28 .588 3\n4) INDIANA 41 29 .586 3\n5) NEW ORLEANS 40 31 .563 4 1/2\n6) BOSTON 38 32 .543 6\n7) ORLANDO 36 33 .522 7 1/2\n8) MILWAUKEE 34 36 .486 10\n9) WASHINGTON 32 36 .471 11\n10) NEW YORK 31 39 .443 13\n11) ATLANTA 29 42 .408 15 1/2\n12) CHICAGO 25 45 .357 19\n13) MIAMI 22 47 .319 21 1/2\n14) TORONTO 21 46 .313 21 1/2\n15) CLEVELAND 12 56 .176 31\n1) X-DALLAS 52 17 .754 -\n2) SACRAMENTO 49 21 .700 3 1/2\n3) SAN ANTONIO 48 20 .706 3 1/2\n4) PORTLAND 44 25 .638 8\n5) MINNESOTA 45 26 .634 8\n6) UTAH 40 29 .580 12\n7) LA LAKERS 39 29 .574 12 1/2\n8) HOUSTON 36 32 .529 15 1/2\n9) PHOENIX 36 33 .522 16\n10) GOLDEN STATE 33 36 .478 19\n11) SEATTLE 32 36 .471 19 1/2\n12) MEMPHIS 25 44 .362 27\n13) LA CLIPPERS 22 47 .319 30\n14) DENVER 15 55 .214 37 1/2


Objavljeno: 08:35, 22. априла 2013.\n„Trasu budućeg gasovoda utvrdiće kompanija koja će biti formirana.\nOva firma biće nosilac izrade studije. Očekujemo da u studiji na isti način kao u Srbiji bude riješeno pitanje izgradnje gasovoda“, rekao je Puhalac i potvrdio da će dio budućeg gasovoda ići uz autoput Banjaluka-Doboj.\nOn je za Alternativnu televiziju potvrdio da je za izgradnju kraka gasovoda „Južni tok“ kroz Republiku Srpsku, odnosno BiH, potrebno najmanje tri godine pripremnih aktivnosti, dok će izvođački dio trajati tri do pet godina.\n„Ovo je izuzetan projekat za narednih 30-40 godina. Poslije sporazuma sa Savjetom ministara uslijediće i okvirni ugovor o isporukama gasa, te utvrđivanje mape puta i formiranje zajedničke kompanije“, rekao je Puhalac.\nOn je istakao da će ova kompanija biti formirana po uzoru na slične kao što je „Južni tok Srbija“.\n„Srbija je u ovu aktivnost ušla 2008. godine, da bi 2013. u februaru to faktički završila usvajanjem Zakona o `Južnom toku`“, rekao je Puhalac i dodao da će sličan zakon predložiti na usvajanje i kod nas.\n„Idealna lokacija za ovakve objekte je u Banjaluci, Prijedoru ili negdje u Posavini“, rekao je Puhalac.


Kolumne: SVETISLAV BASARA - Fenomenologija ostavki\nSVETISLAV BASARA - Fenomenologija ostavki\nSituacija oko zlatiborskog dečjeg kampa svakim danom se sve više usložnjava.\nDržava je onomad, kako apsolvirasmo, zatvarajući kamp usmenim putem povela sa jedan nula, potom su – nakon Vulinovog autogola i izjednačenja – kamp i Stamatović uzvratili udarac, prebacili loptu u politički šesnaesterac i poveli sa dva jedan, a (u utorak) videh u Danasu da je Stamatović dao još jedan gol i rezultat povisio na tri jedan.\nGlagolji, naime, Stamatović – i ostaje živ – da krle22 ostavku na članstvo o Upravnom odboru „našeg prava da gledamo reprize, dupeuvlačenja i budalaštine“ nije dao svojevoljno – u šta sam, grešna mi duša, i ja posumnjao – nego da su ga Stamatović i kamp iz Upravnog odbora „isterali“, kao što će, tvrdi Stamatović, uskoro združenim snagama iz svega ostalog isterati i druge domaće izdajnike, ukratko, sve one koje Rusiju ne vole kao što je voli on, golgeter Stamatović.\nNo dobro, ostavimo mi da ta stvar ide svojim tokom – najverovatnije će koliko prekosutra pasti u totalni zaborav – a mi se načas pozabavimo škakljivim pitanjem: zašto sam posumnjao u dobrovoljnost Krletove ostavke, iako nisam imao (niti imam) nikakve dokaze da mu je ostavka podneta.\nEvo zašto. Zbog istorijskog iskustva koje nas poučava (treba li reći džaba kreči) da je dobrovoljno davanje ostavke u Srbiji – zemlji u kojoj je doživotnost na visokoj ceni – krajnje retka pojava. Nije da takvih, dobrovoljnih ostavki, nikada nije bilo, ali i u najdobrovoljnijim srpskim ostavkama uvek ima – kao to novindžije serbske vole da kažu – „elemenata“ iznudice ili neke „višnje“ sile. Evo jednog takvog primera. Referendumskog, recimo, Lopova na davanje ostavke na predsedavanje DSS-u niko nije prinudio, naprotiv, mnogi su ga deesesovci moljakali da ih ne napušta u najtežim istorijskim trenucima, ali u davanju te istorijske ostavke presudan i nije bio „elemenat“ sile, nego – naoborot – nedostatak sile (pad ispod cenzusa) i, posledično, vlanosti nad ministarstvima sile.\nZađimo malo dublje u fenomenologiju srpskih ostavki, prepunu čuda, pokora i podnaredničke psihologije. U Srbiji nije ništa neobično da se ostavka daje – tačnije da se ostavkom preti – upravo zato da se ostavka nikada ne bi dala i da bi davalac lažne ostavke ustanovio ko se od njegovih bliskih saradnika mogućnosti ostavke obradovao, pa da onda tim svatima on da ostavku.\nDevedeset (možda i više) procenata dobrovoljnih – cinik bi rekao najdobrovoljnijih – srpskih ostavki otpada na ostavke koje se podnose radi avanzovanja na viši položaj. Ali i prilikom takvih ostavki ponekad dođe do zajeba u računu, kao što se u računu – sve računajući da ide na viši položaj – dajući dobrovoljno ostavku na predsedavanje SNS-u, vaktile zajebao Thomas Nikolić. Zato pamet u glavu, komentatori! Samo li nešto lanete, dajem ostavku na kolumnu.


U već standardnom terminu za održavanje dersova u mesdžidu u Zemun Polju, na poziv Muftije sremskog Emina ef Zejnulahua, u nedelju nakon jacije namaza predavanje je održao profesor Muhamed Naser.\nPošto smo uveliko ušli u deo (gregorijanske) godine u kojem naše komišije – vernici Zapadne i Istočne hrišćanske crkve- obeležavaju rođenje Isusa Hrista (Isa'a alejhi selam), profesor Naser je za temu izabrao "Nastanak i razvoj hrišćanstva do pojave islama". Pred prisutnim vernicima Muhamed efendija je pojasnio verovanje muslimana kada je Isa alejhi selam u pitanju, kao i kako muslimani gledaju na njegovo rođenje, na njegov život kao i na vreme u kojem je on, alejhi selam, živeo ali i podsetio na neke istorijske činjenice.\nProfesor je uz kontataciju da muslimani veruju u sve Allahove poslanike „Mi ne pravimo razliku među Njegovim poslanicima“ (Kur'an,2:285), kao i to što je rođeni Libanac – Arapin, gde je hrišćanstvo prisutno hiljadu godina duže nego na Balkanu, kazao da bez obzira na to što bi se neko mogao pitati “otkuda to da jedan musliman u džubetu i ahmediji, jedan hodža priča o Isusu a ne o Muhammedu (sallallahu alejhi ve sellem)” on to želi i na to ima pravo.\nMi ovom prilikom još jednom podsećamo naše čitaoce kao i sve one koji nas prate putem društvenih mreža, da se svake nedelje nakon jacije namaza u mesdžidu u Zemun Polju održava ders i da je isto tako u mesdžidu na Voždovcu u toku kurs tedžvida. Dobrodošli.


KMF Leskovac uzeo meru ekipi iz Vršca - juGmedia\nU Sportsko-rekreativnom centru Dubočica u Leskovcu sinoć je odigrana odložena utakmica 17. kola Druge futsal lige Srbije u kojoj je KMF Leskovac savladao ekipu Foruma iz Vršca 9:5 (5:1).\nOdavno na jednoj utakmici nije viđeno četrnaest golova a raspoloženi su bili strelci obe ekipe. Prednjačio je najbolji strelac Druge futsal lige, Igor Stefanović koji je postigao četiri pogotka (13., 19., 38., i 40. minut)\nizdvojivši se tako na listi strelaca sa 25 postignutih pogodaka a u ekipi gostiju pokušao je da mu parira Bogdanović sa tri pogotka (24., 31. i 38. minut).\nZa ekipu iz Leskovca pogotke su postigli još i Micić u 2., Simonović u 7., Bojat u 11., Petrović u 23. i Vukojević u 32. minutu dok je Vlahović u 14. i 38. minutu postigao pogotke za ekipu Foruma.\nKMF Leskovac nalazi se na petom mestu Druge lige sa 27 osvojenih bodova i u narednom kolu, na svom terenu, u uvek zanimljivoj utakmici, dočekaće ekipu Zufa iz Bujanovca koja će naredne sezone nastupati u nižem rangu takmičenja.


Definicija flash memorije Ukupna Vrijednost Koncepta. Što Je Ovo flash memorije\nDefinicija flash memorije\nFlash memorija je vrsta čipa koja se koristi za pohranu i prijenos podataka . Ova tehnologija može se naći na karticama, USB uređajima, digitalnim fotoaparatima, MP3 playerima i drugim tehnološkim elementima.\nOvo je evolucija EEPROM-a : elektronički izbrisiva programibilna memorija samo za čitanje, to jest, ROM memorijska klasa (samo za čitanje) koja se može programirati, reprogramirati i izbrisati elektroničkim putem. Flash memorija je stoga programabilna i izbrisiva elektronskim putem, a može se koristiti i kao neovisna memorijska jedinica.\nMože se reći da je flash memorija EEPROM čije programiranje i brisanje je u obliku velikih blokova. Temelji se na poluvodičima, a njegovo čitanje i pisanje određeni su električnim impulsima.\nKada je uređaj s flash memorijom isključen, informacije koje sadrži nisu izgubljene. Zato je moguće transportirati podatke, primjerice, s jednog računala (računala) na drugo.\nAko ne sadrže pokretne dijelove, te se uspomene lako premještaju i koriste. Također se ističu po svojoj otpornosti i konzumiranju smanjene količine energije .\nUSB flash memorija, također poznata kao pendrive, korisna je oprema za spremanje i čitanje fotografija, glazbe, videozapisa i bilo koje druge vrste datoteke ili dokumenta. Fotograf, za navođenje slučaja, može koristiti ovu vrstu memorije za pohranu slika, a zatim ih urediti ili prikazati na bilo kojem računalu. Pisac, u međuvremenu, ima mogućnost upotrijebiti ovu tehnologiju kako bi podržao svoje tekstove.\n© Copyright flash memorije


PANČEVKA SANJA PERIĆ: Moj san su Olimpijske igre | 013 info\nPANČEVKA SANJA PERIĆ: Moj san su Olimpijske igre\nRelja Jarkovački\tČet, 07/01/2021 - 10:56\nSedamnaestogodišnja učenica pančevačke Gimnazije „Uroš Predić" Sanja Perić je državna kao i međunarodna šampionka u badmintonu već duži niz godina.\nProšle godine Sanja je na međunarodnom takmičenju Serbian U17 & Youth International, koje je održano Novom sadu, u singlu osvojila bronzanu medalju. Na istom takmičenju je u mešvitom dublu sa Aleksandrom Jovičićem, osvojila srebrnu medalju. Prethodnih godina osvajala je prestižne nagrade na prvenstvu Srbije, kao i na Vojvođanskom i Balkanskom U17 šampionatu.\nSanja kaže kako je za badminton saznala u svojoj osnovnoj školi.\n- Kada sam imala deset godina trenirala sam ritmičku gimnastiku, nakon jednog od treninga slučajno sam videla plakat za treninge u Badminton klubu „Pančevo“. Probala sam i to je bila ljubav na prvi pogled. Badminton je drugačiji sport - u njemu se razvija svaki mišić i gradi sjajna kondicija, motorika kao i elegancija. Posle dva meseca treniranja moji tadašnji treneri Ivan Kovačević i Milica Uskoković rekli su meni i mojim roditeljima da sam veliki talenat i da imam dobar potencijal. Njima sam veoma zahvalna jer su mi četiri godine pružali punu pažnju na treninzima i pomagali mi da jako brzo napredujem, objašnjava nam Sanja.\nU Badminton klub „Beograd“ je prešla 2017. godine zbog, kako kaže, boljih uslova koji su joj se pružali za treninge i razvijanje njenog talenta. Trenutno, Sanja trenira dvanaest puta nedeljno - svakog dana, osim nedelje, po dva puta dnevno. Za njen sportski napredak zaduženi su trener Nikola Mijačić i Sselektor Milan Barbir. Sanja kaže da je zahvalna porodici, prijateljima i školi na stalnoj podršci na takmičenjima.\nU Srbiji se dugi niz godina održavaju sportski kampovi, jedan od badmitnoskih kampova koji je Sanja izdvaja je onaj u Karatašu. U pitanju je internacionalni kamp za mlade perspektivne sportiste koji se organizuje od 1991. godine, a kroz njega prolaze mladi sportisti sa svih strana. Kako nam Sanja kaže, ove godine je kamp je bio sjajan i održan je uz poštovanje svih potrebnih epidemioloških mera, sa sjajnim uslovima za razvoj nje i ostalih badmintonskih kolega.\nNjoj je, kao reprezentativki naše zemlje, veliki san da dođe do Olimpijskih igara, kao i do svetskog prvenstva:\n- Moja velika želja je da napredujem dovoljno da bih išla na Olimpijske igre kao i na svetsko prvenstvo. U Srbiji se razvija badmintonska scena, i naš badminton će biti jedan od najjačih Evropi, rekla nam je Sanja.\nSanja kaže da joj inspiraciju za razvoj i napredak u svom sportu pružaju njene nagrađivane kolege: Luka Milić, Mihajlo Tomić, Sergej Lukić, Marija Sudimac kao i njena partnerka u ženskom dublu Anđela Vitman sa kojom je osvojila bronzanu medalju na takmičenju Serbian U17 & Youth international 2018.


SELEKTOR OBRADOVIĆ UPOZORAVA: Preozbiljne su... | Najnovije vesti - Srbija danas\n03.03.2021. • 10:52 Srbija Danas\nSrpske rukometašice očekuju kvalifikacije za Olimpijske igre.\nNa selektorovom spisku nalaze se 24 reprezentativke, među njima Andrea Lekić i Marija Obradović, koje su još uvek u fazi oporavka od povrede.\nRaspored na turniru ne ide na ruku, u manje od 24 sata Srpkinje će prvo igrati protiv Rusija, posle toga je rival Mađarska.\n- To je problem koji sam više puta spominjao, u fudbalu svi kreću pripreme u isto vreme, ako je prvi maj, onda ne može da se krene 29. aprila. Svi imaju isti tretman. Ruskinje, koje sve igraju u domaćem prvenstvu, imale su okupljanje od 18. do 22. februara, zaustavljeno je domaće prvenstvo. Vratio se Trefilov u stručni štab, neće sedeti na klupi, ali će biti tu - podvlači Obradović i dodaje:\n- On je jaka trenerska karika koja je potrebna tim devojkama i stručnom štabu. Suvišno je pričati o Ruskinjama, olimpijske šampionke, zna se koliko su zajedno, još pre Rija. Preozbiljna reprezentacija koja neće propustiti priliku da se plasira, kao i mi, kao i Mađarska. Gro devojaka je iz Ferencvaroša, dosta dobra reprezentacija, vodi ih njihov klupski trener Gabor Elek. Znamo se iz Koreje kada smo ih savladali i iz Danske sa EP, kada smo bili u nepovoljnoj situaciji. Samo da devojke budu zdrave, da nemamo problema sa povredama i Kovid-19. Za uspeh je potrebno i da vas malo sreća posluži - istakao je selektor srpskih rukometašica Ljubomir Obradović.\nŽenska rukometna reprezentacija Srbije Ljubomir Obradović Olimpijske igre 2021 Đer


Turska serija Podzemlje | Eşkıya Dünyaya Hükümdar Olmaz - Serije TV\nPodzemlje (Eşkıya Dünyaya Hükümdar Olmaz) je popularna turska televizijska serija. Premijerno je prikazana 8. septembra 2015. godine. Scenario za ovu seriju su pisali Bahadır Ozdener i Berna Aruz i Raci Sasmaz.\nSerija se emituje na turskoj nacionalnoj televiziji ATV. Glavne uloge u ovoj seriji tumače Oktay Kaynarca, Yunus Emre Yildirimer, Ozan -Akbaba,Sabina Ajrula, Hakan Karsak, Savas Ozdemir i Sevinc Gursen Akyildiz.\nRadnja priče prati lik Hizira Cakirbeylija koji je kao veoma mlad ušao u svet mafije. Postao je jedan od najmoćnijih članova turske mafije, i jedan od najuticajnijih članova turskih lanaca šverca oružjem. Hizir se brzo razvija i napreduje. Postaje vođa kompletnog lanca šverca oružjem. Uz to pokušava da održi dobar odnos sa ostalim članovima mafije, vladom i svojom velikom porodicom. Važnu ulogu u njegovom životu imaju žene. Supruga, majka, ljubavnica i kćerka.Hizir pokušava da odigra očinsku figure u životu sina, nećaka ali i celokupne familije. Posebno je vezan za brata Ilyasa, koji mu zadaje mnoge probleme. Želi da održi zajedništvo, porodičan je čovek, i teško mu je da bira između dve žene, supruge Meryem i ljubavnice. Ilyas je u vezi sa kćerkom Unala koji predstavlja Hizirovog najvećeg neprijatelja. To komplikuje već veoma složenu situaciju.


Lešinari | Naša Revolucija\n26 oktobar 2014\nPrevious Article Trilateralna komisija\nNext Article DOBRO DOŠAO, VLADIMIRE VLADIMIROVIČU!\nJoš jedno ponižavanje Srbije u režiji “naših zapadnih prijatelja” i šiptarskih idiota nikoga u Srbiji ne može ostaviti ravnodušnim. Dron koji je doneo na centar terena JNA mapu, kako Šiptari kažu “prirodne” Albanije, a ne mapu Velike Albanije kako mi kažemo, pokazao je svu bedu i jad ove vlasti. Umesto zastave, dron je mogao da nosi nešto bombastičnije što bi odjeknulo nadaleko. Ova vlast je izgleda poverovala Tomi diplomi da Srbija nema neprijatelja, pa ničim nije zaštitila desetine hiljada gledalaca od mogućeg terorističkog napada. Pokazna vežba “naših” zapadnih prijatelja i njihovih idiotskih izvršilaca nadaleko je odjeknula i osokolila pripadnike šiptarske populacije za daljim akcijama protiv Srbije i Srba, ma gde se mi nalazili.\nOčito da osećaju da će im teritorija Srbije pasti u ruke kao zrela kruška i da su u stvari Šiptari to proslavljali. Očito njih granice “prirodne” Albanija ne zadovoljavaju. Osećaju da mogu da stvore Veliku Albaniju sa granicama o kojima nisu ni sanjali. Kako je Srbija Briselskim „sporazumom“ ostavila Srbe na KiM na milost i nemilost šiptarskim zlikovcima, tako je „prirodna“ Albanija strigla u Beograd.\nSrbija već odavno nije ozbiljna država. Nad nama se istresaju mnogi, pa je red došao i na najgoru gamad oličenu u šiptarskim teroristima koji su „milosrdno“ spustili na centar stadiona JNA samo zastavu „prirodne“ Albanije, a mogli su da su hteli i nešto mnogo bombastičnije. Potpuna nesposobnost države Srbije je bila na delu.\nČak i kada su uhvatili bitangu koja je usmeravala dron, izbegao je bilo kakve sankcije pokazavši američki pasoš uz konstataciju:\n"Ništa mi ne možete, ja sam američki državljanin“.\nOvim našim vlastodršcima je dovoljno pokazati kartu njujurškog metroa, pa da im se gaće tresu od straha. Ta ista ološ je odmah puštena uz idiotsko obrazloženje da su advokati u štrajku. Pa šta? Zar ako nema advokata, nema ni zakona? Umobolno.\nŠiptari uveliko imaju razloga za veselje, jer su shvatili da je Srbija potpuno nesposobna država, ako se ovo državom može nazvati i da je uveliko spremna na dalje komadanje. Uostalom šiptarski apetiti se neće zaustaviti ni na granicama "prirodne" Albanije. Kako su nas Srbe potisnuli do Niša i Vranja, nastaviće i dalje. Projekat „prirodne“ Albanije koji nam je serviran na centru stadiona JNA predstavlja samo podsećanje na stotine hiljada srpskih žrtava od strane šiptarskih krvnika kojima su prvo Turci, a posle i mnogi drugi „ naši zapadni “ prijatelji pomogli da se nasele i učvrste na srpskoj zemlji. Zar i dalje treba da kao narod budemo toliko zombirani da i dalje ne shvatamo gde nas vodi izdajnička kvislinška vlast? Kao narod se nalazimo na biološkoj nizbrdici i na pragu nestanka. U ekonomskom smislu smo gurnuti u provaliju kojoj ne vidimo dno. Bez prestanka nam se dno izmiče i sve dublje padamo. Sve političke snage su pod potpunom kontrolom zapada i u potpunosti izvršavaju njihove naloge. Na vlasti mogu da budu žuti ili još žući, za druge tu nema mesta. Mediji u rukama krupnog kapitala to nazivaju demokratijom.\nNisu Šiptari problem, problem su oni koji Šiptare koriste za svoje interese. Posle jednog bate, u posetu nam dolazi drugi bata koji će biti dočekan uz najviše državničke počasti. Ma šta srpski narod mislio o tome, gospodari jednih i drugih su isti. Oni su naterali albanskog premjera Ramu da nam dođe, a "naše" su naterali da ga prime. i primiće ga, ali će se prethodno toplo izljubiti, a tako sve počinje.\nDa li će i tada da nam Toma diploma i dalje živi u virtuelnoj stvarnosti i lupeta kako Srbija nema neprijatelja ili će se probuditi iz ružičastih snova. Nije jedina istina ona koju nam serviraju paraderi duginih boja. Njih i njihovih simpatizera puna je vlada, vladajuća većina i lažna opozicija. To su i Šiptari shvatili da je Srbima lakše uterati u dupe nego u glavu. Uostalom, to je tako evropski. Postoje i druge mnogo bolnije istine. između Srba i Šiptara nikada nije bilo romantike ni platonske ljubavi. Ovako nam se zapad ruga u lice sve vreme, kao i sad brat predsednika Albanije.\nNe mora albanski predsednik ni da dođe u Beograd. Bolje da nam neko nađe dobrog psihijatra koji će ustanoviti tačnu dijagnozu vladajućeg srpskog ludila. Nama se čini da je prava dijagnoza za one koji se nalaze na vlasti - Šizofrenija sa paranoidnim interpretacijama. Uostalom, Velika Albanija će doći sama ubrzo posle prirodne Albanije.\nSrpska politika se prema Kosmetu ne može ni definisati iz prostog razloga što se ona zasniva isključivo na ispunjavanju diktata iz Brisela i Vašingtona.\nNeprekidno se nameće srpskom narodu nekakvo "velikosrbijanstvo" koje nikada nije ni postojalo, a istina je da smo kao narod proterani i iz Hrvatske i iz muslimansko-hrvatske federacije, kao i sa Kosmeta.\nSam projekat "prirodne" Albanije smišljen u germanskim glavama kao plan uništavanja srpskog naroda, doveo je do genocida nad Srbima na vekovnim teritorijama gde se razvijala kroz vekove srpska država i gde je taj germanski projekat otkinuo ogromne delove srpske teritorije. Šiptarska rulja je posle pokazne vežbe izašla na ulice svih gradova gde se Šiptari nalaze kako bi pokazali oduševljenje na brilijantno izvedenom terorističkom aktu, što pokazuje da je reč o dobro orkestriranoj akciji ne samo šiptarskih terorista već i njihovih zapadnih mentora koji su čitavu akciju osmislili, jer ruku na srce, šiptarska gamad nema taj kapacitet i logistiku da to samostalno izvede. Šiptarski teroristi su ipak miljenici zapada.\nBata premijera Albanije se našao na stadionu uz izričito naređenje 4 naša "prijatelja", a u isto vreme prijatelja Sandžaka ( da li uopšte postoji ta teritorija na teritorijalnoj podeli Srbije ?) Takva podela postoji kod grupe "Prijatelji Sandžaka", a formirana je na inicijativu bivšeg američkog ambasadora Kamerona Mantera, a u njoj su, između ostalih i predstavnici Nemačke, Velike Britanije, Francuske, Turske, Švajcarske i još nekih zemalja.\nGledaoci na stadionu su odmah shvatili o čemu se radi i povici “ Vučiću pederu” nisu aluzija na seksualno opredeljenje našeg premjera, već su opisali šta ceo stadion misli o Vučićevim karakternim osobinama. Još su dodali u nastavku “Vučiću pederu izdao si Srbiju”.\nDa li će ovo išta promeniti u susretu Vučića i Rame. Ništa, jer su i jedan i drugi pajaci u lutkarskoj predstavi čije konce u ruci drže “naši zapadni prijatelji”.\nSmešno je delovala hrabra Vučićeva izjava da još nije odlučio da li će Rami da dozvoli zvaničnu posetu Srbiji. Pošto se o tome Vučić uopšte i ne pita, već njihove zajedničke gazde reći ćemo našim čitaocima da će oba dobro dresirana štenca ispuniti gazdinu komadnu. Susrešće se.\nA ako nekome do sada nije bilo jasno evo saopštenje Tanjuga, citiramo:\n"U zajedničkom saopštenju dvojice premijera se navodi da su se saglasili da su incidenti na stadionu u Beogradu tokom utakmice između reprezentacija Srbije i Albanije po SVOJOJ SUŠTINI BILI VEOMA NESREĆNI. i dalje postoje neslaganja oko toga kako je do incidenta došlo, ali ne smemo i NEĆEMO propustiti mogućnost da se sastanemo i da radimo na održavanju regionalne stabilnosti", naglasili su sagovornici. Vreme je da okrenemo novu stranicu u političkim i ekonomskim pdnosima između Srbije i Albanije – zaključuju dvojica premjera." Verovatno će se u albanskoj delegaciji naći i Edijev bata da cirkus bude potpun.\nSa srpske strane potpuno ludilo i ako se ovako nastavi Srbija će se 100% raspasti.\ni još nešto ako i ovo napred nekome nije bilo jasno:\n"Ambasada SAD u Beogradu je pozdravila zajedničko saopštenje Aleksandra Vučića i Edija Rame."\nKakve veze ima ambasada SAD sa saopštenjem povodom posete albanskog premijera Beogradu? Neka nam neko objasni, možda mi ne razumemo.\nmar 18, 2018 8022


Jovetić van stroja još nekoliko nedjelja | Analitika - Informativni Portal\nJovetić van stroja još nekoliko nedjelja\nStevan Jovetić je propustio subotnji duel Mančester Sitija sa Lesterom zbog povrede mišića, a van stroja bi moga da bude još nekoliko nedjelja, prenose sportski portali.\nObjavljeno: 15. 12. 2014 - 11:11 Promjenite veličinu teksta: A A A\nZbog povreda, Siti ima problema u napadu, taman kada je našao pravu formu i uhvatio zalet u borbi sa Čelsijem za vrh Premijer lige.\n"Građanima" već nedostaju Serhio Aguero i Stevan Jovetić, a veliki udarac za aktuelnog šampiona Engleske zadala je i povreda Edina Džeka, pa Manuel Pelegrini jedino može da računa na tinejdžera Hosea Anela Posa, koji je povučen iz rezervnog tima.\n"Moramo da igramo bez Džeka, Aguera i Jovetića, vjerovatno više od dvije nedjelje. Vidjećemo kako će se odvijati stvari, treba utvrditi koliko će Jovetić odsustvovati", rekao je menadžer Sitija.\nCrnogorski napadač morao je da završi utakmicu protiv Sanderlenda 3. decembra pola sata prije kraja, pošto je osjetio bol u mišiću zadnje lože. Nakon toga je propustio duel sa Evertonom, ali je uspio da se oporavi za odlučujući meč sa Romom za plasman u osminu finala Lige šampiona. Na "Olimpiku" je odigrao 10-ak minuta, ali je samo pogoršao povredu.\nMediji na Ostrvu su optimističniji od Pelegrinija kada je njegov povratak u pitanju. Procjenjuju da će se Stevan vrati u tim za dvije nedjelje i da će biti spreman za zgusnuti božićni i novogodišnji raspored.\nPelegrinija je zabrinula i situacija oko Vinsenta Kompanija, koji je protiv Lestera izašao iz igre u drugom poluvremenu, nakon što je prethodno propustio dvije utakmice zbog povrede tetive.\n16. 12. 2014 - 10:55\nSuper ste ovo prenijeli


Sergej Trifunović | Novosti.rs\nSERGEJ TRIFUNOVIĆ SE SNIMAO NA BIRAČKOM MESTU: Otvoreno krši zakon (VIDEO)\nSERGEJ Trifunović objavio je snimak sa biračkog mesta.\n03. 04. 2022. u 15:59\nŠEST KANDIDATA: Nata otkrila ko od BIVŠIH joj je bio najveća ljubav\nPEVAČICA Nataša Bekvalac gostovala je u emisiji "Amidži šou". Tokom igre pod nazivom "Ili ili", voditelj Ognjen Amidžić ju je zamolio da bira najveću ljubav svog života.\n02. 02. 2022. u 10:12\nSRAMNO! Trifunović vređa slavnog Nikolu Pašića: Kad dođemo na vlast detoniraćemo onaj spomenik (VIDEO)\nSERGEJ Trifunović, član Predsedništva PSG-a, vređao je slavnog Nikolu Pašića.\nI DALJE SI GLUMAC U ODURNIM ĐILASOVIM FILMOVIMA: Darko Glišić odgovorio Sergeju Trifunoviću\nSERGEJ Trifunović je na Tviteru prostački psovao majku predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, zbog čega se oglasio i Darko Glišić, predsednik Izvršnog odbora Srpske napredne stranke.\n14. 11. 2021. u 23:45


Radije ustajem u 6 zbog njive, nego u 7 zbog kancelarije | Radio Televizija BN\nRadije ustajem u 6 zbog njive, nego u 7 zbog kancelarije\nDa sam kojim slučajem razgovor sa Đurađem Caranovićem (33) zakazao u 7 ujutru umjesto u podne, njemu bi to odgovaralo jer je ranoranilac.\nRepublika Srpska 30.10.2016 | 20:48\nI upravo kroz rečenicu „da će radije da ustane u 6 sati i da ode na njivu, nego u 7 da bi radio u kancelariji“ opisao mi je svoju ljubav prema njegovom novom poslu, koji je odabrao nakon devet godina rada u velikim korporacijama.\nOsim ljubavi ka gastronomiji i kvalitetnom povrću i voću, koje je prvo počeo da uzgaja za sebe, ovaj diplomirani ekonomista nema drugi odgovor na pitanje kako se zatekao u svijetu poljoprivrede. Čak mu ni roditelji nisu sa sela – pet generacija Caranovića živi na Vračaru.\nPosljednjih šest godina ovaj mladi momak direktor je Moje bašte, poljoprivrednog gazdinstva koje proizvodi med, povrće i voće i okuplja oko 88 gazdinstava iz Srbije koja školuje i pomaže im da naprave najkvalitetniji organski proizvod i da ga kasnije izvezu u zemlje Evropske Unije i u Švajcarsku.\nImaju 82 zaposlena među kojima su članovi domaćinstava, tehnolozi, IT stručnjaci, fizički i administrativni radnici. Jedini u Srbiji proizvode organsko voće, čak i lješnik!\nPored toga, od 2013. godine, bave se razvojem IT u poljoprivredi, sa uspješnim projektima kao što su dronovi, solarne pumpe na vodu i automatizacija plastenika, koje takođe plasiraju na evropsko tržište.\n"Nije bilo lako jer kod nas vlada stav 'ćuti, dobro je' koji se prenosi iz generacije u generaciju i čiji kontinuitet niko neće da prekine i uskladi sa modernizacijama. Mi radimo sa registrovanim tradicionalnim poljoprivrednim proizvođačima koji su bili spremni da promjene način rada i standarde koje koriste. Tu je i njih devetoro koji su krenuli od nule sa start up preduzećima. Naši saradnici su iz cijele Srbije i često su u pitanju socijalno ugrožene porodice koje su izuzetno motivisane."\nPravila su veoma jasna i transparentna, jer u ovoj firmi rade po principu otvorene knjige. Stručnjaci iz Moje bašte na raspolaganju su vlasnicima gazdinstava kad god imaju neko pitanje ili nedoumicu, a u određenom trenutku obilaze domaćinstva i daju im strateške savjete oko sadnje i odabira sorti u skladu sa podnebljem, vremenskim uslovima, zemljištem i mogućnostima koje porodica može da pruži.Unutar mreže kooperantima je dostupna najmodernija mehanizacija, a od novca od izvezenog povrća i voća Mojoj bašti ide svega 5 odsto (šljive, kajsije, trešnje, mušmule, kruške, krastavac, cvekla, paradajz, keleraba, začinsko bilje…).\nUnapred su precizirane: otkupna cijena, cijena prevoza, špedicije, sertifikata, prodajna i maloprodajna cijena.\nĐurađ se za poljoprivredu zainteresovao prvenstveno iz lične ljubavi ka zdravoj i kvalitetnoj hrani. Otac mu je često govorio o krastavcu i paradajzu iz njegovog djetinjstva, pa je iz hobija, prije šest godina riješio da počne sam da uzgaja organsko povrće za svoju porodicu, na skrivenoj lokaciji, kraj Beograda.\n"U restoranu u Barseloni probao sam salatu u kojoj sam mogao da osjetim miris i ukus svakog povrća ponaosob, i odmah poslije ručka upitao konobare gdje je uzgajaju. Pokazali su mi baštu iza restorana i meni se rodila ideja da svoje gazdinstvo nazovem Moja bašta. Avionom sam donio rasad koji sam poslije zasadio", seća se Đurađ.\nVeć sljedeće godine porodica i prijatelji počeli su da mu traže povrće i za njih i proizvodnja na devet ari se povećavala. Ubrzo se desio sudbonosni susret u avionu, na liniji Beč – Beograd.\n"Pored mene je sjeo gospodin koji me je ispitivao čime se bavim, što mi se u početku nije dopalo. Rekao mi je da već 40 godina ima biznis u poljoprivredi i da živi u Austriji. Dao sam mu vizitkartu reda radi, a on mi se poslije dva mjeseca javio da je u Beogradu. Svratio je do Moje bašte, oduševio se kvalitetom paradajza i pitao da li može da ponese u Beč oko 100 kilograma. Prodaja mi nije bila u glavi, ali sam ipak pristao. Sjećam se da su mi prijatelji govorili da sam ispao glup jer sam dao robu na veresiju, a diplomirani sam ekonomista."\nGospodin je spakovao namirnice u kombi i otišao u austrijsku prestonicu. Nije se javljao mjesec dana. A onda je uslijedilo iznenađenje.\n"Testirao sam tvoje proizvode, prošao si sa 100 odsto organskog kvaliteta, sve sam prodao“ – rekao mi je.\n"Ponudio mi je da on plati troškove sertifikacije i da mi avansno uplaćuje novac kako bih sa tim parama mogao da širim proizvodnju. Danas, pet godina kasnije, taj čovjek je jedan od naših najvećih kupaca. Vlasnik je 40 maloprodajnih objekata zdrave hrane u Austriji i Njemačkoj. On je zaslužan za naš rast, rasli smo na njegovim leđima", ispričao mi je Đurađ.\nMoj sagovornik je radio u Adidasu kao finansijski kontrolor, i iako je volio korporativni status i zvanje, 2014. godine ih napušta i posvećuje se novom poslu. Shvatio je da, kako kaže, iako tada nije imao znanje, veliku proizvodnju, ljude i mehanizaciju, poseduje kvalitet i da je to njegova najveća prednost.\n"Komšije su čule čime se bavim, pa su počele da se raspituju kako da i oni izvezu njihovo povrće u inostranstvo. Nije bilo lako u početku, jedva sam našao savremenog tehnologa, dosta sam sam učio preko jutjuba, a najviše putem grešaka u poljoprivredi. To je najteže jer na ispravku treba da čekate godinu dana. Najviše novca uložio sam u obrazovanje, putovao u Italiju na seminare i usavršavao se. Moja investiranja u traženju kooperanata bila su veća nego što sam ulagao u povećanje svoje proizvodnje. Rijetki su poslovi poput poljoprivrede, gdje uloženi trud i vrijeme možete fizički da vidite kroz proizvod koji raste. Taj osjećaj potvrde nisam mogao da pronađem u nečemu drugom.\n"Želim da dobijem što veće količine najkvalitetnijeg proizvoda koji će domaćinstva moći sama da proizvode, kao i da nađem još saradnika koji bi proizvodili premium hranu, koja se mnogo traži. Volim da radim sa ljudima i volim kvalitetnu hranu, a ovo je bila idealna prilika da spojim te dvije strasti. Uvijek sam u sebi gajio jednu vrstu inata da nađem drugačiji put od drugih."\n"Za poljoprivredu u Srbiji kažu da ne može da se popravi i da nikad neće biti dovoljno kvalitetna, a ja na praktičan način pokazujem da je to moguće. Smatram da dijelima mogu više da kažem nego da ćutim i osmjehujem se", ispričao je Đurađ za Priče sa dušom i otkrio mi dva trenutka na koja je veoma ponosan: na prvo ljetovanje koje su u Igalu organizovali za socijalno ugrožene porodice i na dan kada se srpsko organsko voće i povrće premium sektora pojavilo na tržištu Evropske Unije, rame uz rame sa velikim kompanijama.\nI kažu nema posla.


SAMO U VIKEND IZDANJU INFORMERA! Ivica Dačić najavljuje: TRAMPOV ZET DOLAZI U SRBIJU, traži rešenje za Kosovo! - Informer\nSAMO U VIKEND IZDANJU INFORMERA! Ivica Dačić najavljuje: TRAMPOV ZET DOLAZI U SRBIJU, traži rešenje za Kosovo!\nDžared Kušner, zet i najbliži saradnik predsednika SAD sastaće se u Beogradu sa najvišim državnim funkcionerima\nI KUKU I LELE: Vladika Teodosije ima šiptarsku ličnu kartu i državljanstvo!\nIsailo Lazić, čovek koji je otmičarima pokvario plan:JELENIN DEDA BI UMRO VEZAN ZA BANDERU DA GA NISAM PRONAŠAO!\nSAMO DRUGARI? KIJA NA MORU SA VUKOM MOBOM!Kija i Vuk priju da su zajedno, ali su se odali fotkama na Instagramu\nnaslovna strana Informer najava naslovna\nSAMO U DANAŠNJEM INFORMERU! Nikad objavljeni detalji zločina: PRVA FOTOGRAFIJA SA UVIĐAJA - UBICA LOVIO JELENU!\n08:15 Srbija 1\nSAMO U VIKEND IZDANJU INFORMERA: A U SRBIJI MUK... Nebojšu Glogovca bolest ubila za dva meseca: DO POSLEDNJEG ČASA JE VEROVAO DA ĆE POBEDITI\n07:27 Srbija 23\nSAMO U DANAŠNJEM INFORMERU! USTAŠE U HISTERIJI: Zbog Vučića u Hrvatskoj VANREDNO STANJE!\n09:59 Politika 1\n09:52 C. zvezda 1


Episkop Porfirije uređuje medijsko nebo Srbije\nSavet Republičke radiodifuzne agencije u utorak je sa mesta predsednika Saveta smenio Nenada Cekića, a na ovu funkciju postavio Episkopa jegarskog dr Porfirija (Perića). Takođe, na sednici Saveta smenjen i Cekićev zamenik Aleksandar Vasić, na čije mesto je izabran Goran Karadžić.\nSavet Republičke radiodifuzne agencije juče je sa mesta predsednika Saveta smenio Nenada Cekića, a na ovu funkciju postavio Episkopa jegarskog dr Porfirija (Perića). Takođe, na sednici Saveta smenjen i Cekićev zamenik Aleksandar Vasić, na čije mesto je izabran Goran Karadžić.\nKoji su razlozi smene dojučerašnjeg predsednika Saveta i njegovog zamenika nije zvanično objavljeno. U šturom saopštenju RRA, sastavljenom u svega tri rečenice, stoji samo da je imenovan novi predsednik i njegov zamenik. Nenad Cekić je juče sve pozive sa svog telefona preusmerio na Republičku radiodifuznu agenciju, a gotovo svi preostali članovi Saveta, uključujući i novoizabranog predsednika episkopa Porfirija, juče su bili nedostupni za novinare. Iz svojih kancelarija otišli su ubrzo nakon što je sednica završena.\n- Sve što je ušlo u zapisnik imate u saopštenju. Ostalo ne mogu niti hoću da vam kažem - kratko je za "Blic" prokomentarisao prof. dr Svetozar Stojanović, član Saveta RRA, koji je nedavno Cekiću savetovao da se povuče sa funkcije predsednika.\nIpak, smene na čelu Saveta gotovo nikog nisu iznenadile. Pre nekoliko nedelja Nenad Cekić nezakonito je raspisao javni poziv za popunjavanje mesta u Upravnom odboru RTS-a, a da nije održana sednica Saveta i o tome se nije raspravljalo. Pojedini članovi RRA tada su govorili da o ovom potezu predsednika Cekića nisu znali ništa. Ubrzo zatim, Upravni odbor RTS-a podneo je Okružnom javnom tužilaštvu u Beogradu krivičnu prijavu protiv nepoznatih izvršilaca zbog nezakonitog objavljivanja javnog poziva. Pritisak pravnih stručnjaka i medija, javno neslaganje članova RRA, otpor novinara i sindikata RTS-a doveo je do poništavanja javnog poziva, a jedino obrazloženje Agencije bilo je da je načinjena "nenamerna proceduralna greška".\n- Cekićev javni poziv bio je samo povod za smenu, a razlozi su mnogo dublji. Sve njegove greške su se akumulirale i sabrale. Osim ovog konkursa, dao nam je i obavezujuće uputstvo o prenošenju sednica Skupštine Srbije. Često je davao intervjue u kojima je napadao RTS. To je bila pogrešna filozofija vodećih ljudi u RRA. Njihovo je bilo da prate da li se poštuje zakon, a oni su se bavili programom nacionalne televizije - kaže za "Blic" Boško Mijatović, član Upravnog odbora RTS-a.\nPredstavnici stručne javnosti prokomentarisali su jučerašnje smene kao moguće sankcionisanje javnog poziva za nove članove Upravnog odbora javnog servisa, ali su i dodali da je moguće da se radi o unutarpartijskim dogovorima.\n- Trebalo je navesti razloge za njihovu smenu i izaći u javnost sa ozbiljnom analizom njihovog rada. Komično je da se članovi RRA rotiraju između sebe na različitim funkcijama. Ovo je dokaz da dosta toga ne valja u Zakonu o radiodifuziji - rekla je Nadežda Gaće, predsednica Nezavisnog udruženja novinara Srbije.\nRade Veljanovski, profesor Fakulteta političkih nauka, takođe se slaže sa pretpostavkom da je pomenuti javni poziv glavni razlog za promene u RRA, ali je napomenuo i da ne očekuje da će se rotacijom na čelnim funkcijama u Savetu išta rešiti.\n- Trebalo bi razmisliti o smeni celog sastava Agencije. Nakupilo se dosta nepravilnosti u radu tog tela - dodao je Veljanovski.\nNenad Cekić i Aleksandar Vasić ostaju članovi Saveta. Na funkcije predsednika i zamenika RRA izabrani su 2005. godine, a juče su smenjeni dvotrećinskom većinom od ukupno devet članova Saveta.


Projekat “Unapređenje rada đačkog parlamenta u Gimnaziji Sv. Kirilo i Metodije u Dimitrovgradu” ulazi u završnu fazu - Far\nCentar za održivi razvoj “Prospera” iz Dimitrovgrada, u okviru realizacije projekta “Unapređenje rada đačkog parlamenta u Gimnaziji Sv. Kirilo i Metodije u Dimitrovgradu”, organizovao je u petak 24. novembra susret sa medijima u Edukativno-obrazovnom centru, na kome je predstavljen film nastao tokom studijskog putovanja grupe učenika u Bolonju.\nNa susretu su mladi iskazali svoje utiske o poseti Bolonji, koji su veoma pozitivni, a poseban akcenat stavljen je na nove mogućnosti koje su mladi otkrili prilikom posete najstarijem nezavisnom univerzitetu u Evropi, a vezani su za mogućnost studiranja.\nStudijsko putovanje realizovano je od 6. do 9. novembra, a 16 mladih učenika gimnazije “Sv. Kirilo i Metodije” iz Dimitrovgrada posetilo je Veneciju, Bolonju i Trst.\nProjekat “Unapređenje rada đačkog parlamenta u Gimnaziji Sv. Kirilo i Metodije u Dimitrovgradu” finansira opština Dimitrovgrad u okviru Konkursa podrške mladima u Opštini Dimitrovgrad za 2017. godinu.\nNa ovom susretu predstavljen je i film o studijskoj poseti Bolonji čija je realizacija poverena produkcijskoj kući “Positive Production”.\nFilm i foto-galeriju možete pogledati na sledećim linkovima:\nProjekat „Unapređenje rada Đačkog parlamenta u Gimnaziji ‘Sv. Kirilo i Metodije’ u Dimitrovgradu“ nastavljen susretom učenika sa inženjerom elektrotehnike Nebojšom Videnovim U Gimnaziji “Sv. Kirilo i Metodije” u Dimitrovgradu uređen prostor za rad Učeničkog parlamenta Učenici Gimnazije u Dimitrovgradu učesnici u projektu “Srednjoškolci za srednjoškolce” Opština Dimitrovgrad i ove godine nagradila najuspešnije učenike\nBolonjacaribrodCentar za održivi razvoj ProsperaDimitrovgradfilmGimnazija Sv. Kirilo i MetodijeOpština DimitrovgradPositive ProductionprojekatStudijsko putovanjeučeniciUniverzitet u BolonjiĐački parlament


"Kvaka": Dragan Uzelac | "PIGS“ ... kritika modernog sveta Rodžera Votersa\nDragan Uzelac | "PIGS“ ... kritika modernog sveta Rodžera Votersa\n... Ako te nije briga za ono što mi se događalo , a ja ne marim za tebe , koračaćemo krivudavom stazom dosade i bola , povremeno dizati pogeled kroz kišu , pitaćemo se koga da okrivimo i gledaćemo za svinjama u letu ... , pevao je Roger Waters na početku novog Pink Floyd albuma - Animals , početkom 1977. godine . Tematski , bio je to nastavak društvene kritike u orwelovskom stilu započete na prethodna dva albuma , kritike koja se dešavala u vreme mahnite najezde ciničnog i oštrog pank pokreta , povratka rokenrola nakon godina izdaje bazičnom buntu i zvuku ... I mada je bilo dosta kritičara koji su se silovito obrušili na Floyde kao još jednog rok dinosaurusa , prezasićenog slavom, novcem i bezidejnošću , koji nema više šta da kaže , istina je bila sasvim drgačija ... Postoji anegdota , iz potonjih vremena ( negde iz devedesetih) kada su novinari pitali Watersa kako gleda na pank pokret iz sedamdesetih i njegovu žestoku kritiku svega pa i bendova poput Floyda. Opor i ciničan , kakav već jeste , Waters je uzvratio duhovitim odgovorom : Pank? Nisam ga primetio ! Kada je bio pank?\n… Životinje su predstavljale novi konceptualni Watersov (pardon , Pink Floyd) album – basnu ( pesme su govorile o svinjama , psima i ovcama , jasno aludirajući na ljude i njihove postupke ) tj . kritički osvrt na ludilo , paranoju , licemerje , dosadu i apsurd savremenog sveta ... Mračni tonovi očaja i depresije , beznađa i ogorčenja boje ovaj mračni album crnim i sivim tonovima , zadirući u samu srž ignorisanog i prećutkivanog problema . U stilu Orwellove Animals farm bend na čelu sa Watersovom socijalnom satirom secira moderno društvo i osvetljava ga oštro iznutra , dočaravajući dugim instrumentalnim pasažima atmosferu nehumanosti i nesolidarnosti , kao i bezočne zlobe koje su odraz praznih i zatrovanih ljudskih duša ... Glasom punim gorčine Waters se nemilosrdno obrušava na licemerje i apsurd gramzivih sistema , dajući kroz metafore jasnu sliku iskonstruisane društvene ,, idile“... Industrijski kompleks polunapuštene i depresivne elektrane u Londonu sa omota albuma ,, Animals“ deluje brutalno očajno , kao da je napravljen u stilu nacističkih koncentracionih logora – bez ikakvih mogućih naznaka ljudskosti i nade…\n… Groktanje svinja na početku numere Pigs ističe ogoljeno atmosferu okoline u kojoj živimo – proždrljivost, podmuklost , nebriga za druge ljude, bezosećajnost i cinizam, pohlepa i smrad koji dolazi iznutra ( sa mesta gde je nekad postojala ljudska duša i saosećajnost) razarajuće deluje na ljude , stvarajući haos iz kojeg nastaju nasilje , ratovi , beda , patnja , beznađe i konačni čovekov pad . Dok jedni ( statistička manjina) grokću i množe se u nedogled matematičkom progresijom od sile i prežderanosti , većina , sasvim normalnih ljudi , umiru od gladi , očaja i totalnog beznađa , bez budućnosti i elementarnih ljudskih prava na život ... Muzika benda je u potpunosti u službi lirike i uglavnom bez naglih , eksperimentalnih zaokreta i promena ili pak svega onog ,, kosmičkog ludila“ koje je karakterisalo bend u ranoj , početnoj fazi rada ... Ona svojom moći dramatike naglašava atmosferu raspadanja , sivila, truleži i kraha jedne materijalističke i isprazne civilizacije , društva modernih robova i praznih , licemernih , ljigavih priča bez dela ... Teške tonove i mrak pesme Pigs donekle raspršuje Gilmourova solaža i lagano dizanje tempa , koji bar na trenutak rasteruju teške oblake nadvijene nad Londonom i svetom ...\nVeliki čoveče, prascu, ha, ha\nKakva si ti farsa\nTi dobro okrećeš veliki točak, ha, ha\nI kada je tvoja ruka na tvom srcu\nSkoro da si veoma smešan\nSkoro da si džoker\nSa svojom glavom dole u svinjskoj kutiji\nGovoriš "nastaviti sa rovanjem"\nSvinjske mrlje na tvom debelom obrazu\nŠta se to nadaš da nađeš?\nKada si dole u svinjskoj rupi\nSkoro da si smešan\nAli si u stvari za žaljenje.\nAutobuska stanico pacovska torbo, ha, ha,\nTi sjebana babo, ha, ha\nTi zračiš hladne zrake slomljenog stakla\nSkoro da si veoma smešna\nSkoro vredna brzog cerenja\nTebi se sviđa osećaj čelika\nTi si vruća roba sa natučenim šeširom\nI dobra si zabava kad držiš pištolj\nSkoro da si smešna\nHej ti Vajthausova, ha, ha\nTi kućo ponosna gradska mišja,\nPokušavaš da zadržiš naše osećaje van ulice\nSkoro da si stvarna pretnja\nSve čvrste usne i hladna stopala\nI da li se osećaš zlostavljano?!\nMoraš da zaustaviš zlu stranu\nI čuvaš sve iznutra\nMeri ti skoro da si pretnja\n… Waters nam svojom sugestivnom i moćnom muzikom sugeriše kako je jedini način za beg od onoga što nadolazi na albumu ljudska povezanost i međusobno pokrivanje jedni drugih… Voters u pesmi Pigs (kao i na albumu Animals uopšte) prikazuje kapitalističko društvo kao beskrajni lavirint omeđen dosadom s jedne strane, a bolom s druge. U njemu vlada potpuna nezainteresovanost za uspinjanjem po društvenoj skali, za bilo kojim oblikom preuzimanja uloge aktera modernog kapitalističkog društva. Preslušavajući album, vrlo lako se može primetiti sukob između pasa i svinja i svinja i ovaca i nadasve zastrašujuća hijerarhija u kojoj se svako od nas i danas može vrlo lako pronaći. „Svinje“ su nemilosrdni vladari i zemljoposednici kojima je cilj samo vlastiti kapital i briga o samome sebi. Pritom neće poštediti nikoga, pa tako ni sve „ovce“ kojima vladaju i kojima robuju u starom duhu modernog robovlasništva. U ovaj rang „životinja“ spadaju i svi današnji političari, predsednici, premijeri i vođe bilo kojih ideoloških pokreta. U današnjem političkom svetu, Waters tokom svojih nastupa prilikom izvođenja pesme Pigs prikazuje velike murale Donalda Trumpa na video zidu, ali i praktikuje dobar stari običaj letećih svinja koje kruže po publici u obliku balona s mnoštvom ispisanih političkih i anti političkih parola na njima… Iako je stih: „Hey you Whitehouse, ha ha, charade you are“ originalno posvećen britanskoj konzervativnoj aktivistkinji Mary Whitehouse, u današnjem svetu taj stih dobija potpuno novo značenje. A ideologija i ideološki pokreti komplikovana su stvar, pogotovo kada se stvari izmaknu svojoj kontroli i kada ideolog koji upravlja masama (u ovom slučaju „ovcama“) odluči lagati u vlastitu korist, a scenario je, nažalost, najčešće takve vrste. Ideologija je ta koja nas tera da iskusimo vlastiti život u određenom smeru i koja nas tera da taj „naš“ pogled na svet je potpuno prirodan. U tim slučajevima, ideologija remeti stvarnost u jednom ili drugom smeru lažno predstavljajući prirodnim nešto što je, baš suprotno, potpuno umetno i kontradiktorno. Ako se, pak, prepustimo ideologiji, tada počinjemo živeti u svetu iluzija ili, kako se Marksizam odnosio na to, stanju lažne svesti. Svinje su takođe i likovi koji su ispod toga svega zapravo dosta tužne osobe, noseći maske po cele dane i pred raznim masama ljudi koji ih slušaju. No, na kraju dana verovatno idu u krevet s laganim osmehom na licu jer znaju da su doneli još podosta finansijskih sredstava u vlastiti džep, radeći kontradiktorno od onog prividnog pravila kako bi te „svinje“ morale služiti narodu, a ne narod njima…\n… Oblaci beznađa i depresije toliko su zgusnuti i zagađeni izduvnim gasovima zaprljane ljudske duše da ih ništa ne može razbiti ili bar na momenat odagnati ... Bilo kakav nagoveštaj nade ne nalazi mesta na albumu ,, Animals“ – Waters ostaje dosledan u stavovima do samog kraja albuma ( pa i karijere , ispostaviće se vremenom , kao svaki pravi umetnik i čovek) . Ostatak benda , nažalost , vremenom je pokazivao sve manje inicijative i kreativnih ideja , odrađujući muzički deo posla standardno dobro i uglavnom rutinski – bez nekadašnje lucidnosti , žara i ideje ...\nAkustični Watersov uvod sa ,, Pigs on the wing 1“ , akustični Watersov kraj sa ,, Pigs on the wing 2“ i suština koncepta je zadovoljena u potpunosti i do samih krajnosti ... Znaš da brinem šta se tebi događa , i znam da brineš za mene i više se ne osećam usamljenim ... , odjavna je špica i mogući tračak nade za posrnuli svet bez ljubavi ... Bilo je to pre mnogo decenija , u ,, zlatno „ doba pre svih mogućih kriza i ratova , raspada mehura od sapunice laži i licemerja ... Vizionarski ili ne , ali od jačine groktanja moćnika vapaj unesrećenih danas se gotovo i ne čuje – povezani globalnom mrežom ( u suštini novom , tehnički uznapredovalom varijantom bodljikave žice mesta za koncentrisanje nepodobnih) , sami u gomili ljudi umiru od bede ,, zbrinuti“ pred očima Velikog Digitalnog Brata koji nas sve posmatra…\n… Pink Floyd album Animals je vrlo kritički nastrojeno umetničko delo koje ne gubi na važnosti i relevantnosti ni trunke čak i u današnje vreme. Aktuelnije je nego ikad i svake nove godine tera slušaoca sve više u ekstazu traženja istine oko svih nas i ugrađivanja svesti u glavu kako nije ništa slobodno i kako smo tek male „ovčice“ pod „psima“ i „svinjama“…\nObjavio Časopis Kvaka - urednik u utorak, travnja 14, 2020