Uzbudljivo otkriće: Pronađen izgubljeni grad Aleksandra Velikog\nProdajna izložba grupe autora ArtLink kolekcija likovne i primenjene umetnosti\nNaučnici su prvi put primetili tragove drevne naseobine još 1996. dok su posmatrali snimak Kalatga Derbenda u Iraku koji su napravili američki špijuni. Međutim, zbog političkih (ne)prilika mesto nije moglo biti istraženo sve donedavno, kada je savremena tehnologija potvrdila da je reč o gradu starom dva milenijuma, u kom su se preplitali grčki i rimski uticaji.\nSmatra se da je Kalatga Darband, čiji naziv na kurdskom otprilike znači “dvorac na planinskom prelazu”, bio na putu Aleksandra Makedonskog kada je krenuo u napad na Darija III u Persiji 331. godine\nVođa istraživanja, britanski arheolog Džon Mekginis, kaže da je tokom proleća cela oblast snimljena dronom, a da je iskopavanjem pronađeno mnoštvo crepova od terakote i grčko-rimskih statua, što sugeriše da su grad naseljavali Aleksandrovi podanici.\nMeđu pronađenim statuama nalazi se ženska figura, za koju se smatra da predstavlja Persefonu, grčku boginju vegetacije, dok druga muška verovatno predstavlja Adonisa, boga plodnosti.\nPronađen je i novčić sa likom Orodesa II, kralja Partije koji je vladao od 57. do 37. godine pre nove ere.\nIstraživači su sada u potrazi za pisanim dokazom za njihove sumnje.\nTagoviAleksandar grad izgubljeni Veliki\nHelena Rubinštajn: Kreatorka lepote, pionirka ženskog preduzetništva\nZvonko i Miloš Lukić: Vinom i rakijom čuvaju ognjište\nKategorije Izaberi kategoriju Arhitektura (40) Beograd je ljubav (16) Dijaspora (28) Diktafon (155) Dizajn (4) Događaji (314) Duhovnost (193) Ekologija (80) Eksplozija mašte (105) FEJSBUK I GRAD (42) FELJTON (46) Fenomeni (129) Film / TV (330) Fotografija (60) Gastro vodič (8) Gospodari medija (5) Istorija (157) Jasmina Vujadinović: Sofi Planeta (9) Kako preživeti život (17) KLOT-FRKET (17) Književnost (177) Kolumne (245) Komentar (34) Kultura (997) Kulturna baština (81) Kulturna politika (62) Lepa strana sveta (62) Lepota & Moda (38) Lifestyle (317) Magazin (319) Medijske inicijative (437) Moj slalom (23) Muzika (169) Nostalgija (21) Pop kultura (131) Pop kultura (29) Pozorište (124) Preporučujemo (170) Priče (82) Primenjena umetnost (27) Putovanja (147) REČ BEZ ZIDA (63) Sanja Trninić (12) ŠKURIN (62) Snežana Ćosić (31) Suzana Bogdanovič (18) Tatjana Stepić Stošić (10) tech/web (165) Turistički tartufi (4) Umetnost (78) video (1) Vizuelna Umetnost (195) Vruće teme (884) VU (26) Zdravlje (76)


Duncan predvodio Spurse, Ukiću tek tri minute - tportal\nDuncan predvodio Spurse, Ukiću tek tri minute\nZadnja izmjena 24.11.2009 10:04\nKošarkaši San Antonio Spursa ostvarili su drugu uzastopnu pobjedu u NBA ligi svladavši na svom terenu dosada vodeću momčad skupine Central Milwaukee Buckse sa 112:98 te tako stigli do 50-postotnog učinka (šest pobjeda i šest poraza)\nU srazu dvije momčadi koje su u sezonu ušle s različitim učincima od očekivanih, Spursi daleko ispod očekivanja, a Bucksi iznad njih, pobjeda je ipak otišla na stranu po imenima jačeg sastava. Tim Duncan predvodio je Spurse sa 24 koša i 12 skokova, a izvrsnog pomagača imao je u Mattu Bonneru koji je ušao s klupe i ubacio 23 poena.\nKod Bucksa, koji su bili oslabljeni neigranjem svojih najboljih visokih igrača Andrewa Boguta i Luca Mbah a Moutea, najefikasniji je bio Turčin Ersan Ilyasova sa 20 ubačaja. Jedini hrvatski igrač u NBA ligi, Roko-Leni Ukić dobio je tek tri i pol minute i za to je vrijeme postigao dva poena (šut iz igre 1-1) uz jednu asistenciju.\nPortland Trail Blazersi su na svom parketu uvjerljivo sa 122:98 svladali Chicago Bullse. Domaće su predvodili LaMarcus Aldridge sa 24 koša i 13 skokova te Greg Oden sa također 24 koša i 12 skokova. Odenu, inače prvom izboru drafta 2007. godine, ovo je najbolji učinak u karijeri. Najbolji u sastavu Bullsa bili su Luol Deng sa 25 i John Salmons sa 22 pogotka.\nLA Clippers - Minnesota 91:87


Priština: U 14h "najmasovniji protest u istoriji Kosova" | KoSSev\nPriština: U 14h "najmasovniji protest u istoriji Kosova"\nSreda 17. februar 2016, 13:46\nFoto: Samoopredeljenje/okupljanje demonstranata u jednoj od opština pred odlazak za Prištinu\nKosovska opozicija - pokret Samoopredeljenje, Alijansa za budućnost Kosova i Inicijativa za Kosovo za nešto manje od 15 minuta počinje sa protestom protiv sadašnje kosovske vlade, sporazuma o Zajednici srpskih opština i demarkacije sa Crnom Gorom. Današnji protest organizovan je na dan kada kosovski Albanci proslavljaju 8 godina od jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova, a najavljen je kao "najmasovniji protest u istoriji Kosova". Protest možete pratiti uživo - OVDE, a prenos počinje od 14 časova.\nOkupljanje građana je počelo već oko 12 časova, a uporedo su stizali i autobusi sa pristalicama opozicionih kosovskih stranaka.\n"Gradovi i sela Kosova dolaze i potvrđuju svoje prisustvo. Broj autobusa i automobila koji su već stigli je veći nego 9. januara. Ovo će biti najmasovniji protest u istoriji Kosova," navode iz Samoopredeljenja, dodajući, u drugom saopštenju - da su demonstranti iz Tirane, međutim, vraćeni u Albaniju, dok je nekoliko njih privedeno.\nDa je na ulicama Prištine ogroman broj građana sa celog Kosova, prenosi i portal Kallxo, navodeći da je više desetina autobusa stiglo iz više većih kosovskih gradova.\nKako dalje prenose kosovski mediji, širom grada su prisutne jake snage Kosovske policije, koja je dan ranije upozorila i na moguće nasilje.\n"Na osnovu razvoja situacije tokom ranije održanih protesta i procena, Kosovska policija poseduje informaciju da bi tokom protesta mogli da se koriste različiti predmeti koji mogu da izazovu nasilje i ugroze bezbednost građana, pripadnika policije, kao i medija," istakla je Kosovska policija u saopštenju, dodajući da bi tokom protesta mogli biti korišćeni Molotovljevi kokteli, različiti tvrdi predmeti, ali i da se ne isključuje mogućnost korišćenja vatrenog oružja.\nSaopštenju je juče, prethodilo i hapšenje nekih od lidera Samoopredeljenja - portparola Frašera Krasnićija i poslanika u Skupštini Kosova, Glauka Konjufce, te aktivista ovog pokreta. Krasnići i Konjufca su, međutim, dvojica uz još 25 lica protiv kojih je podignuta optužnica zbog nanošenja štete na vozilima EULEX-a još pre šest godina.\nPlanirano je da današnji protest počne okupljanjem kod bibilioteke u Prištini, a da završna tačka bude glavni trg u blizini zgrade Vlade Kosova.\nKosovo na 8. godišnjicu jednostrano proglašene nezavisnosti: "Gnjila jabuka" ili "Veličanstven dan stogodišnjeg sna"?\nObeležavanje godišnjice kosovske traje unazad nekoliko dana, a današnja centralna proslava počela je intoniranjem kosovske himne koju je izveo orkestar Kosovskih bezbednosni snaga, a građanima su se obratili kosovska predsednica Atifete Jahjaga i premijer Isa Mustafa, da bi potom bila održana parada KBS-a.\nNakon parade, kosovski zvaničnici su položili cveće na grobove nekadašnjeg kosovskog predsednika Ibrahima Rugove i komandanta Oslobodilačke vojske Kosova, Adema Jašarija. U 12 časova je u centru Prištine počeo program Ansambla narodnih pesama i igara Kosova "Šota", a "Nacionalni balet" u 20 časova prikazuje balet "Dasma".\nKako prenose srpski mediji, šetalište u Prištini ukrašeno je kosovskim zastavama i panoima na kojima na četiri jezika, uključujući i srpski - piše "Dan nezavisnosti".\nKosovska opozicija od početka oktobra 2015. bojkutuje i sprečava održavanje sednica parlamenta upotrebom nasilja, uključujući i bacanje suzavca u samoj skupštinskoj sali. Opozicija protestuje protiv Sporazuma o ZSO i demarkacije sa Crnom Gorom, a u međuvremenu su dodati i drugi razlozi, kao što je hapšenje više opozicionih poslanika, koje je usledilo nakon serije nasilnih prekida zasedanja kosovskog parlamenta. Tokom svih svojih aktivnosti, oni snažno optužuju kosovsku vladu, pre svega Mustafu i Tačija, za korupciju i "izdaju zemlje".\nIako je najavljen kao miran, Vlada Kosova i međunarodni partneri brinu, međutim, da bi i ovaj protest mogao da eskalira u nasilje, poput onog od 9. januara.


Petrović: Gradićemo u Trebinju solarnu elektranu od 150 miliona eura - Akta.ba\n13.02.2019. 08:09 / Izvor: SRNA\n"Da bismo to spriječili, moramo ulagati u obnovljive izvore. Sa obnovljivim izvorima – kao što su vjetar ili sunce – mi ćemo moći prodavati takozvane zelene sertifikate od izgrađenih energetkih objekata na bazi ovih potencijala. A, kada nam Evropa nametne obavezu plaćanja naknade zbog emisije ugljen-dioksida, gledaćemo da to bude finansijski izravnato od ove prodaje – kako se građanima ne bi povećavali računi za električnu energiju", pojasnio je Petrović.


Dejan DjoricDejan Đorić - Goran Mitrović : Goran Mitrović\nČuvari starih koliba\nSvetilišta i gradovi\nSlike iz kolekcije\nMITROVIĆEVO MELANHOLIČNO CARSTVO\nUlja Gorana Mitrovića su po formi monumentalna, a sadržaj, izraz, potez i kolorit veoma snažni. Iz njegovih paganskih predela ishodi danas izgubljen smisao za herojsko, podiže se magla, vije se dim istorije, a topla, vlažna zemlja isparava. To je realizam koji prinosi mirise i dodire, Mačva i Srem su kao začarani, mistični, izrasli iz crnice. Posle svih eksperimenata i proglasa smrti umetnosti, ponovo se pojavljuje pravo slikarstvo: nostalgično i dramatično, osećajno, nalik antičkim mitovima, umetnost koja zrači kvalitetom. Zbiva se tu sudar elemenata, bore se zemlja i nebo, crtež i boja, slikar i slika, sve u skladu sa Heraklitovom mudrošću da je ’’rat otac svih stvari’’. Bez bilo kakve teorije, estetskog predumišljaja ili diskurzivnog ubeđivanja, bez ispraznosti glamura i prolaznosti brzo stečene slave, izraslo je slikarstvo snage, volje, sokova krvi i tla, drame i skrivenog užasa.\nU Mitrovićevom melanholičnom carstvu sve je simbolično i scenično, počev od boje neba, njegove svetlosti, prikaza doba dana, ambijenta, atmosfere u koju je utopljeno njegovo pozorište. U tom svetu jakih kontrasta naglašeno svetlo tamnim razlikama, u tom slikanom vilajetu, sve je istovremeno i realno, možda baš zato i magično. Suočeni smo sa zorama i sutonima, paganskim, strasno naslikanim predelima, svežim poticajima mašte, koji deluju ponorno i strašno jer su prenešeni u viziji, srazmernoj našem odvajanju i otuđenju od prirode. To je umetnost katkad gruba i sirova, muška svakako, materijalistička ponekad, a uvek mitska, ona koja vraća poverenje u svet i zvuči poput tužbalice ili zvona u noći. To je povratak zemlji, nebu i pticama.\nNeki savremeni cinik ne bi se samo upitao da li danas ima smisla ovako slikati već, nakon svega, da li uopšte slikati. To bi bilo pitanje prosečnog intelektualca suočenog sa ovakvim, pravim slikarstvom, iz koga neskriveno, izazovno izbija prezir prema svemu ovovremenom. Čovek širokog uma brzo shvata poruku Mitrovićeve umetnosti. Na početku jednog veka koji sluti smrt prirode i smutnju ljudskog duha, prevlast izveštačenog, lažnog, virtuelnog, slabog u svim domenima, pojavio se jedan ne toliko usamljen, umetnik koji svojim opusom drsko satire duh vremena, dela nasuprot svemu, nastupa kao bogoborac protiv ikona reklamokratije. U pustinjama duha ukazuje na nešto sasvim drugo- na blato, strašila, njive, ljude… Možda mu upravo zato verujemo. Da li će se bilo kada ponovo poći tim tragom, putevima masne zemlje ka dimu i vatri, putevima žetve i žrtve, zavisi od onoga što je preostalo u čoveku. Mitrović je mlad slikar, a već je ispunio svoju sudbinu, sudbinu umetnika- pokazao je put.\n(IZVODI IZ ESEJA)\nI likovnim kritičarima i publici jasno je da slikar Goran Mitrović zauzima jedno od najviših mesta u istoriji srpske figuracije devedesetih. Razlozi Mitrovićevog uspeha leže i u činjenici da on nije tematski usko specijalizovan, te vlada kako mrtvom prirodom, pejzažem, vedutom, tako i grupnim figuralnim predstavama, portretom, žanr scenama… Kao slikar usamljeno je posegao za ikonografskim i predmetnim repertoarom drevne slovenske simbolike. On postavlja predmete, materije, oblike i boje u jedan mitski poredak, u svet magijskih odnosa. Venci, krstovi, rogovi, bilje, tkanine, kosti, drvo, koža, tvore arhetipske postavke, oblike i konstrukcije kojih se mi više ne sećamo, ali za koje slikar i stanovnici Panonije i Srbije znaju da imaju moć da oteraju zlo od useva, polja, da razbiju nepogodu ili gradonosni oblak. Mitrovic odlazi korak dalje. Moderni artefakti koje uvodi u sliku imaju funkciju određenja kontinuiteta, ukazujući da se mitski duh i poredak rasprostiru od praistorije do naseg vremena i savremenih predmeta.\nStari predmeti i predmeti koji su izgubili funkciju za Mitrovića su idealni mobilijar u kome počiva vreme, koji izaziva dublje emocije. On radi sa predmetima-simbolima, arhetipovima (u Jungovom smislu), te u gledaocu pokreće metafizičke momente sećanja i uosecavanja: drvo, gvožđe, nostalgija rđe, čvrstina spojeva, suvoća, crvena magična vunica, utemeljuju poverenje u svet. Kao što predmeti, njihove površine i spojevi, imaju magijski značaj, tako i boje i atmosfere teških sumraka, dramatično šaranje svetlosti po predmetima i ljudima u zimskim i jesenjim smirajima, imaju svoju dublju svrhovitost. Drama svetla i senke, sumrak, umiranje ali i prisutnost svetlosti, momenti su kada se čovek ravnice oseća usamljeno, sam sa sobom i izgubljen pred navalom onostranog. O tom momentu mešanja dana i noći kao pokretaču duhovnog, govori se u mnogim tradicijama: Zbog toga, Mitrovićeve postavke u prirodi ponekad poprimaju jeziv, groteskni izgled. To se sve odigrava na granicama naše percepcije i straha, u pokrenutoj imaginaciji, koju od konačnog rasula čuvaju temeljni simboli i predmeti reda, zdravlja i pouzdanja. U ovakvu duhovnu avanturu mogao je da uđe samo odvažan i vešt slikar, i mi samo mozemo naslutiti koliko je napora i samopregora Goran Mitrović morao da uloži u svoje slike. Taj borac i ikonopisac mitskih panonskih atmosfera sete sa pravom se vrednim sprskim slikarima, publici i kritici ukazuje kao majstor pred kojim vreme utire svoje puteve.\nGoran Mitrović • Miroslava Antića 1 • 22000 Sremska Mitorvica • +381 22 641 668 • +381 63 510 550 • goranmitrovicpainting@gmail.com


PODSTIČU GOJAZNOST I APATIJU: Internet-mimovi opasni po zdravlje? : Nadlanu.com\nPODSTIČU GOJAZNOST I APATIJU: Internet-mimovi opasni po zdravlje?\nObjavljeno 6. nov 2018. / 13:15:02\nMimove smatramo zabavnim, često ih koristimo i pomoću njih opisujemo situacije iz svakodnevice, ali izgleda da predstavljaju opasnost po naše zdravlja, tvrdi se u novoj studiji.\nUmesto da podstiču inkluzivnost i pozitivnu sliku kada je reč o našem telu, istraživači Univerziteta Lafborou upozoravaju da mimovi podstiču krizu gojaznosti i apatije kada govorimo o zdravoj ishrani. U zahtevu za Vladu Velike Britanije, naučnici koji stoje iza nove studije "Analiza efekata internet-mimova na zdravlje i ponašanje mladih tinejdžera", rekli su da time što od nezdrave ishrane prave nešto zabavno mimovi doprinose problemu gojaznosti među britanskim tinejdžerima.\n- Internet-mimovi imaju potencijal da normalizuju neželjena ponašanja poput trolovanja, ismevanja zbog izgleda i maltretiranja, a manjak emocija bi mogao da indikuje veću apatičnost kad je reč o ovakvom ponašanju - navodi se u studiji.\nOni su izdvojili fotografiju gojaznog deteta sa natpisom "Besplatna hrana? Računaj na mene", kao primer mima koji loše utiče na mlade, kao i mim koji prikazuje ljudsko telo napravljeno od pice i hamburgera, sa kobasicama umesto udova, i krompirom kao glavom. Fotografija ima natpis "Ja". I ako to može da zvuči smešno – iskreno, ko ne bi pogledao tu sličicu i pomislio "isto". Istraživači tvrde da su ovi mimovi više od smešnih fotografija koje skupljaju lajkove i retvitove. Oni tvrde da su zapravo takvi mimovi bar delimično odgovorni za loše zdravlje britanskih tinejdžera. Naime, trećina dece u Velikoj Britaniji ima višak kilograma ili je gojazno.\nU razgovoru za britanski "Telegraf", vodeći istraživač Eš Kejsi je rekao da je praktično neprihvatljivo voditi razgovor "pojeo sam upravo celu čokoladnu tortu".\n- Ali ako neko okači mim o tome, onda ja mogu da kažem ‘to je normalno i to je OK, ja se tako osećam i, i ja se tako ponašam’. Internet-mimove posmatramo kao zabavu, ali oni predstavljaju osnov kulturološke prakse koja ne odgovara specifičnim potrebama i pravima tinejdžera.\nDok Kejsi i drugi istraživači, koji stoje iza studije, identifikuju mane mimova koji navodno podstiču nezdravu ishranu i apatiju, istraživanje takođe odslikava manjak razumevanja moderne internet-kulture. Niko od Lafborouovih istraživača nije se dublje bavio razlozima deljenja internet-mimova sa natpisima "Ja" ili "Kao ja". Oni podrazumevaju da je deljenje "nezdravih" mimova neka vrsta bukvalnog prihvatanja takvog životnog stava, ili grešne tinejdžerske didaktike, poziv za prežderavanje ugljenim hidratima. Realnost je često veoma drugačija.\nOno što takođe ignorišu jeste skriveno značenje deljenja mimova, pogotovo kada govorimo o nezdravim ponašanjima.\nDeljenje takozvanih "nezdravih mimova" sa natpisom "Ja" ili "Isto" je često samoosuđivanje pre nego hvalisanje. Poruka tih mimova je uvek da je "Ja" devijacija u odnosu na ideal. Istraživanje takođe kompletno ignoriše činjenicu da je na internetu gotovo isti broj "zdravih" i nezdravih mimova. Za svako "pica telo" koje je podeljeno na Tviteru tu je isti broj mimova "briga-o-zdravlju", koji se satirično osvrću na unošenje dovoljno vode, stavljanje maski na lice, ignorisanje društvenih interakcija u kojima ne želite da učestvujete i odlaženje na trčanje. Isto onoliko koliko o jedenju cele čokoladne tore.\nDeluje posebno bezobzirno to što se optužuju mimovi za zdravstvenu krizu u Velikoj Britaniji, u kojoj Vlada ne radi mnogo da njeni građani postanu zdraviji. Iako su nedavno povučeni potezi koji će poboljšati politiku javnog zdravlja, poput zabrane prodaje energetskih napitaka deci, više smisla ima da se osuda preusmeri na edukaciju i javnu politiku, umesto na internet, kada je reč o zdravlju dece.\nDa li treba da se hranimo zdravije? Da, očigledno. Ali umesto da okrivljuju internet-kulturu i napadaju mimove koje ljudi dele da bi se osećali bolje – evo ideje – možda istraživači treba da fokusiraju svoju energiju na to da mladi ljudi usvoje zdrave ideale.


Psihološki aspekti menopauze | Sito&Rešeto\nNaslovna Duh&Zdravlje Vaginologija Psihološki aspekti menopauze\nPsihološki aspekti menopauze\nU ranijim vremenima promena života je bila mnogo teža zbog vela praznoverja i konfuzije, i verovalo se da menopauza predstavlja potpuni gubitak ženstvenosti.\nŽenini sokovi su presušivali i ostavljali joj samo smežuranu starost. Iako je povećano znanje današnjeg vremena umnogome promenilo ovakav stav, ovaj period je još uvek osnova strahova mnogih žena. Međutim, žene koje su uvek sledile disciplinu samokulture, pored toga što su bile predane porodici, u celini imaju manje sumnji i nesrećnih trenutaka.\nŽene sa mudrim i pozitivnim pristupom promeni, ređe doživljavaju psihički stres i depresiju.\nStudije Pauline Bert i Bernice Neugarten iz Bostonskog medicinskog centra, pokazale su da mnoge teškoće menopauze ne moraju da doživljavaju sve žene. Ovi istraživači su pokazali da direktni znaci menopauze (vrući talasi, atrofija vagine) postoje kod većine žena u menopauzi, čak i onih koje su optimistične i\nMeđutim, depresiju, nesanicu, glavobolju i druge simptome »sindroma menopauze«, češće doživljavaju žene u grupi od dvadeset pet do četrdeset godina.\nIzgleda da ovi problemi nisu specifični za menopauzu, nego su refleksija\nnezadovoljstva odraslih ljudi.\nUopšteno govoreći, mlade žene su one koje imaju više negativnih stavova prema promeni života.\nSa iskustvom koje tek treba da se dogodi, one imaju iskrivljene ideje i teže očekivanjima da će promene biti mnogo gore nego što uistinu jesu. Žene koje su prošle menopauzu, imaju mnogo manje negativnih stavova. Njima je menopauza od mnogo manjeg značaja u celokupnom kontekstu ličnog rasta i ispunjenja.\nJedan od glavnih strahova žena je da će njihov senzualni život da se promeni menopauzom. Međutim, nije neobično da starije žene nastave da žive aktivan seksualni život i posle tog perioda, i mnoge od njih, nasuprot starom mitu, doživljavaju procvat intimnosti sa partnerima, i pojavu novih interesovanja sa\nmogućnošću izražavanja nepokazane talentovanosti.\nDrugi strah je da je menopauza početak brzog ulaska u senilnost.\nU ranijim vekovima, život naših baki i prabaki je bio mnogo kraći nego što je to danas. Oko 1900. godine, žena je, u proseku, živela oko pedeset godina, i ulazila u menopauzu u četrdesetoj.\nU modernim vremenima, menopauza se pojavljuje u isto vreme ili nešto kasnije, a dužina života je oko osaamdeset godina ili više.\nSlično produženje života događa se u celom svetu.\nPrema tome, menopauza nije završetak aktivnog življenja.\nPosle nje, ostaje nam još oko trećina života, godine u kojima imamo prednost iskustva kao i manje obaveza i problema.\nstarenje kod žena\nPrethodni članakOstrvo Evia: Tamo gde zri limun žut


Akcije Komercijalne banke skočile čak 11 odsto | Kamatica\nPočetna > vest > Akcije Komercijalne banke skočile čak 11 odsto\nAkcije Komercijalne banke skočile čak 11 odsto\nTekst objavljen: 14.12.2018 9:20\nJoš jedan "bled" trgovački dan završen je na BG berzi u smislu investicione aktivnosti, a ukupan promet na trgovanju iznosio je 3 miliona dinara (25,400 evra).\nSkok akcija Komercijalne banke pogurao je BELEX indekse na pozitivnu teritoriju.Indeks najlikvidnijih akcija, BELEX15, zaključen je s dobitkom od 0,6 odsto na nivou od 750,48 poena, a BELEXlajn se popeo za nepunih 0,3 procenta na 1.567,53 poena.\nNa trgovanju je drugi dan zaredom dominirala Naftna industrija Srbije, koja je, uz pad cene od 0,4 odstona 670 dinara, isprometovana za 0,4 miliona dinara.\nAerodrom "Nikola Tesla" je zabeležio promet od 0,1 milion dinara po prosečnoj ceni od 1.787 dinara, za 0,7 odsto nižoj nego prethodnog dana.\nDobro trgovanje je, s druge strane, na MTP platformi zabeležio negotinski proizvođač građevinskog materijala, "Timok", s realizacijom u iznosu 2,2 miliona dinara po ceni od 717 dinara, za 50 procenata višoj nego na prethodnoj trgovačkoj sesiji.\nBeogradska berza akcije Komercijalna banka akcije na berzi


Glomazna i neefikasna javna uprava.\nPo nekim indikatorima, hrvatska državna uprava pokazala se prilično efikasnom pa je tako Porezna uprava u gornjem dijelu ljestvice. No, neke su javne usluge na samom dnu, a posebno nisku efikasnost to istraživanje bilježi u oblikovanju javnih politika i digitalizaciji uprave. U potpunoj je to suprotnosti s tvrdnjama ministra uprave Lovre Kuščevića koji se hvali upravo napretkom u digitalizaciji, no Ivan Koprić, profesor sa zagrebačkog Pravnog fakulteta, kaže da smo u tom izvještaju dobro prošli s obzirom na realnu kvalitetu uprave u Hrvatskoj.


Engleska pevačica albanskog porekla Dua Lipa objavila je niz Instagram fotografija u haljini koju smo već videli pre godinu dana — i to na devojčici Nort Vest na dan njenog sedmog rođendana\n26-godišnja engleska pevačica albanskog porekla Dua Lipa poznata je širom sveta po svojim brojnim hitovima, ali javnost je ustalasala brojnim izjavama koje su naišle na osudu, poput onih da su ajvar, sudžuk i sarma albanska jela, a delila je na svojim društvenim mrežama i zastavu tzv. Velike Albanije. Mnoge poznate ličnosti tada su se javno oglasile i uputile niz kritika na račun popularne pevačice, počev od Jelene Karleuše do Bojane Novaković.\nNakon što je zbog ovakvih izjava bila na meti javnosti, Dua Lipa poslednjih meseci nije imala ekscese te prirode, ali sada je dospela u centar pažnje zbog neobičnog modnog odabira. U pitanju je kombinacija koju prvi put vidimo na njoj, ali već ju je nosio neko drugi — i to ne bilo ko, već osmogodišnja ćerka Kim Kardašijan i Kanjea Vesta, Nort Vest.\nDua Lipa objavila je na Instagramu niz fotografija u haljini sa animal printom, tačnije — kravljeg dezena, a identičnu haljinu nosila je pre godinu dana Nort Vest na proslavi svog 7. rođendana. Pogledajte kako je Nort proslavila osmi rođendan ove godine.\nOva haljina u stilu kaubojke delo je dizajnera Movalole Ogunlesija, te njegovog brenda Movalola. Jedina razlika među haljinama Due i Nort zapravo je ta da na Nortinoj haljini prednja strana ima rajsferšlus, dok se Lipina zakopčava na dugme i ima gola leđa.\nOna ju je ukombinovala sa Movala torbicom i kožnim čizmama s potpisom Dore Tejmur, koje se mogu naći u prodaji po ceni od 756 dolara. Nort Vest je za svoj sedmi rođendan obula popularne čizmice agsice.\nZanimljivo, izgleda da je Lipa veliki ljubitelj modnih odabira članica porodice Kardašijan, pa je u julu viđena u identičnom bikiniju koji je nosila Kortni Kardašijan.\nNortina tetka Kendal Džener takođe obožava modni ukus svoje sestričine. Ona je 2019. godine nosila Prada košulju svega par dana nakon što je istu takvu ponela mala Nort.\n"Pozajmljivala bih odeću od Nort. Ona je stajliš i sama se oblači", rekla je Kendal o Nort.\nIzgleda da će njene tetke pozajmljivati odeću od Nort Vest čim ona poraste!\nS njima je uvek DRAMATIČNO: Kim Kardašijan došetala u venčanici, a Kanje Vest se ― ZAPALIO!\nURUČENE GREMI NAGRADE: Srpkinji izmaklo priznanje, Bijonse oborila rekord!\nTAGOVI: Dua LipaNort VestStajlingHaljinaKopiranjeModaKim Kardašijan


AdWords revizija u 4 koraka koja je udvostručava prodaju i smanjuje troškove oglašavanja za 25% - Google Oglasi - Google oglašavanje\nČinjenica: Većina AdWords oglašivača plaćaju za klikove na pogresne ključne riječi.\nOdabrali su pogrešne ključne riječi i troše veći dio budžeta na klikove koji ne stvaraju konverzije i ne dovode do prihoda.\nMeđutim, ukoliko otkrijete koje ključne riječi donose prihod, možete zaustaviti trošenje novca na pogrešne i fokusirati svoj budžet na one koje funkcionišu.\nNaš tim vrši reviziju AdWords naloga svih naših klijenata koja se sastoji iz 4 koraka. Koristimo ih da utvrdimo:\nŠta ne funkcioniše\nBespotrebno trošenje budžeta\nNove prilike za povećanje konverzija\nNedavno smo preuzeli novog klijenta i otkrili da 80% ključnih riječi ne donose rezultate. Eliminisali smo beskorisne ključne riječi i iskoristili njihov budžet da finansiramo ključne riječi koje su vodile do konverzija.\nU roku od nekoliko dana, prodaja se povećala za 50%, dok je nakon par nedelja dostigla dvostruko veći nivo u odnosu na rezultate prije izmjene, i sve to uz 25% niži budžet. Naš proces u 4 koraka izgleda ovako:\n1. Pratite trošenje\nOd samog početka je bilo jasno da je trošenje preveliko.\nNakon što smo preuzeli nalog, trošenje je bilo značajno, ali su se reklame prikazivale u samo 40% slučajeva zbog “ograničenja budžeta”. To je odmah bilo sumnjivo s obzirom da obim pretraga za ključne riječi vezane za usluge koje su ponuđene nije bio toliko visok.\nProblem nije bio u manjku budžeta. Klijent je trošio novac na pogrešne ključne riječi.\nNažalost, ova vrsta problema je više pravilo nego izuzetak. Većina ljudi zna gdje bi trebalo da troše svoj budžet…i onda ga potroše negdje drugo.\nAdWords menadžeri žive u stalnom strahu od propuštanja klikova i konverzija. Kako bi se osigurali da ne propuste nijedan klik ili kupca, dodaju svaku moguću ključnu riječ što vodi previsokim troškovima koji ne donose rezultate.\n2. Identifikujte koje ključne riječi stvaraju troškove a nisu relevantne\nKako bismo otkrili koje ključne riječi su najveći problem, analizirali smo termine koje su korisnici pretraživali prije nego što su kliknuli na klijentovu reklamu. Utvrdili smo da se 55% budžeta troši na termine pretrage koji nisu doveli ni do jedne prodaje.\nNakon toga smo uradili dubinsku analizu ključnih riječi koje su aktivirale te pretrage i utvrdili da 20% ključnih riječi vodi do 80% ukupnih konverzija.\n3. Smanjite nepotrebno trošenje\nKako smo identifikovali kvalitetne ključne riječi, jednostavno smo zaustavili one koje nisu davale rezultate.\nFilterom smo pronašli sve ključne riječi koje nisu dovele do konverzija u poslednja 3 mjeseca i eliminisali ih sa liste. Onda smo opet pogledali termine pretrage.\nUkoliko je ključna riječ aktivirala neproduktivne termine pretrage, eliminisali smo je. Ukoliko je vodila do nekih loših i nekih dobrih termina pretrage, dodali smo negativne ključne riječi kako bi se u budućnosti aktivirale samo za termine pretrage koji vode do konverzija.\n4. Povećanje broja konverzija i prodaje\nJednostavnim preusmjeravanjem budžeta klijenta u produktivnije ključne riječi, duplirali smo rezultate.\nOduševljeni smo rezultatima, ali ne i iznenađeni. Ovakve rezultate često viđamo nakon dobre optimizacije kampanje.\nEliminacijom termina pretrage i ključnih riječi koji ne proizvode rezultate, klijenti prestaju da plaćaju za pogrešne klikove i potrošnja se smanjuje. Nakon toga se identifikuju najbolje ključne riječi i budžet se preusmjerava u njih i prodaja se povećava.\nU većini slučajeva, uspjeh u Google oglašavanju je rezultat svakodnevne optimizacije i preusmjeravanja novca tamo gdje dovodi do najvećeg povrata na investiciju.\nEliminacija ključnih riječi zahtijeva vrijeme i trud, ali vrijedni su rezultata.\nUkoliko želite da vaše AdWords kampanje ostvare pun potencijal, kontaktirajte nas i naši stručnjaci će se pobrinuti da dobijete najbolji povrat na vašu investiciju.


Najnovije istraživanje: Naučnici sada mogu precizno da odrede brzinu svake životinje | Arheologija\nNajnovije istraživanje: Naučnici sada mogu precizno da odrede brzinu svake životinje 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nIstraživači su došli do formule koja će im olakšati utvrđivanje maksimalne brzine svake životinje na planeti.\nGepardi važe za najbržu kopnenu životinju na svetu i mogu da razviju brzinu od 112 km/h. S druge strane, galapagoske kornjače su skoro iste veličine kao gepardi, ali najveća brzina koju mogu da dostignu jeste 273 m/h. Iako je nekako logično da se najveće životinje kreću brže, ne možemo uvek da se držimo tog pravila.\nSaznajte i Koja je najbrža životinja na svetu?\nPrethodno istraživanje je pokazalo da najbrže životinje nisu ni najveće ni najmanje, već da su srednje veličine poput geparda. Čak i s tim saznanjem, načnici su imali velikih poteškoća da bez posmatranja njihovog kretanja predvide koliko neka životinja može da bude brza. Ovo je poseban problem naučnika koji istražuju izumrle vrste poput dinosaura, ali i problem za upoređivanje brzine životinje u letu ili trčanju ili u plivanju.\nS istim problemom se susrela Mirijam Hirt, ekološkinja iz nemačkog Centra za integrativno proučavanje biodiverziteta kad je želela da izračuna brzinu životinja. „Došla sam do maksimalne brzine slona od 600 km/h,što naravno nije tačno. Afrički slonovi mogu da razviju brzinu od 40 km/h“, kaže Mirijam.\nNakon proučavanja podataka o kretanju životinja, Mirijam i njene kolege uključujući Ulriha Brosa, ekologa sa Univerziteta u Gutingenu, odlučili su da naprave novu tehniku procenjivanja brzine životinja.\n„Videla sam slične obrasce, pa sam znala da mora da postoji neka osnova koja leži ispod obrasca,“kaže Mirijem. Ispostavilo se da polaznu stvar predstavlja vreme koje je potrebno životinji za ubrzanje, objavljeno je u časopisu Nature Ecology&Evolution.\nIznenađujući rezultati istraživanja:Najbrži letač u životinjskom carstvu je...\nUbrzanje zavisi od telesne težine životinje i načina kretanja (trčanje, letenje, plivanje). Veće životinje iscrpe svoje mišiće brže dok ubrzavaju, pa tako ispada da su mnogo brže životinje srednje veličine kao što je gepard. Ova dva faktora objašnjava 90 odsto razlika u brzini životinja, saglasni su istraživači.\nTim planira da nastavi da unapređuje svoju metodu dodajući još neke faktore poput temperature. Takođe žele da ispitaju model koji predviđa koje brze životinje love sporije.


Red Vožnje - Beograd - Karlsruhe (Nemačka)\nPolazak: 11:00h / 18:00h\nAutobuska stanica Beograd (BAS) Karlsruhe (Nemačka)\nPolazna stanica: Karlsruhe (Nemačka)\nPredviđeno vreme vožnje: 11h 26min.\nPovratna karta (važi 10 dana).\nCitat Borko:Da li je obavezna rezervacija karte za putovanje za Karlsruhe za 18. mart, moj polazak je iz Novog Sada, ako je rezervacija obavezna gde se karta rezervise. S postovanjem pozdrav.Preporuka je da izvršite rezervaciju karte. Rezervaciju karte možete izvršiti putem telefona: 021/ 44.48.96 Polasci sa stanice Novi Sad obavljaju se: - Ponedeljkom (vreme polaska: 12:30h)- Utorkom (vreme polaska: 12:30h / 19:30h)- Sredom (vreme polaska: 12:30h / 19:30h)- Četvrtkom (vreme polaska: 12:30h)- Petkom (vreme polaska: 12:30h)- Subotom (vreme polaska: 12:30h / 19:30h)- Nedeljom (vreme polaska: 12:30h).\nDa li je obavezna rezervacija karte za putovanje za Karlsruhe za 18. mart, moj polazak je iz Novog Sada, ako je rezervacija obavezna gde se karta rezervise. S postovanjem pozdrav.\nPITANJE: Kako iz Kneževačke ulice (Rakovica) stići do ulice Džordža Vašingtona 17 (Stari Grad), gradskim...Do kada važi zimski red vožnje ?\n...Neadekvatno obeležavanje stajališta "Žikice Jovanovića" - Problem u obeležavanju pružnog prelaza u Železniku ?\nZamolili bi Vas da ukažete nadležnima da isprave grešku u obeležavanju stajališta "Žikice Jovanovića"....Postavite pitanje Sajt "busevi.com" ne snosi odgovornost za tačnost podataka. | busevi.com (Servisi) | Marketing Red Vožnje Details - Beograd - Karlsruhe (Nemačka)\n© 2007 - 2017 Photos/Copyright Mercedes-Benz | MAN | Neoplan | Setra | Volvo | Scania | Renault | Everybody | busevi.com Imamo 907 gostiju na mreži OK - Linija saobraća u redovnom režimu. Nema planiranih režimskih izmena / Nema prijavljenih vanrednih izmena na liniji.


Železara na poklon | B92 Blog\nUnited States Steel Corporation je jedna ozbiljna američka korporacija. Ima postrojenja u Americi, Kanadi, Meksiku, Brazilu, Slovačkoj i Srbiji. Njenim akcijama se trguje na berzi u Njujorku. Njeni godišnji prihodi 2010.godine su bili na nivou od $17 milijardi. Od toga, na Srbiju i Slovačku otpada oko $4 milijarde.\nPoslovne rezultate za 2011.godinu treba da objave u utorak, 31.01.2012.god. Ova prodaja srpske fabrike je tempirana za ovaj događaj. Nakon kraja svakog poslovnog kvartala, ozbiljne korporacije izlaze pred svoje akcionare, finansijske analitičare, profesionalne investitore i medije, govore detaljno o rezultatima prethodnog perioda, daju objašnjenja za poslovne rezultate i, što je najvažnije, govore o tome šta će raditi u narednom periodu i koja su njihova očekivanja. I to je ono što najviše interesuje akcionare i investitore.\nZnači ukupni prihodi u 2010.godini su bili oko $17 milijardi. Od toga, prihodi u Srbiji su bili oko $1 milijarde, što je oko 6%, a u Slovačkoj oko $3 milijarde, odnosno oko 18%.\nBroj zaposlenih u severnoj Americi je na kraju 2010.godine bio 23.000, dok je broj zaposlenih u Evropi bio 19.000 zaposlenih, od čega je broj zaposlenih u Srbiji bio oko 5.400. Znači, 23.000 zaposlenih u severnoj Americi je generisalo 13 milijardi $ prihoda, dok je 19.000 zaposlenih u istočnoj Evropi generisalo oko 4 milijarde $ prihoda.\nTržište čelika je jako konkuretno tržište na svetskom nivou. Ima više kapaciteta od potražnje. Tržište je ciklično. Ako se pogleda poslovanje US Steel-a u poslednje tri godine, može se lepo videti snaga i veličina promena na tržištu sa kojima se mora nositi menadžment ovakvih kompanija.\nPrihod u 2008.godini je bio $23 milijarde, dok je prihod u 2009.godini bio $11 milijardi. Pad od preko 50%. Operativni profit u 2008.godini je iznosio oko $3 milijarde , dok je operativni gubitak u 2009.godini iznosio $1.6 milijardi.\nŠta je menadžment uradio suočen sa ovakvom promenom na tržištu? Sekao troškove. Važan deo je bio smanjenje broja zaposlenih. U servernoj Americi je na kraju 2008.godine bilo zaposleno oko 29.000 ljudi, dok je na kraju 2009.godine taj broj iznosio oko 24.000. i dalje je smanjen i na kraju 2010.godine je iznosio oko 23.000 ljudi. Niko ne voli da otpušta ljude posebno ako su dobri radnici. Ali je pitanje preživljavanja. Da to nisu uradili, ostali bi i bez 23.000 preostalih radnih mesta, a akcionari bi ostali bez kompanije.\nU istom periodu, broj zaposlenih u istočnoj Evropi je smanjen sa 20.000 na 19.000. Od toga u Srbiji za 300.\nOperativni gubitak u 2010.godini je iznosio oko $110 miliona. Od toga, gubitak u Srbiji je bio oko $140 miliona.\nRezultati trećeg kvartala 2011.godine pokazuju da su i serverna Amerika i Slovačka profitabilne. Srbija je ostala na nivou iz 2010.godine.\nU Srbiji, prihod 2008.godine je bio oko $1.4 milijardi, da bi 2009.god. pao na oko $0.7 miliardi, da bi se u 2010.godine popeo na oko $1 milijardu. Operativni profit od $40 miliona u 2008.godini, je prešao u operativni gubitak od $180 miliona u 2009.godini i oko $140 miliona u 2010.godini.\nTroškovi za plate zaposlenih u ovom periodu su bili $100 miliona u 2008.god., $88 miliona u 2009 i $81 u 2010.\nČak i kada se oduzmu svi troškovi zarada zaposlenih i troškovi amortizacije, troškovi materijala koga uvozimo, energije i ostali poslovni troškovi, prevazilaze prihode.\nŠta je US Steel radio u ovoj situaciji? Upumpavao je svež keš. U 2009.godini oko $70 miliona, u 2010.godini oko $200 miliona. Odakle novac? Matična korporacija se zadužila. Ukupan dug je od 2008.god. do 2010.godine narastao sa $3.2 na $3.7 milijardi.\nŠta je bilo sa akcijama US Steel-a? U maju 2008.godine, pre krize, one su imale vrednost od $180. Pale su na $20 u februaru 2009.godine, da bi zatim porasle na $60 do februrara 2011.godine, pa opet pale na $20. Sada se kreću oko $25 dolara.\nGde je problem? Situacija na svetskom tržištu se ponovo pogoršava. Cene padaju. Operacije u severnoj Americi i Slovačkoj pokauzuju fleksibilnost i mogućnost da se nose sa novim udarom. Deo u Srbiji na žalost ne. Niska produktivnost, proizvod male cene sa malom dodatom vrednošću, je recept za gubitak. Bez velikih ulaganja, situaciju nije moguće brzo popraviti. Dok je tržište bilo dobro, dok su cene bile visoke, funksionisalo je. Više na žalost ne. U ovom trenutku, cene po toni su takve, da su cena sirovine koju uvozimo, plus troškovi energije, veći od cene finalnog proizvoda. Jeftinije je da radnici ništa ne rade i primaju platu, nego da proizvedu i jednu jedinu tonu. Na osnovu ovoga je vidljivo da nuditi US Steel-u da država Srbija, pardon poreski obveznici Srbije plaćaju plate svim zaposlenim radnicima, nije dovoljno.\nUkupna dugoročna dugovanja železare na kraju 2010.godine su bila oko 270 miliona evra. Ova dugovanja su dugovanja matičnoj kompaniji koja je finansirala sve gubitke. Ukupna kratkoročna dugovanja su bila 130 miliona evra.\nKnjigovodstvena vrednost imovine iznosi 140 miliona evra, zaliha 92 miliona, i potraživanja od kupaca 128 miliona. Gubitak iznad visine kapitala je 40 miliona.\nU naredni utorak, menadžment je mogao izaći pred analitičare i reći jednu od 3 stvari:\n- investiraćemo $200 miliona u naredne dve godine, za to vreme ćemo apsorbovati noivih $300 miliona gubitka, i srpski deo kompanije će se vratiti profitabilnosti\n- likvidiraćemo srpski deo kompanije, platiti otpremnine radnicima (njih 5.400, najmanje), platiti sve dugove, rasprodati imovinu, upumpati dodatni keš da sve ovo završimo\n- prodaćemo srpski deo kompanije za 1$, osloboditi se svih budućih obaveza i bez tereta ući u 2012.godinu\nNajviše se isplati treća varijanta, ako imate nekoga da kupi. Ima i četvrta varijanta, a ona je da pokrenete stečaj, oslobodite se svih daljih obaveza, i da se u stečaju pojavite kao najveći poverilac. Ali to već nije za ozbiljne američke kompanije. To je više za naše vajne bizmismene.\nDok ne nađe strateškog partnera koji je spreman da preuzme 5.400 radnika i fabriku koja i bez tih radnika gubi navac sa svakom tonom koju proiizvede, država će morati da vodi novo preduzeće tipa preduzeća Zastava 4412. Pa kada i nađe strateškog partnera, moraće da zacrni kompletan ugovor sa tim strateškim partnerom. Da poreske obveznike ne bi udario šlog kad ga pročitaju. Jer ne znam kojom drugom ekonomskom alehemijom može da se privuče.\nU utorak potpisujemo kupoprodajni ugovor, kako najavljuju. Siguran sam da će ga objaviti istog dana na sajtu vlade. Pa gospodin Šabić neće morati ni da se angažuje. Da vidimo šta u ugovoru piše o $400 miliona duga koji ima železara.\nNaravno da je važno očuvanje radnih mesta. Naravno da je važno Smederevo. Ali važna su i sva druga radna mesta u Srbiji i svi ostali gradovi. Uzimati novac od poreskih obveznika iz ostatka Srbije, čistačice u Subotici i tekstilnog radnika iz Novog Pazara, i njime "čuvati" radna mesta u Smederevu jednostavno nije ni moralno ni održivo. Osim dok majstori odu. Trošiti novac na izgubljenu stvar nije pametno, koliko god su vam plemenite namere. U izbornoj godini.\nzemljanin 02:51 30.01.2012\nKad već idemo u detalje US Steel (ne vidim čemu ali hajde) mala ispravka. Vrednost akcija se u maju/junu 2008 kretala oko $180 a krajem juna je išla i preko $190 da bi nakon pada ispod $20 početkom 2009, tokom aprila 2010 otišla na ~$70. Početkom 2011 je cena ponovo rasla na ~$60 da bi usledio pad na $20. Za očekivati je tendenciju rasta na oko $40 u narednim mesecima a zavisno od ukupne situacije i više od toga. Inače trenutna cena je ~$30. Vrednost akcija nije uvek realna slika jer se mnogo špekuliše tokom krize/a a imamo i efekte tkz. papirne ekonomije, da ne detaljišem puno\nAli sve to ima malo veze sa našom kupovinom železare jer ono "za 1 dolar" je priča za medije i dnevnopolitička. Izuzmemo li socijalnu komponentu to je čisto bacanje para bez da izvodim bilo kakvu detaljniju računicu.\nStrateški partner je na nivou prosečnog SF sve dok su prognoze globalnog rasta na nivou skromnog. Realna slika je tavorenje min još 3 godine a u periodu krize se novac ne ulaže osim ako ne špekulišete na berzi. To je neozbiljno i za US Steel i za državu. Dakle, čekaju nas godine finansiranja propalog giganta.\nSaša Radulović 10:38 30.01.2012\nAli sve to ima malo veze sa našom kupovinom železare\nCena akcija US Steel-a na berzi, vraćanje poverenja investitora, je ipak glavni razlog za promenu. Kako nisu u stanju da objasne analitičarima i investitorima kako će vratiti fabriku u Srbiji u vode profitabilnosti u narednih godinu dana, najbolje rešenje za njihove akcionare je likvidacija bolesnog tkiva. U suprotnom, kompanija bi bila dodatno kažnjena od strane tržišta.\nDakle, čekaju nas godine finansiranja propalog giganta.\nzemljanin 12:55 30.01.2012\nCena akcija US Steel-a na berzi, vraćanje poverenja investitora, je ipak glavni razlog za promenu.\nSve tačno kao i mnogi komentari ovde ali zašto se mi bavimo US Steel ?\nSve što je ovde navedeno su problemi ili uspesi jedne svetske kompanije koja više NIJE vlasnik železare i svhatio sam tekst kao temelj za raspravu i o posledicama a ne uzrocima (uz mogućnost da grešim).\nOvakvi potezi su već viđeni scenario sa početka krize, prvo u USA, zatim i u ostatku sveta. "Nacionalizacija" velikih komapnija ili banaka, za koje je država procenila da bi eventualni bakrot, proizveo veće posledice nego sanacija. Recept je svuda bio univerzalan, novac poreskih obveznika je upumpavan po 0% kamate ili slično, kao stimulacija. Koliko je to opravdano i da li su razlozi oni koji se navode - posebna priča. Znači nismo mi napravili paradoks ali smo "prepisivali".\nKada se sve u vezi železare stavi na vagu, ovo i nije najgori potez ali obzirom da nije vremenski ograničen ima jaku tendenciju da to postane. Da je država istupila, kao što jeste, i objavila i plan restruktuiranja ili vremenski rok za pronalaženje strateškog partnera (uslove može i kasnije) svima bi bila jasna računica. Ovako je ostavljeno mesta za špekulacije i razne varijante "provlačenja novca" uz socijalni kontekst.\nMi, defakto, ne znamo koliko dugo će država biti vlasnik i šta je kratkoročno/dugoročni plan i koji su nam pripadajući troškovi. To je (za mene) veći problem od nacionalizacije železare.\nSaša Radulović 14:15 30.01.2012\nTo je upravo centralni problem. Isto važi i za Fijat. I za subvencionisane stambene kredite. I za sve što radimo.\nzadnjapetoletka 04:51 30.01.2012\nDa li bi nekome ko se ne snalazi u matematici bilo jasnije da si napisao koliko je na 5400 radnika u USA odlazilo na plate a koliko na isti broj zaposlenih u Srbiji? Neka Slovacke van te matematike, samo zamagljuje rezultat.\nPreporuka: 396 / Link / Replika: 24 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\ninco 06:40 30.01.2012\nAko je verovati Guglu (mada je ovo statisticki prosek za ljude zaposlene u steel industry u USofA):\nThe average salary for United States steel jobs is $38,000. Average United States steel salaries can vary greatly due to company, location, industry, experience and benefits.\nSto ce reci godisnje za 5400 radnika - 205.2 megadolara, odnosno dva do dva i po puta veci troskovi tamo nego ovdi. Da nije tako, ne bi oni ni dolazili ovde. No, i uprkos visoj ceni, njihovi radnici/postrojenja su generisali prihode i profit, ili su bar bili na znatno visem nivou po pitanju performansi od nasih, dok kod nas to nije bio slucaj (bar ne u protekle 3 godine), pa je posve logicno da se otarase dead wood-a, pogtovo ako imaju budalu koja ce to da preuzme od njih, a 'di ces bolje prilike za to nego izborne godine u drzavi?\nSad, ako aludiras na to da bi i nasi bolje radili da su bili bolje placeni, cisto sumnjam. Cak i disproporcija izmedju cene rada i performansi je na strani USofA. A i plate radnika nisu jedina stavka koja definise uspeh vs neuspeh. I sam koncept zelezare bez bogatog rudnika u blizini je smesan, no ko je onomad mogao da prigovori komunistima da je to bacanje para i generisanje potencijalnog problema u buducnosti. Ocekivati da tako sta bude profitabilno i samoodrzivo je, bojim se, utopija. Ali nema veze, sve ce to narod pozlatiti...\nzadnjapetoletka 06:58 30.01.2012\nInco: Sad, ako aludiras na to da bi i nasi bolje radili da su bili bolje placeni...\nNe, nije mi to palo na pamet. Citam neku laksu literaturu o tome kako upravljacke ekipe zatvaranjem firmi prave velike pare (ili time stvore uslove da neko negde pravi jos vece pare), pa naletim na ovaj tekst pa...uglavno to.\nrikelme 07:03 30.01.2012\nZvaničnim početkom prve metalne industrije u Smederevu smatra se 1879. godina kada je otvorena livnica i kovačnica. U pogonima stare železare te 1879. napravljena je prva metalna poljoprivredna alatka u Srbiji, plug – sakovac. Izgradnjom stare železare udaren je kamen temeljac metalurgije Smedereva i realizovana ideja bazne industrije smeštene na Dunavu. Godinama kasnije Srpsko – akcionarsko – rudarsko – topioničarsko – industrijsko društvo (SARTID osnovano 1913.) za svoje potrebe istraživanja, eksploatacije i prerade železne rude stvara staru železaru. Strani kapital tog vremena je vodeći u ovom društvu, koje je ozbiljno aktiviralo svoj rad tek posle I svetskog rata.\nPred II svetski rat u krugu železare podignuta je Simens – Martinova peć kapaciteta 20 tona.\nAli takođe i:\n1945.+ - Posle Drugog svetskog rata i nacionalizacije, pogoni SARTID-a se modernizuju i proširuju, ali se proizvodi čelik koji nije odgovarao industrijskim potrebama.\n1963. - Vlast (Tito/partija) donosi odluka da se u SARTID investira i ugradi, tada, najsavremenija tehnološka oprema za proizvodnju čelika.\nNažalost, kasnili su sa realizacijom investicionog plana, pa tadašnji Metalurški kombinat Smederevo (MKS) ne biva završen sredinom sedamdesetih godina kako je planirano te propušten je period velike potražnje čelika na globalnom nivou gde su bile i jake cene + kreće se sa ubacivanjem većeg broja ljudu u vanproizvodne sektore.\nsevarlica 09:24 30.01.2012\nDa da, sve je to tačno ali stari SARTID, "predratni" nije bio velika topionica, ali je bila dovoljna za obradu sirovina koje su stizale iz obližnjih kopova koji su u međuvremenu pozatvarani. Drugo, Smederevo je pre WWII bilo najveći carinski centar u Srbiji(veći od Beograda), tako da je Smederevo imalo jako razvijenu rečnu trgovinu i transport.\nNakon WWII je fabrika postala neprofitabilni megalomanski displej socijalističkog društva.\nP.S. Kakva smo država govori podatak da je u jednom Smederevu propala Godominova vinarija koja je 100 godina bila najjača vinarija u Srbiji, a Smederevo je poznato po vinogorju a ne po rudnicima gvožđa.\nSaša Radulović 10:45 30.01.2012\nDa li bi nekome ko se ne snalazi u matematici bilo jasnije da si napisao koliko je na 5400 radnika u USA odlazilo na plate a koliko na isti broj zaposlenih u Srbiji?\nNebitno je za suštinu teksta. Ali evo. Trošak po zaposlenom je 3x veći u proseku. Sa druge strane, produktivnost u Americi je 4-6x veća zavisno od proizvoda. Naravno, nije problem u lošem radniku, već u lošoj tehnologiji i činjenici da se u Srbiji proizvode proizvodi sa najmanjom dodatom vrednošću.\nprinci 12:22 30.01.2012\nOvo je malo previše pojednostavljeno. Ako je 80% managementa US Steela u Americi i ako se profit pripisuje jedinici koja je potpisala ugovor, onda se to prikazuje kao američki profit, a ne kao profit proizvodne jedinice. Premalo znamo o unutrašnjoj strukturi US Steela da bi donosili opšte zaključke o produktivnosti američkih i srpskih čeličara (pričam o radnicima, ne o managementu).\nSaša Radulović 12:44 30.01.2012\nZnamo dovoljno da mogu da se izvuku zaključci o produktivnosti. Data je pojednostavljena slika da bi ilustrovala suštinu. Detaljna analiza niti treba da se izvodi na ovom mestu, niti išta menja na suštini.\nNNN 14:58 30.01.2012\nJedan moj poznanik, kada su Ameri kupili Sartid, se zaposlio tamo - IT saso mange i imao platu ~1000 evra, a onda tamo povremeno dolazio neki konsultant koji je naplaćivao 150$ sat (dakle kad skokne na nedelju dana - potroši celu njegovu godišnju platu).\n+ upoznao sam Amera (neki građevinski ing.) koji je dolazio u Smederevo i trebalo bi da radi za US Stil za oko 100.000$ godišnje.\nTako da princi-jeva opaska itekako ima smisla.\nSaša Radulović 18:34 30.01.2012\nU nekom tekstu o tome da postoje neki konsultanti koji naplaćuju više nego što su vredni, sigurno. U ovom tekstu, slabo. Dok god to plaća neko drugi, zaista nas ne intereuje previše. Mada volimo da ispredamo priče o tome. Onaj ko plaća, treba i da vodi računa.\nU Železari je produktivnost niska. Ne zato što su radnici loši. Jedan, deset ili 100 konsultanata, ne menjaju mnogo na tome.\nprinci 19:14 30.01.2012\nMa, fala jasno, ali nemam nameru da se raspravljam sa Radulovićem, on i tako sve najbolje zna. US Steel je, zapravo, u svetskim razmerama, dosta mali, zapravo lokalni američki igrač (mnogo manji od jednog Arcelor Mittala, na primer) a izgleda da su preko Srbije i Slovačke prevashodno hteli da iskoriste ovaj istočnoevropski bum + da dobiju pristup EU tržištu. Čista diverzifikacija. Čeličana je čeličana, svetska cena čelika je svetska cena čelika, tako da neuporedivo manji troškovi (i "veća produktivnost" ) u USA mogu samo da se pravdaju time što tamo sedi 80% ili 90% managementa čiji su jedini trošak hlađenje i grejanje kancelarijskog prostora i biznis klasa u avionu a koji sebi pripisuju svu dobit oko dobijanja posla.\nSaša Radulović 19:39 30.01.2012\nLepo što nećete da se raspravljate sa njim. Još da mi objasnite što li svraćate kod njega?\nAli što napamet pišete o grejanju kancelarijskog prostora, to baš nije u redu. Pročitaste li neki finansijski izveštaj, pogledaste li malo brojeve, pre nego što ponudiste vašu dijagnozu diversifikacije i uticaja menadžmenta?\nPa da tamo pročitate i kako US Steel vrši prijavljivanje svojih finansijskih rezultata, da vidite i po kojim prosečnim cenama su istočna Evropa i severna Amerika prodavala čelik.\nKod nas sve napamet. Svi prepametni. Niko ne čita. Još manje njih računa. A niko ne analizira. Svi čuli. Neko rek'o. Znam ja. I tako to.\nprinci 14:23 31.01.2012\nPa i ne kažem da znam. Samo sam izneo hipotezu, moguće objašnjenje zašto je američki deo kompanije (koji, uzgred, prodaje na uvoznima tarifama zaštićenom US tržištu) profitabilniji od evropskih delova i, takođe, hipotetisao da to ne mora imati nikakve veze sa produktivnošću proizvodnog dela.\nAli, u pravu su, u diskusijama u kojima je agresivnom sagovorniku važnije da pokaže da je u pravu nego šta je zaista činjenica, je bolje ne učestvovati.\nSaša Radulović 14:41 31.01.2012\nMene naučiše rano u karijeri, još od fakulteta, da ne pričam napamet. I da kada ne znam, ili pitam ili ćutim i slušam. Tako nešto i naučim. Sreća za mene da sam uspevao da se umuvam uvek sa ljudima koji su znali o čemu govore, koji su čitali, analizirali i tako nas sve mlade naučili da tako mora. Pre nego što se iznose tvrdnje. Pa sam uglavnom slušao i pomalo pitao.\nTo što vam se ne dopada da vam se na to ukaže, tu vam ne mogu pomoći. Došli ste na pogrešan blog.\nprinci 15:56 31.01.2012\nMa, sve OK, samo primećujem da u tvojim odgovorima ima svega- i opštih mesta i opisa ličnih iskustava, i pozivanja na autoritete, i virtuelnog ja-pa-ja busanja u grudi- osim činjenica i fakata na koje se sve vreme tako vatreno pozivaš.\nSaša Radulović 16:09 31.01.2012\nLepo ste se ispraznili. Argumentovali vaše pražnjenje/primećivanje. Nije vam lako. Vi činjenice, a ovaj drugi busanje. Što li dolazite, ostaće misterija. Mislim da je bilo dosta.\nbarese 21:13 01.02.2012\nPitanje se zapravo svodi na to zašto bilo kome odgovara da još uvek proizvodi u Americi, iako su im plate neuporedivo veće.\nTrošak po zaposlenom je 3x veći u proseku. Sa druge strane, produktivnost u Americi je 4-6x veća zavisno od proizvoda. Naravno, nije problem u lošem radniku, već u lošoj tehnologiji i činjenici da se u Srbiji proizvode proizvodi sa najmanjom dodatom vrednošću.\nUpravo sam pročitala jedan istraživački članak iz Atlantica koji ovo generalno potvrđuje. Autor je Adam Dejvidson. Istražuje zašto se još uvek proizvodi u Americi, a proizvodi se dosta obzirom da je druga po industrijskoj proizvodnji (a po nekim statistikama čak i prva ispred Kine).\nOvaj članak mi je zanimljiv kao protivteža onom već čuvenom iz Nju Jork Tajmsa o tome zasto Epl i ostale multinacionalke sele proizvodnju u Kinu.\nOba članka pišu o stvarima koje jesu poznate (mislim, svi znamo da danas proizvodne mašine zamenjuju puno radnika, a i samoubistva u Kini su stara vest), samo što nisu mnogo vidljive u medijima.\nElem, fabričke hale u Americi više nemaju proizvodne trake sa puno nekvalifikovanih radnika, već puno proizvodnih mašina poređanih u krug sa samo jednim operaterom - inženjerom koji dobro poznaje programski jezik mašina i tehnologiju proizvodnje. Vremenom je broj mašina rastao, mada često one novije generacije zamenjuju nekoliko starijih. Često su jako skupe, tako da jos uvek postoji određeni broj nekvalifikovanih radnika. Oni će imati posao sve dok je mašina koja ih zamenjuje dovoljno skupa da se ne može isplatiti za dve godine, odnosno dok je mašina skuplja od dvogodišnje bruto plate radnika. Naravno, cena proizvodnih mašina konstantno opada, i samo je pitanje vremena kada će ovi radnici dobiti otkaz.\nSada zamislite neku proizvodnu halu železare u Americi, sa ovim krugom mašina i samo jednim operaterom, pa vam je jasno da se u izradi komplikovanijih proizvoda, koji zahtevaju veću preciznost, ona više isplati od proizvodne trake sa puno ljudi koji nikada neće imati mikronsku preciznost proizvodnih mašina.\nElem, menadžeri nemaju mnogo sentimentalnosti za održavanje proizvodnje kod kuće, tako da nje verovatno nije bilo ni u slučaju US Steela. U pomenutom članku je opisan proces izbora fabrike za različite proizvode: za jednostavne senzore koji ne zahtevaju veliku preciznost kineska, za injektore goriva kao najosetljiviji deo motora američka, a poljska dobija sve preciznije delove...\nPosledica: broj radnika u industrijskoj proizvodnji u Americi je od Velike depresije do 80-tih konstantno rastao, onda je do kraja 90-tih stagnirao. U prvoj deceniji ovog veka je opao na nivo Velike depresije, iako danas Amerika ima dvostruko veću populaciju.\nU nekoj dalekoj budućnosti, ovo je verovatno proces koji preti i Srbiji. Doduše, Srbija ima preči problem kako da preživi sadašnjost.\nSaša Radulović 21:58 01.02.2012\nSve što ste napisali zapravo pravi mnogo veći problem Kini i Indiji nego Americi. Proizvode gotovo robovlasnička društva koja rade na proizvodima male dodate vrednosti. Ljudi kupuju Apple ili Nike, ne zato što su napravljeni u Kini, već zato što su Apple i Nike. I ako odluče sutra da prebace proizvodnju u neku drugu državu gde je jeftinije, ostaće Apple i Nike.\nSve pametne zemlje sveta su svoje ekonomije vremenom prebacile na proizvode velike dodate vrednosti. Proizvode male dodate vrednosti ostavljaju trećem svetu.\nZbog svega toga, "spašavanje" ovih radnih mesta je bacanje novca u bunar bez dna. Kod nas se otvaraju najgora radna mesta. Jeftina radna snaga nam je jedini argument.\nbarese 22:45 01.02.2012\nSve što ste napisali zapravo pravi mnogo veći problem Kini i Indiji nego Americi. Proizvode gotovo robovlasnička društva koja rade na proizvodima male dodate vrednosti.\nŠto se Amerike tiče, jedino ostaje pitanje: smanjenjem procenta zaposlenih u industriji za 50%, sa očiglednom opadajućom tendencijom, šta će oni koji su višak da rade?\nNema dovoljno poslova u sektoru usluga, a i ti poslovi će verovatno biti zamenjeni automatikom. Mnogi hipermarketi već imaju poneku automatsku kasu, polako će nestati kasirke. Nije teško zamisliti ni restoran sa tablet računarom za meni, i automatskim plaćanjem.\nA onda čuveno: povećanjem procenta nezaposlenih, smanjuje se broj potrošača, što opet dovodi do smanjenja troškova i verovatnih otpuštanja. Deluje kao beskonačna petlja...\nSaša Radulović 23:16 01.02.2012\nNema dovoljno poslova u sektoru usluga\nNe mislim da je tako. Jedinačina pomeranja prema uslugama je upravo rešenje. Centralni problem je poreski sistem koji je urušen i nije primeren današnjim potrebama društva. Distribucija novostvorene vrednosti guši ekonomski sistem. Proizvodi suprotne od željenih efekata: siromašenje većine. Ovo je mnogo šira tema, i već prilično van okvira ovog bloga.\nProblem naše Železare je što gotov proizvod košta manje od sume ulaza, čak i bez troška radne snage. Ne postoji ekonomska alhemija koja ovaj problem može da reši, niti investitor koji bi ovo da preuzme, bez da mu se plati toliko da gusla još nekoliko godina sa našim parama, pa i on ode.\ninco 04:10 02.02.2012\nPa valjda se od vajkada tezilo tome da ljudi - nista ne rade. Koj' bi se moj uopste i upustali u industrijalizaciju, pa robotizaciju, pa... da to nije cilj? E sad, nista nije bas nista - dok je i ljudi bice potrebe za raznoraznim uslugama koje nikakva tehnologija ne moze da zameni (ili bar ja ne mogu da zamislim to, ne iskljucujem transhumanisticke ideoloske pretpostavke) tako da ce uvek ljudi nesto raditi - samo sto to nesto ne mora biti iskljucivo produktivno.\nEkonomija je i onako odvajkada bila virtuelna kategorija - zamena rada za rad. I scratch your back, you scratch mine. Ako je i tebi i meni omoguceno, od strane masina, da ne radimo (koje u dalekoj buducnosti mogu same sebe da prave i projektuju pa ne zahtevaju ni tvoje ni moje angazovanje) - ekonomija nestaje. Do tad cemo valjda masterovati neke eticke principe koji ce zameniti kolicinu materijalnih dobara kao merilo uspeha sa necim drugim. Recimo Star Trek deluje kao veoma realna pretpostavka nacina zivota u dalekoj buducnosti (sans human-like aliens i tako to, cisto gledati organizaciju ljudskog drustva u istom).\nOvi prelazni periodi su, naravno, bolni ali i neizbezni. Mozemo sad mi k'o luditi da krenemo da lupamo masineriju u strahu od toga da kad nas masine zamene necemo imati od cega da zivimo, ali sta god da uradimo to je buducnost koja nam se smesi (cinici bi rekli - crkava od smeha). Mnogo veci problem u prelaznom periodu ce biti - gle cuda - energija. Ako zelis ljudsku energiju da zamenis vestackom, moras pronaci samoodrziv nacin dobijanja te energije. Cenim da ce se svet debeeeeeeelo promeniti kada ovladamo odrzivom fuzijom il' necim slicnim jos neotkrivenim - onda stvarno nece biti vise prepreki da nas masine zamene u svemu, ali apsolutno svemu. Do tad ima jos mnogo trvljenja i tuznih pojedinacnih i kolektivnih sudbina da se iscrtaju u istorijskim citankama...\nI, na posletku, ja se ne bih mnogo sekirao. Samo slep covek ne moze da vidi koliko je covecanstvo napredovalo sa svakim tehnoloskim probojem, a rekao bih - ponajvise ti na cije se tuzne sudbine pozivamo (niskokvalifikovana radna snaga, od kasirki do montera tockova na automobilima). To je narocito izrazeno u delovima sveta koji su na celu tehnoloskog razvoja. Meni se stomak okrene kad vidim da neki danas trabunjaju o nehumanom drustvu pozivajuci se na proslost kad smo kao bili humaniji i vise brinuli jedni o drugima. Pa ne treba ici u daleku proslost - evo 50 godina samo, da l' je iko od te niskokvalifikovane radne snage mogao i da sanja da zivi ovako lezerno (i da pritom kuka na tezak zivot!) kao sto to cini danas? Da, lezerno - uprkos tome sto bi svi zeleli da zive i bolje - u odnosu na ta vremena ovo danas je bre cist luksuz.\nPogledaj slike iz tog vremena, ljudi bre neuhranjeni, na licu im se vidi tezak zivot - danas se zgrazavamo sto isti ti ljudi jedva dupeta pomeraju i prave mini-zemljotrese svakim korakom. Pogledaj slike miliona dece koja umiru od raznoraznih bolestina za koje bi danas morao da se pomucis da ih nalovis, a opet kukamo da je zdravstveni sistem katastrofa i nehuman... Mi smo tol'ko napredovali da je ljudima pre samo 50 godina bilo nezamislivo da ce se ovako ikad ziveti, i jos imamo skrupula da seruckamo o tome kako se danas tesko zivi. Lepo kaze Louis C.K.:\nNego i ja zglajznuh sa originalne teme... Long story short, ne bih se ja brinuo mnogo za to sto ce posao kasirke da nestane.\nbarese 11:31 02.02.2012\nNisam sve citirala da ne razvlačim , ali mi je ovaj tvoj post umnogome delovao kao neko telepatsko iskustvo. Elem, slažem sa celim komentarom, osim dela o neuhranjenosti tokom 60-tih u Americi (možda si mislio na posleratnu Ameriku ili na Veliku depresiju?), ali ima i teorija po kojoj je u svakom slučaju danas bolje.\nPrvo, drago mi je da nisam jedina kojoj je ova tema zanimljiva mada jeste "van okvira ovog bloga" što reče autor (znam, kriva sam, izvinjavam se).\nMene je takođe slika fabričke hale sa krugom mašina i jednim operaterom navela na razmišljanje u nekom SF pravcu, samo sam umesto do Star Treka došla do Autostoperskog vodiča...\nZnam da nismo u kafani da naručujemo pesme, ali bi mi zaista bio zanimljiv blog o uticaju automatizacije na industriju bogatih zemalja i na sektor usluga. Naravno, ovo sve nema mnogo veze ni sa Srbijom ni sa železarom, ali autor je već imao dva bloga o globalnim temama i porezu u Americi.\nGorepomenuti članak iz Nju Jork Tajmsa je među glavnim kandidatima za Pulicera ove godine, tako da tema budućnosti industrije očigledno zanima puno ljudi.\nNaravno, Saša je u pravu kada insistira na porezima. Problemi sa prelaznim periodom automatizacije iz tvog posta ne bi postojali da nije bilo katastrofalnih reformi poreskog sistema u poslednjih nekoliko decenija. Ili bi nezaposleni imali konkretniju pomoć, ili bismo postepeno smanjivali radno vreme tako da više ljudi radi (ovo bi bila ta Star Trek varijanta gde svi imaju više slobodnog vremena dok mašine rade umesto njih)...\nObe varijante pozitivne budućnosti uključuju tešku regulaciju, tako da mi paradoksalno naš tehnološki napredak deluje kao glavna prepreka teoriji libertarijanizma (ovo nevezano za činjenicu da Ron Pol jeste najbolji medju ponuđenim marionetama uključujući i aktuelnog predsednika).\nŠto se energije tiče (da, i mene je ta SF priča dovela do energije), znamo odavno da su sva trenutna rešenja neefikasna, ali sam pre par dana našla izveštaj univerziteta iz Sidneja iz 2008. rađenog za australijsku vladu koji ovo egzaktno dokazuje. Ovo mi je, uz trenutnu političku situaciju koja određuje poreski sistem, glavi razlog za pesimizam.\nMislim, nije da se baš mnogo brinem. Odnosno, ne vredi, ništa ne mogu da menjam\nSaša Radulović 11:39 02.02.2012\nIli bi nezaposleni imali konkretniju pomoć, ili bismo postepeno smanjivali radno vreme tako da više ljudi radi\n... i/ili bi više novca ostajalo srednjoj klasi koja bi više od tog novca investirala nazad u ekonomiju kroz potrošnju, umesto da 1% akumulira ogromno bogatstvo sa kojim ne zna šta će i da države u isto vreme kreiraju ogromne deficite i plaćaju ogromne kamate na deficite koje ponovo završavaju u rukama istih 1%.\nbarese 12:18 02.02.2012\n... i/ili bi više novca ostajalo srednjoj klasi koja bi više od tog novca investirala nazad u ekonomiju kroz potrošnju\nOperator "i/ili" u smislu "može i jedno i drugo", ili mora "i"?\nElem, suština je pitanje: kako potrošnja srednje klase poboljšava položaj gubitnika tranzicije u uslovima automatizovanog sektora usluga? Ili misliš da automatizacija tog sektora posle industrije nije neminovnost?\nMože i novi blog umesto odgovora, neću da se bunim\nSaša Radulović 14:48 02.02.2012\nSve zajedno u svim kombinacijama.\nA ostalo je mnogo široka priča za ovde.\nPrirodan izlaz iz naše tranzicije je oslanjanje na sopstvena mala is srednja preduzeća i stvaranje prostora za najbolje da stvore novu vrednost. U blatu koje smo kreirali, samo mufljuzi mogu da plivaju. Sve što je radno i vredno umire jer ga sistem guši, a ne ume ili ne želi da učestvuje u blatu.\ntyson 06:20 30.01.2012\nHm, ovde se nešto ne slaže.\ninco 06:43 30.01.2012\nZasto se ne slaze? U Srbiji je gubitak bio $140M, negde je dobitak bio $30M, i eto ti globalnog gubitka od $110M...\ntyson 16:20 31.01.2012\nNikada nisam voleo ekonomiju.\nrikelme 07:16 30.01.2012\nKao što Saša reče, gotovo je sigurno da neće objaviti potpisani ugovor. Mi kao građani bi trebali reagovati brzo i potruditi se da se on objavi do predstojećih izbora. Imamo 3 meseca za:\n- slanje zahteva za njegovim objavljivanjem\n- posle njegovog ignorisanja ili odbijanja obratiti se gosp. Šabiću\n- gosp. Šabić zvanično zatražuje njegovo objavljivanje\n- koji svi scenariji su dalje mogući, stvarno mi nije poznatо\n- konačno, ugovor o prodaji železare se objavljuje\nŠta je i u kom vremenskom periodu realno očekivati u naredna 3 meseca ?\nMožda je najpametnije da angažujemo nekog vrlo hitrog i spretnog "novinara" pa da na samoj ceremoniji potpisivanja na kratko "pozajmi" jedan primerak, samo dok se sadržina ne isfotografiše...\nOljacat 08:29 30.01.2012\nNa sve ovo\nCeo svet je ludnica, ali Srbija je CENTRALA.\nPreporuka: 1584 / Link / Replika: 1 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nmilisav68 10:49 30.01.2012\nRe: Na sve ovo\nvladaxy 09:03 30.01.2012\nKako dolazi do ovakve razlike u prihodu po radniku?\nAmer = 565.000 USD\nSrbin = 185.185 USD\nDa li su u pitanju tehnologije koje se koriste, proces rada, obrazovanje radnika ili nešto totalno deseto? I na sve to su još imali povlašćene cene struje, krenuli su od nule (bez dugova), a prosek godišnjih bruto plata ove godine u Smederevskoj železari = 15.000 USD.\njasminas 09:06 30.01.2012\nSaša Radulović 10:27 30.01.2012\nSamo tehnologija. Zastarela tehnologija povlači malu produktivnosti. Naši radnici nisu ni bolji ni lošiji od američkčih ili slovačkih.\nHansel 13:36 30.01.2012\nA od američkih su, uz to, sigurno višestruko manje plaćeni. Čisto da se i to konstatuje.\nP.S. Koliko košta nova tehnologija? Nešto mi se čini, ako je ta investicija uporediva sa onom u Boru (ako su saopšteni iznosi tačni) da bi u tom slučaju gubici bili kudikamo manji, a možda ih ne bi ni bilo?! Da li su mislili da im se proizvodnja i sa ovakvom tehnologijom isplati uz ovu cenu radne snage, pa nisu blagovremeno ulagali?\nSaša Radulović 14:13 30.01.2012\nDa li su mislili da im se proizvodnja i sa ovakvom tehnologijom isplati uz ovu cenu radne snage, pa nisu blagovremeno ulagali?\nUpravo to se i desilo: nisu blagovremeno ulagali. A možda su i mislili da ulažu, ali ih je loša poslovna klima i politička nestabilnost navela da promene planove. Pa su držali našu železaru dok je trište to dozvoljavalo. Došla kriza. Trošak je u međuvremenu toliko narastao da ugrožava i matičnu kompaniju.\nNiko da primeti da im je godišnji prihod gotovo pola bruto društvenog proizvoda Srbije.\nHansel 14:28 30.01.2012\nHm, možda će izgledati zadrto, ali ispada da se matica prema "usvojenim" ćerkama firmama ponašala maćehinski.\nTreba baratati sa oba ta broja da bi se primetilo.\nSaša Radulović 14:39 30.01.2012\nispada da se matica prema "usvojenim" ćerkama firmama ponašala maćehinski\nNe bih to rekao tako. Pre će biti da su imali druge projekte koji su bili isplativiji. Novac se investira tamo gde će dati najveći i najbrži povrat uz što manji rizik. Stvar je poslovne procene. Za akcionare US Steel-a profit iz Srbije, profit iz Slovačke i profit iz Amerike ima istu boju i izgleda isto.\nPosao naše držve je da radi na poslovnoj klimi i smanjuje rizike. Kako nam ide?\nvladaxy 15:03 30.01.2012\nLakše je našim političarima da podmićuju firme nego da naprave kvalitetan pravosudni sistem. Bolje izgledaju za izbore kad se slikaju pored nekog investitora.\nHansel 19:01 30.01.2012\nHm, šta je naša država u ovom slučaju još trebalo da uradi? Da i zanemarimo načine na koje je US Steel postao vlasnik, to je postao jer je procenio da mu se to u ovoj državi, pod ovim uslovima isplati. I - ispostavlja se da imaju 400 M $ gubitka jer nisu hteli da investiraju upola (ili još) manje?! Država je za mnooogo šta kriva, ali ovde joj krivicu (jes' da nisam neki poznavalac) nekako ne vidim. Jesam li nešto propustio?\nSaša Radulović 21:12 30.01.2012\nPosao naše držve je da radi na poslovnoj klimi i smanjuje rizike\nHansel 22:36 30.01.2012\nMa, OK, to je i nama laicima jasno, ali meni nije jasno šta se u poslovnoj klimi i u pogledu rizika promenilo otkada je U.S. Steel došao u Srbiju, a da je za to odgovorna ova država.\nsevarlica 15:19 31.01.2012\nDa probam da odgovorim.\nČini mi se da je problem naše države što se prema dnevno-političkim i ekonomskim stanjem u svetu ponaša kao prema sagorevanjem Zemlje od strane Sunca(za 5 milijardi godina).\nKod nas u vladi(državi), ne postoji, stručnost, fleksibilnost i efikasnost. Nekako uvek poslednji krenemo da rešavamo probleme. Sve nešto čekamo da se problemi reše sami od sebe. Od početka krize nije napravljen ni jedan-jedini potez na oslobađanju privrede od velike količine nameta koju sada ta privreda više ne može da plaća, na očuvanju tržišta od uvoznog lobija, na smanjenje troškova državnog aparata, itd. Naprotiv naša država je uradile sve, ali baš sve NAOPAKO!!!\nP.S. Već sam na nekom blogu spominjao rumunski MUP koji je ograničio dnevnu količinu goriva po službenom automobilu, i sve preko toga plaća pripadnik MUP-a iz svog džepa. U istoj godini naš MUP propisuje povećanje plata svojim pripadnicima prvo 3 pa onda i 10 hiljada dinara, kupuje 700 novih motocikala po ceni od 15k Evra, itd.\njasminas 09:04 30.01.2012\nDa li je moglo drugacije?\nSaša, znam da je ovo moje pitanje malo van teme bloga, ali da li je ova situacija mogla da se reši na drugačiji način? Da se npr. umesto upumpavanja keša na neki način izvrši racionalizacija, pa makar i (delimično) otpuštanjem viška radnika?\nSaša Radulović 10:33 30.01.2012\nRe: Da li je moglo drugacije?\nDa bi Železara mogla dalje da posluje, potrebno je ogromno ulaganje u tehnologiju i nove proizvode. Kod nas se proizvode najjeftiniji proizvodi sa najmanjom dodatom vrednošću.\nŽelezara je bila profitabilna 2008.godine, kao i US Steel. Nakon drastičnih promena na tržištu, pada potražnje i pada cena, i severnoamerički deo i slovački deo su uspeli da smanjenjem troškova amortizuju udarac i da se posle gubitaka u 2009.godini, vrate ka profitabilnom poslovanju. Naša nije.\nStiže drugi talas krize. Cene su, posle kraćeg oporavka, ponovo pale. US Steel smatra da velika investicija u Srbiju kako bi se uvele nove tehnologije i proširila lepeza proizvoda, nije opravdana.\nlibkonz 10:39 30.01.2012\nVerujem i da je naša vlast svesna toga. Ali njima su u glavi samo izbori u maju, pa nek košta koliko košta. Zbog ove gluposti oko železare neko bi morao na robiju. Ali neće, na žalost.\nvladaxy 10:46 30.01.2012\nPosle propasti čeličane u Pitsburgu.\nMožda se nešto slično desi i u Smederevu . Tamo je posao izgubilo oko 120.000 ljudi pa su se iščupali.\ninco 11:03 30.01.2012\nMeni je mnogo bolji primer Luksemburg - nekada se gvozdjem odrzavao, danas im je isto vise fusnota, a skroz su batalili kopanje i niskoprofitnu proizvodnju poluprodukata. Ono malo sto im je od celicne idustrije ostalo je zvanicno najproduktivnije u datoj industriji na planeti...\nE, al' za to treba kefala, planiranja, vremena, teskih rezova, racionalizacija, prekvalifikacija... Jednom recju sve ono sto je taboo u Srbiji.\nvladaxy 12:11 30.01.2012\nE, al' za to treba kefala, planiranja, vremena, teskih rezova, racionalizacija, prekvalifikacija...\nI malo iskulirati ove parazite u administraciji\nNedopustivih 300 nameta\nMožda bi i Smederevci manje brinuli o budućnosti kad pokretanje sopstvenog posla u Srbiji ne bi ličilo na pakao\nmilisav68 12:23 30.01.2012\nMožda bi Smederevci a i ostali bili uspešni, da nema privililegovanih koji to ne plaćaju i njihove firme dobijaju posao partijsko-rodjačkoj vezi...\nObren Markov 13:37 30.01.2012\nnepodnošljiva lakoća jednostavne računice\nNaravno da je važno očuvanje radnih mesta. Naravno da je važno Smederevo. Ali važna su i sva druga radna mesta u Srbiji i svi ostali gradovi. Uzimati novac od poreskih obveznika iz ostatka Srbije, čistačice u Subotici i tekstilnog radnika iz Novog Pazara, i njime "čuvati" radna mesta u Smederevu jednostavno nije ni moralno ni održivo\nNekad je računica tako jednostavna i vidljiva čim se raziđe magla demagogije\npomozimo 14:00 30.01.2012\nЧему оволика количина песимизма. Па увелико је акција ,,тражи се кум,, како ће се будућа железара звати. Незнам шта ће будући кум морати да дарује па се не усуђујем да се кандидујем, али не могу да се отмем да не предложим ново име ,,РУПА,, и то без дна коју ће пунити јадни и напаћени радни народ целе Србије. Да ли се неко сећа изјаве неког од политичара ,, правићемо шшколе, обданишта, а деце нема, правићемо и децу,,. Зар постоји нешто што наши политичари немогу. Американци одбацују ђубре а наши политичари од тога праве злато, ко је бре овде луд.\nMarkoPustolov 17:59 30.01.2012\nIzgleda da je cena bila 50 MILKI!\nPITTSBURGH, Jan. 30, 2012 /PRNewswire-FirstCall/ -- United States Steel Corporation (NYSE: X) announced a plan for the sale of U. S. Steel Serbia d.o.o. to the Republic of Serbia for a nominal purchase price, subject to finalization and execution of definitive agreements. U. S. Steel expects to record a total non-cash charge of between $400 and $450 million in the first quarter of 2012, which includes the expected loss on the sale and a charge of approximately $50 million to recognize the cumulative currency translation adjustment related to the company's net investment in Serbia. The sale is expected to close on Jan. 31, 2012.\nzemljanin 18:04 30.01.2012\nRe: Izgleda da je cena bila 50 MILKI!\nU.S. Steel ( $29.25 , - $0.63 , -2.11%) announced an agreement to sell its Serbian unit to the country's government for a "nominal" price, adding it expects a loss on the sale. News reports last week suggested the nation's government had agreed to buy back the underperforming unit for $1 to avert major job losses and preserve a key exporter.\nMarkoPustolov 18:11 30.01.2012\nand a charge of approximately $50 million to recognize the cumulative currency translation adjustment related to the company's net investment in Serbia.\nFor further information: CONTACT: Media, Erin DiPietro, +1-412-433-6845 or Analysts/Investors, Dan Lesnak, +1-412-433-1184\nzemljanin 18:35 30.01.2012\nOčito da im se (US Steel) ne sviđa "odjek" ranijeg dogovora a pred sutrašnji izveštaj ... u svakom slučaju treba sačekati smirivanje i konkretni plan/dil a ne medijsko nagađanje i prepucavanje ... videćemo\nMarkoPustolov 18:53 30.01.2012\na ti vise verujes nasoj prepostenoj vladi :) ma daj osvesti se nasi ce reci klupili smo fabriku za 1$ a 49.999.999 to samo placamo sta su ulozili do sada i to sto smo im uplatili 50 milki to ti je isto ko 1$\nzemljanin 19:20 30.01.2012\nnebitno jer ovde nisu važna "verovanja" već ko i kada izdaje vest i koliko prostora u samim vestima ima za razlićita tumačenja. Na kraju i reakcija berze na određena saopštenja. Dani pred objavu izveštaja su uvek turbulentni a prava informacija će doći sutra ili narednih dana.\nVan toga je sve "lov u mutnom" ili može ovako a i onako a time ne prejudiciram ni tačnost ni netačnost niti mogućnost da je postignut dogovor i/ili da on može pretrpeti određene promene. Jednostavno nema dovoljno validnih informacija za bilo kakav zaključak.\nMarkoPustolov 19:43 30.01.2012\nDani pred objavu izveštaja su uvek turbulentni a prava informacija će doći sutra ili narednih dana.\njos samo da mi objasnis kako je izvestaj us steela isto sto i ugovor sa vladom\nzemljanin 20:15 30.01.2012\nshvatio sam da raspravljamo vest/saopštenje US Steel koje je došlo nakon saopštenja Vlade. Pretpostavlja se forma Ugovora kao i ozbiljnost ugovornih strana.\nSvaki izveštaj je povezan i sa konferencijom na kojoj se pojavljuju CEO i ostali, dotične kompanije. Nema tu mnogo mesta za nedoumice jer deoničare zanima istina. To što je taj period pred uzveštaj sklon dezinformacijama i glasinama nema veze sa Vladom već sa očekivanim vestima u tom periodu. I u tom saopštenju, provlači se mogućnost gubitka za USSteel koja nije egzaktno precizirana već je stvar dogovora zainteresovanih strana. Drugim rečima, saopštenje ne govori ništa već izražava želju USSteel o "zadovoljavajućem iznosu".\nGeneralno, $1 ili $50mil, nije svejedno ali je to sitno ako ćemo mi biti vlasnici železare narednih godinu ili dve, jer o tim troškovima vredi govoriti i oni su velika nepoznanica a takvi će, verovatno i ostati. Fama oko konačnog iznosa, brzo će biti precizirana ovo drugo - neće.\nKonačno, da ponovim, teško je danas na bazi dostupnih informacija, izvesti bilo kakav validan zaključak o krajnjem iznosu i/ili dodatim uslovima. Možemo da nagađamo ali onda to tako treba i nazvati - nagađanje.\nMarkoPustolov 21:16 30.01.2012\nnista ne nagadjamo imao izjave premijera i izjavu kompanije\na kad vidimo ugovor *ako nije zacrnjen bice nam sve jasno\ndomazetovic.andrej 23:14 30.01.2012\nKako doslo tako i o'slo\nPitanje je sta smo to kupili za 1$. Upravo se zavrsio i Upitnik na tu temu. Vidi se da tu ima i 450M$ gubitaka.\nOno sto niko ne pominje ovde je da nam se sada vratilo to sto smo jos davno zelezaru prodali ispod svakog kriterijuma US Steel-u. Da je trazena neka realnija cena i da je postupak bio transparentan videli bismo da je za ovog giganta socijalizma jos tada bilo vreme za stecaj. Ovako su to dali amerima za male novce pri tom apsorbijuci sve akumulirane gubitke, ovi usli spekulativnom logikom i sada istom tom logikom idu napolje. Nije tu bilo pravih investicija, pa je zbog toga i danas produktivnost niska, a kvalitet proizvoda neodgovarajuci. Od tog celika se pravio sporet 'smederevac' i betonsko gvozdje. Ovo potonje je bilo vrlo trazeno kada je bio i boom gradnje po svetu. Mozda je nasa vlada futuristicka pa predvidja da ce naglo skociti potraznja za smederevcima - kako nam je krenulo....\nA cinjenice su da u Smederevu proizvodnja celika koja bi generisala profit je moguca samo kada je svetska cena celika izuzetno visoka. U tom periodu su ameri tu i radili. Videcemo koliko ce nas ovo sve kostati...\nivana23 00:12 31.01.2012\nAktuelno američko rukovodstvo nema interes da ostane u Smederevu, pa je najizvesnije da će država postaviti „neke nove ljude”, među kojima se spominje čak i Dušan Matković, nekadašnji prvi čovek železare\nČelik ne tope stare ideje - Politika, 31.01.2012.\nvladaxy 09:06 31.01.2012\npa je najizvesnije da će država postaviti „neke nove ljude”, među kojima se spominje čak i Dušan Matković, nekadašnji prvi čovek železare\nvanja.t 13:43 31.01.2012\nkad smo već kod vremeplova, v.matić je u to vreme radio za srpsku reč intervjue sa četničkom emigracijom, a u pogledima stasavala biki srbljanović\ntyson 16:49 31.01.2012\npuzzle92 01:07 01.02.2012\nTopShop i promotivna cena zelezare\nNema razloga za iznenadjenje, jos manje brigu i cudjenje...sve mi se cini da samo nismo odgledali neki vazan deo TopShopa kada je uz najnoviji model slema za izbornu 2012. godinu najbrzi kupac dobiopo promotivnoj ceni za 1 dolar zelezaru\nKo nam je sad kriv sto nismo odmah pozvali\ntyson 08:33 01.02.2012\nOK, situacija na tržištu čelika je takva kakva je, a i stanje železare je konstatovano.\nPostoji li neka analiza 1) kretanja potražnje i ponude čelika (i kakvog) na tržištu u budućnosti, i 2) koliko bi koštalo osavremenjivanje železare e da bi se dovela u stanje da proizvodi čelik kvaliteta koji će biti tražen na tržištu u recimo narednih 5-10 godina?\nAko je već država postala vlasnik železare, umesto kukanja i održavanja status quo te (verovatno) neuspešne potrage za sledećim kupcem, zanimalo bi me koliko je isplativa investicija - od strane vlasnika, t.j. države Srbije - u novu opremu ne bi li železara ponovo počela da pravi profit.\nalselone 08:39 01.02.2012\n2) koliko bi koštalo osavremenjivanje železare e da bi se dovela u stanje da proizvodi čelik kvaliteta koji će biti tražen na tržištu u recimo narednih 5-10 godina?\nMilion tebi, milion meni i milion japancu da zavrsi posao.\nZnas da ne postoji realna racunica za ovo jer ce, ko god da je na vlasti, ovo da naduva barem 5 puta.\nvladaxy 08:49 01.02.2012\nAko Ameri sa tolikim iskustvom u tom poslu nisu uspeli da osmisle isplativi poslovni model za Smederevo, ne verujem da će neke birokrate smisliti nešto pametno.\nVerovatno su tražili i kupce neko vreme i nisu uspeli da ih nađu, ne verujem da će naši uspeti da nađu nekog ozboljnog kupca a da ne bude neka "trange frange Dinkić" kombinacija.\nKoliko god to zvučalo surovo, po meni najbolje je zatvoriti tu železaru. Jeftinije je staviti katanac. Radnicima davati po npr. 30.000 din mesečno dok ne nađu drugi posao u sledećih godinu dve dana i tačka. To bi za 5.400 radnika koštalo 20 miliona EUR godišnje. Ovako unapred znamo da ćemo trošiti 100 miliona godišnje (odakle??) na pokrivanje gubitaka.\njasminas 10:09 01.02.2012\nKoliko god to zvučalo surovo, po meni najbolje je zatvoriti tu železaru. Jeftinije je staviti katanac. Radnicima davati po npr. 30.000 din mesečno dok ne nađu drugi posao u sledećih godinu dve dana i tačka.\nUpravo tako, to ne zvuči surovo već zdravorazumski. I Saša je u tekstu naveo da je u poslednje vreme US Steel-u bilo isplativije da se ne radi a da se radnicima isplaćuju plate, jer su cene sirovina + troškovi proizvodnje nadmašivali cenu finalnog proizvoda.\nbanem92 10:36 01.02.2012\nKljučno: "dok ne nađu drugi posao".\nPitanje: gde da nađu drugi posao kad radnih mesta nema?\nZaključak (moj): toliko smo propali da nismo ni svesni. Sad se samo koprcamo, to su poslednji trzaji.\nI nije železara problem. Ona je posledica. Uzrok je u potpuno nesposobnoj vladi koja nema ideju, ne želi, neće da modernizuje i državu i privredu. I to ne samo ova vlada, sve iza Tita, ova sadašnja pa i sve buduće.\nOvakvih "železara" je bilo, sad ih imamo, a imaćemo ih sve više. Dok se u jednom momentu ne desi opšti kolaps, kada ćemo preći u anarhiju.\nOvaj narod prosto ne zaslužuje bolje, sami smo krivi, sami smo zamesili, sami ćemo i pojesti.\nMladi i pametni su već shvatili: otići odavde, što dalje.\nSaša Radulović 10:48 01.02.2012\nTo bi za 5.400 radnika koštalo 20 miliona EUR godišnje.\nA obaveze iz ugovora?\nA troškovi gašenja peći?\nA troškovi saniranja zagađenja?\nIma jedan zakon koji je napravljen za ovu situaciju. Kada je firma više vredna mrtva nego živa.\nA može i trange-frange, zacrnjeni ugovor, kombinacija. Alhemija je čudo.\nKažu: ako se ugasi železara, šteta po privredu Srbije bi bila 2x veća. Od čega veća, nije rečeno. I to se ponavlja u nedogled u svim našim nastojanjima da smanjimo štetu od gašenja giganata. Niko naravno nije u stanju da ponudi analizu, plan, konkretan cilj i verovatnoću ostvarenja cilja tih nastojanja. Niti bilo kakve detalje o njima. Sa druge strane, na žalost, niko ne računa štetu nastalu u svim tim nastojanjima, niti vrši analizu te magične štete gašenja nečega što nema osnova da postoji.\nOvo me podseća na Domanovićevu priču: bil' bio mokriji?\nvladaxy 14:29 01.02.2012\nok ima i druga opcija, uz sve to gore pobrojano i generisanje novih gubitaka svake godine, uz molitvu da cene čelika neviđeno skoče i proizvodnja ponovo postane isplativa. Ako sam dobro shvatio tvoj tekst, i ti si za zatvaranje fabrike? A ozbiljne analize isplativosti, efekata na privredu Srbije nikad nećemo dobiti, jer to nema ko da uradi.\nMirko je spomenuo samo 1 USD, nikakvi dugovi\nSaša Radulović 19:05 01.02.2012\nAko sam dobro shvatio tvoj tekst, i ti si za zatvaranje fabrike?\nSve što sam pročitao o njihovom poslovanju ukazuje na to da je svako dalje poslovanje lišeno ekonomskog smisla. Tekst je o tome. Stvari koje nemaju ekonomskog smisla ne treba raditi, bez obzira na dobre namere. Znam sigurno da je parola "očuvanje radnih mesta" recept za katastrofu.\nDa li u onome što radi Železara može da se nađe neki deo za koji ima ekonomskog smisla da preživi ne znam. To bi trebalo utvrđivati u stečajnom postupku.\nTekst je takođe o tome koliko smo neozbiljni. Argumentacija se svela na nekoliko izjava u medijima. Sve radimo tako.\nTo bi se moglo utvrditi odmah uvidom u sam ugovor. Posredno, to će se moći videti i iz finansijskih izveštaja. Od 400 miliona evra dugova, veći deo su dugovanja matičnoj kompaniji. Negde oko $400 miliona dolara. Moguće je da će taj deo biti otpisan, na šta ukazuje i izjašnjenja US Steel-a od utorka svojim analitičarima. Pitanje je duga prema dobavljačima, kao i potraživanja prema kupcima. Moguće je da je i taj deo preuzeo US Steel. A moguće je i da nije.\nI ovako u krug. Netransparentno.\nNNN 20:58 01.02.2012\ntroškovi saniranja zagađenja?\nOvo ni ameri nisu plaćali\nlakipingvin 21:31 01.02.2012\nPrinci je gore u pravu oko jednog a to je da je na trzistu US steel zaista mali igrac.Oni u pocetku nisu ni zeleli da igraju ali kad imas toliko slugu koji te mole da ih bicujes ne smes bas previse da ih razocaras.\nAko je kupovina bila lisena bilo kakvog ekonomskog smisla zasto bi prodaja imala ikakav smisao kad se nizasta ne odgovara.\nJedina ekonomski opravdana kombinacija i to u jednom kratkom periodu izvodljiva opcija(dok se nije pocelo sa demokratskim majmunisanjima) je bila ISCOR,MACsteel-Konstanca gde bi se Nemci i Kinezi u drugoj fazi prikljucili...sobzirom da bi to znacilo i da investitori i duznici dobiju novac nazad ,nesto drugaciju mapu uticaja i malo prostora za korupciju i bicevanje uppps iznenadjenja puce ...Onako kako je novac vracen u Srbiju tako je i zelezara sredjena sad je prekasno za sve, ovo je vise prelazak sa kuku na lele...\nSaša Radulović 22:07 01.02.2012\nUS Steel nije mali igrač po bilo kakvim standardima. Sa godišnjim prihodom od oko $20 milijardi. Skoro pola našeg GDP-a. To što postoje veće kompanije na tom tržištu ne znači da su oni mali. Pogotovu nisu mali za kupovinu naše Železare.\nNe mislim da kupovina nije imala smisla. U tadašnjim uslovim i zaključno sa 2008.godinom je imala smisla. Ono što je izostalo su ulaganja i postepeni prelazak na proizvode sa većom dodatom vrednošću. Zašto je to izostalo, možemo samo spekulisati.\nSa stanovišta US Steel-a prodaja itekako ima smisla. Što se naše države i njenih poreskih obveznika tiče, kupovina ... not so much.\nSaša Radulović 22:11 01.02.2012\nKrivi smo naravno mi. Ako pročitate diskusiju menadžmenta US Steel-a, veliki deo je posvećen troškovim zagađenja, CO2 emisije itd.\nNaši izvori se koriste za DŽ. Pesak za DŽ. Glina za DŽ. Zagađenje za DŽ. Zemljište za DŽ. Važno je da dođu investitori i otvore jeftina radna mesta za jeftinu radnu snagu. Još im plaćamo za to. Oslobađamo poreza. Itd.\nlakipingvin 22:31 01.02.2012\nTo što postoje veće kompanije na tom tržištu ne znači da su oni mali.\nne radi se o tome ciji je veci vec sta,gde proizvodis i za kog klijenta\nZašto je to izostalo, možemo samo spekulisati.\nUopste nema sta tu da se spekulise vrlo dobro se zna koji proizvodi i koji korisnici su bili u pitanju i kakvu su buducnost imali,shizofreno je bilo propagirati ovo\nJeftina radna snaga nam je jedini argument.\na sve vreme ocekivati neki drugi rezultat...bolje da ovde stanem pozdrav\nSaša Radulović 23:21 01.02.2012\na sve vreme ocekivati neki drugi rezultat\nOvo svakako. Potpuna šizofrenija.


Vesti online / Svi komentari / Sve Putinovo blago - da li "ruski car" nešto krije?\nPredsednik Rusije Vladimir Putin poseduje veliko bogatstvo, pa se za njega često kaže da živi pravi život ruskog cara.\nJadnici sto se nebavite bogatstvom americkih i eu politicara!\nČudan članak za ovu novinu,poznajete li ijednog lidera čak i banana republika koji ima još više " blaga" veliki vladimir treba da posjeduje planetu,u srbiji ima ljudi bogatiji od volođe,tužna priča....\nOvakvi ljudi treba da poseduju odnosno da im je na raspolaganju i najveca znanost i umetnost kao i najmanja malenkost celokupne zemlje za koju se bori i radi za mirostojnost i mirodobnost sopstvenog naroda a ne na stetu kao sto to cine sve nekadasnje zemlje SSSR i istocne mrake kao i Yugovica drzavica prcvarica oloske izd-ajnicke sveznanoumisljene zabopapavke


Centar-Britanac(Ilica)-bez provizije-u novijoj mirnoj zgradi, dvosoban, 50 m2,lift, 4.kat, (nije zadnji) | AZORI PLUS d.o.o.\nCentar-Britanac(Ilica)-bez provizije-u novijoj mirnoj zgradi, dvosoban, 50 m2,lift, 4.kat, (nije zadnji)\nDostupan od 01.06.2019.\nKontakt vlasnik: Marija 098 685622


BANJALUKA – Sindikat uprave Republike Srpske i Savez opština i gradova RS protive se izmjenama Zakona o lokalnoj samoupravi po hitnom postupku. Kako su poručili, riječ je o aktu koji utiče na živote svih njenih građana i ukoliko se planiraju njegove izmjene one se nikako ne bi trebale donositi bez široke rasprave u koju bi bile uključene sve zainteresovane strane. Gradska uprava Banjaluka, FOTO: Capital Dan nakon što je portal CAPITAL otkrio kako vlast u Srpskoj sprema izmjene ovog zakona, >> Pročitaj celu vest na sajtu Capital.ba << gdje će između ostalog dobar dio nadležnosti gradonačelnika preuzeti skupština, što po osnovu izbornih rezultata najviše odgovara SNSD-u, u javnosti se podigla velika prašina. Odgovore traže sadašnji i budući gradonačelnici, predstavnici sindikata ali i ostale zainteresovane strane. Međutim, odgovora nadležnih za sada nema. Izmjene samo uz analizu i široku raspravu Informacije da bi moglo doći do izmjena zakona ima i predsjednik Sindikata uprave Republike Srpske Božo Marić. Međutim, on je prvenstveno zainteresovan za onaj dio kojim se regulišu prava radnika. Prema njegovim riječima, sindikat kao zainteresovana strana ima svoje prijedloge koje su spremni ponuditi u širokoj raspravi, ali u kojoj bi učestvovale sve zainteresovane strane uz prethodno urađenu stručnu analizu. On smatra kako ne postoji osnov da se izmjene usvajaju po ubrzanom postupku. “Zakon o lokalnoj samoupravi je sistemski zakon koji uređuje kompetno djelovanje 64 lokalne zajednice u Republici Srpskoj zbog čega sindikat nije za donošenje izmjena i dopuna zakona po hitnom postupku. Nije ispunjen ni jedan uslov predviđen Ustavom za tako nešto jer je Ustavom RS jasno propisano kada i u kojim okolnostima se neki propis donosi po hitnom postupku. Sindikat predlaže da se se sačeka formiranje i konstituisanje novog Saziva opština i gradova jer je došlo do promjena u nekoliko lokalnih zajednica a ti načelnici treba da primjenjuju taj zakon u svojim jedinicama lokalne uprave”, kaže Marić. Dodaje kako je aktuelni zakon na snazi već četiri godine i da je pokazao brojne nedostatke. “Imamo član 67 zakona kojim se reguliše broj zaposlenih srazmjerno broju stanovnika u toj lokalnoj zajednici. Takvog limitiranja nema nigdje u evropskom zakonodavstvu jer upravo Evropska konvencija o lokalnoj samoupravi daje slobodu lokalnoj zajednici i autonomno pravo da uređuje i definiše broj zaposlenih u skladu sa njenim potrebama. Tako na primjer lokalne zajednice do 30. juna naredne godine moraju imati tri zaposlena na 1.000 stanovnika. Ako bi se tako gledalo, samo u Banjaluci bi bilo 220 viška zaposlenih. Nakon isteka tog roka svi koji ne prilagode broj zaposlenih broju stanovnika će kršiti zakon. Taj član je sporan za sve zaposlene u lokalnim samoupravama”, zaključio je Marić. U Savezu opština i gradova Republike Srpske kažu za CAPITAL kako za sada nemaju informacije koje govore o tome da se sprema izmjena Zakona o lokalnoj samoupravi. Ljubiša Ćosić, predsjednik saveza je siguran kako se u taj proces ne bi išlo a da se prethodno ova organizacija o tome ne obavijesti. I on kao i Marić smatra kako je za dobra rješenja potrebno vrijeme. “Naravno da je politika ta koja donosi zadnju odluku, ali ovdje riječ o zakonu koji utiče na živote brojnih ljudi i tako ga treba posmatrati. Treba pokušati naći rješenje, izmjene su potrebne ali se moramo uključiti svi u taj proces što zahtjeva vrijeme i gdje bi svaka strana na kraju trebala biti zadovoljna”, smatra Ćosić. On kaže kako u zakonu postoje neke odredbe koje se tiču odnosa skupštine opštine i načelnika i gradonačelnika a koje treba unapređivati i o kojima se govori u posljednjih nekoliko godina. “Postoje nejasnoće oko opoziva gradonačelnika i načelnika u dijelu koji definiše kako skupština nakon toga treba da se ponaša. Postoje i neke stvari koje se tiču imenovanja načelnika odjeljenja i ostalih direktora javnih ustanova i preduzeća. Ima tu dosta stvari kojima treba široko prići i pokušati ih riješiti, a sve u cilju da se ta materija učini boljom”, zaključio je Ćosić. Stanivuković pozvao vlast da odustane, najavio proteste Novoizabrani gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković odgovore vlasti očekuje do kraja sedmice, a nije isključio ni mogućnost da pozove građane na ulicu. Prema njegovoj ocjeni, ukoliko bi se ostvarilo ono što je naš portal otkrio, to bi bilo prekrajanje volje građana. “Neko poslije izbora pokušava mijenjati izbornu volju što govori da neće biti promjena. Dakle, to je uništavanje demokratije i izborne volje više od 50.000 ljudi koji su me podržali. To nećemo dopustiti i to je linija ispod koje ne možemo da idemo“, rekao je Stanivuković. Iz SNSD-a poručuju kako ne razmišljaju o tome kako da umanje nadležnosti gradonačelnika koji ne pripadaju njihovoj političkoj opciji, ali ne demantuju da spremaju zakonske izmjene. “Ono o čemu razmišljamo, poučeni ranijim iskustvima i poteškoćama u funkcionisanju lokalnih zajednica, jeste da je potrebno pronaći rješenje kako da, u okolnostima kada ne postoji saglasnost između načelnika ili gradonačelnika i skupštine kao najvišeg zakonodavnog organa lokalne zajednice, ne trpe građani i ne zaustavlja se razvoj samih lokalnih zajednica u Republici Srpskoj“, kazao je Radovan Kovačević, portparol stranke. U Ministarstvu uprave i lokalne samouprave za sada se nisu oglašavali po pitanju zakonskih izmjena. Podsjećamo, nezadovoljan izbornim rezultaima za gradonačelnike u Banjaluci i Bijeljini, predsjednik SNSD-a Milorad Dodik najavio jekako će se putem izmjena određenih dokumenata tražiti način da se u ovim gradovima ovlada svim elementima upravljanja kako bi ove lokalne zajednice nesmetano funkcionisale. Novoizabranog gradonačelnika Banjaluke Draška Stanivukovića i Bijeljine Ljubišu Petrovića Dodik je ocijenio kao smetnju, isključivši bilo kakav oblik saradnje sa skupštinskom većinom koju njegova stranka ima u oba grada. “Usput da vam kažem, bez obzira koliko bilo arogantno ili ne, ukoliko nešto ostane van nadležnosti skupštine promjenićemo i zakon i statut i to staviti pod nadležnost skupštine”, kazao je tada vidno uznemireni Dodik. Zakon o lokalnoj samoupravi Republike Srpske definiše poslove i rad lokalne samouprave, međusobne odnose skupštine i gradonačelnika/načelnika, imovinu i finansiranje, odnose republičkih organa i organa jedinice lokalne samouprave te brojne druge stvari. CAPITAL: Dejan Tovilović Чланак Sindikat i lokalne zajednice protiv izmjena zakona po hitnom postupku се појављује прво на Capital.ba - Informacija je capital.\nBANJALUKA - Opozicija u Republici Srpskoj smatra da bi eventualne izmjene Zakona o upravi i lokalnoj samoupravi koje se najavljuju, a kojima bi se na određeni način razvlastili gradonačelnici i načelnici u Republici Srpskoj, bile udar na demokratiju i prekrajanje izborne volje građana, dok s ..


Kornjače s Galapagosa imaju neverovatno pamćenje: Sećaju se treninga i 10 godina kasnije - Telegraf.rs\n04/12/19 | 11:55 ≫ 12:19\nKornjače s Galapagosa imaju neverovatno pamćenje: Sećaju se treninga i 10 godina kasnije\nO džinovskim kornjačama sa Galapagosa govorio je i Čarls Darvin\nDžinovske kornjače sa pacifičkih i indijskih ostrva možda su mnogo pametnije nego što su ljudi do sada mislili, rezultati su novog istraživanja.\nIako važe za spore i nezgrapne u životinjskom carstvu, kornjače sa ostrva Galapagos i sa Sejšela demonstriraju izvanredne veštine pamćenja tokom vremena. Njihova posmatranja pokazuju da one nisu samo sposobne da uče nove zadatke, već mogu da se sete svog treninga gotovo deceniju kasnije.\nKornjače u zoološkim vrtovima iz Ciriha i Beča naučene su da grizu obojeni štap za primanje hrane i mogu da ponove tu veštinu posle gotovo deceniju.\nPre oko devet godina, naučnici iz Okinavskog instituta za nauku i tehnologiju u Japanu podučavali su grupu kornjača zatvorene u zoološkim vrtovima u Beču i Cirihu, da ujedu kraj određenog obojenog štapa u zamenu za hranu.\nU to vreme kornjače su obučavane da grizu pravilni štap za primanje hrane kada su im bile predstavljene dve različite mogućnosti. Nakon skoro decenije, ekipa se vratila u prostor u kome su bile tri kornjače i otkrila je da su u stanju da se prisete njihove veštine, prenosi Dejli mejl.\n- Donedavno su se gmizavci često smatrali refleksnim životinjama, nesposobnim za složenije ponašanje, svedenim na marginu u evoluciji učenja i inteligencije - napisali su istraživači u svojoj studiji, koja je objavljena u časopisu Animal Cognition. Otkriveno je i da ta stvorenja brže uče kada se obučavaju u grupi, a ne pojedinačno, iako je svakoj kornjači za zadatak učenja bila dodijeljena jedna lična boja.\nKornjače sa Galapagosa, mogu da žive više od 100 godina, što ih čini jednim od kičmenjaka koje najduže žive. Rani posetioci Galapagosa, uključujući Čarlsa Darvina početkom 19. veka, koristili su kornjače kao izvor hrane tokom napornog putovanja preko Tihog okeana.\nHMS Beagle uzeo je više od 30 živih kornjača kao jednostavne za čuvanje i dugotrajan izvor hrane za putovanje u Polineziju. Darvin je u svom dnevniku napisao: "Mlade kornjače se koriste za glavno jelo - supu, inače je njihovo meso, po mom ukusu bezukusno."\nDarvin je takođe primetio da su kornjače sa Galapagosa u svojim prirodnim staništima sposobne da pređu znatne udaljenosti od oblasti spavanja do hranilišta i izvora vode, što je rani pokazatelj njihove inteligencije.\nSuprotno tome, Villiam Dampier, britanski gusar iz 17. veka, rekao je da su "izuzetno krupne, debele i tako slatke, da nijedno pileće meso ne može da ih zameni".\nOva nova studija predstavlja prvi korak ka širem uvažavanju kognitivnih sposobnosti džinovske kornjače, a manje interesovanje samo za njihovo meso.\nVideo: Kornjača tokom seksa zvuči kao da umire