VIDEO: Jay Leno i 1971 Plymouth GTX\n1 Jul 2019 - 13:11 Video Link\nNajavljen Bentley EXP 100 GT concept\n1 Jul 2019 - 12:23 Concept cars Link\nBentley Motors nastavlja da obeležava svoju stogodišnjicu, pa će tim povom sledeće nedelje prikazati i novi koncept automobil, nazvan Bentley EXP 100 GT.\n1 Jul 2019 - 12:06 Top secret Link\nVIDEO: Test BMW X2 M35i\n1 Jul 2019 - 11:00 Video Link\nToyotini sportski aduti na 2019 Goodwood festivalu brzine\n1 Jul 2019 - 10:30 Vesti Link\nMik Šumaher vozi očev Ferari na "Hokenhajmu"\n1 Jul 2019 - 10:00 Sport Link\nMladi nemački automobilista Mik Šumaher voziće očev šampionski bolid iz 2004. godine tokom vikenda za Veliku nagradu Nemačke sledećeg meseca.\nBMW Vison M Next koncept bi mogao da dobije produkcijsku verziju\n1 Jul 2019 - 09:30 Vesti Link\nDva aktuelna modela sa elektromotorima neće dobiti direktne naslednike nakon okončanja životnog ciklusa, ali bi BMW umesto njih mogao da počne da proizvodi novi sportski model sa hibridnim pogonom - Vison M Next.\nVIDEO: Test 2019 BMW 318d\n1 Jul 2019 - 09:00 Video Link\nNo comment: Modifikovani Nissan 350Z prekriven veštačkom travom\n1 Jul 2019 - 08:35 Tuning Link\n* Snimljeno u Japanu\nVIDEO: Test 2019 Mini Countryman S E\n1 Jul 2019 - 08:10 Video Link\nGenesis najavljuje nove modele\n1 Jul 2019 - 07:50 Top secret Link\nLuksuzni korejski brend će pokušati ono što nije uspelo Lexusu i Infinitiju.\nOvako bi mogao da izgleda Ford Puma ST\n1 Jul 2019 - 07:30 Top secret Link\nNedavno predstavljeni Fordov manji crossover Puma je osvanuo u sportskom ST izdanju, ali za sada samo u virtuelnom svetu.\nSnimljen BMW Serije 2 Gran Coupe\n1 Jul 2019 - 07:10 Video Link\nBMW će još tokom ove godine predstaviti dugo očekivanu Seriju 2 Gran Coupe (interne oznake F44). To će se desiti u novembru na sajmu automobila u Los Anđelesu, dok će prodaja startovati početkom sledeće godine.\nLumma CLR 8S (Audi Q8)\n1 Jul 2019 - 06:40 Tuning Link


Mladi pokreću privredu - PKS-RPK Novi Sad\n– Drago mi je da su ovi mladi ljudi prepoznali šansu da se kroz rad u Kancelariji usavršavaju, ali i da učine nešto za svoju lokalnu sredinu. Oni su po struci pravnici, ekonomisti, inženjeri, tehnolozi… Raznolikost njihovih zvanja doprineće da bude obuhvaćeno više oblasti u kojima će Kancelarija moći da deluje – istakao je Radivoj Debeljački, rukovodilac KLER i član Opštinskog veća, zadužen za oblast međunarodne i regionalne saradnje i lokalni ekonomski razvoj.\nVolonteri su podeljeni u dve grupe od po četiri člana i trenutno su zaokupljeni sastavljanjem baze podataka o nosiocima privrednog života u opštini.\n– Pripremamo se za pisanje projekata, kojima ćemo konkurisati za pomoć iz raznih fondova. Da bi to bilo olakšano, opština mora da bude kompjuterski umrežena, čemu ću moći da dam poseban doprinos – kaže volonter Stevan Pivnički, koji je završio Visoku školu strukovnih studija za informacione tehnologije (ITS) u Beogradu.\nSrbobran je nekad bio čuven po kombinatu “Elan”, gigantu poljoprivredno-industrijske proizvodnje, koji je propao. Mirjana Vujić, volonterka KLER, koja je završila Tehnološki fakultet, naglasila je da želi da opština Srbobran ponovo ima velika preduzeća.\n– Ovde sam zasnovala porodicu i želim da i mom detetu sutra bude bolje – poručila je Mirjana.\nIz opštine u – fabriku\nDebeljački je predočio da volontiranje u KLER predstavlja usavršavanje kadrova za potrebe lokalne samouprave.\n– Trenutno je na snazi zabrana zapošljavanja u javnom sektoru, ali očekujemo da dođe do reorganizacije opštinske uprave i da se za ove mlade ljude, ako se pokažu, otvore radna mesta – kazao je Debeljački.


Dijetetski suplementi :: Vitamini :: Biofar ACE Selen Cink 20 šumećih tableta - Apoteka Jonex Pharm\nPočetna/Dijetetski suplementi/Vitamini/Biofar ACE Selen Cink 20 šumećih tableta\nBiofar ACE šumeće tablete sa cinkom i selenom čine kombinaciju minerala i vitamina, čiji aktivni sastojci učestvuju u zaštiti ćelija od oksidativnog stresa, održavanju normalnog vida i zdrave kože. Selen, cink, vitamin A, B6, vitamin C i folna kiselina daju poseban doprinos normalnoj funkciji imunog sistema.\nU velikoj časi vode rastvoriti jednu tabletu i popiti jednom dnevno, tokom obroka. Primenu ponoviti nekoliko puta godišnje u ciklusima u trajanju od 20 dana.\nBeta-karoten, vitamin A, vitamin B6, folna kiselina, vitamin E, vitamin C, selen, cink, pomoćne supstance.\nKarakteristike: Biofar ACE šumeće tablete sa cinkom i selenom je preporučljiv u sredinama sa povećanim zagađenjem, radi zaštite od oksidativnog stresa i kod oštećenja kože.\nOsobine artikla: Sadrži najznačajnije vitamine i minerale sa izuzetnim antioksidativnim dejstvom\nOsobine artikla: Posebno povoljno deluju na vitalnost i detoksikaciju organizma\nOsobine artikla: Usporava starenje ćelija\nLIVSANE Vitamin C visoka doza, šumeće tablete\nVitamin C direkt + cink 20 kesica


Bivši vlasnici Kingsa uložili 880.000 na Mejvedera - Sportklub\nBivši vlasnici Kingsa uložili 880.000 na Mejvedera\nVesti borilački sportovi Autor:Jelena Trajković16. avg. 20175:22 > 5:24\nDo velike borbe između Flojda Mejvedera i Konora Mekgregora ostalo je desetak dana, pa sve u vezi sa njom privlači veliku pažnju. Takav slučaj je sa braćom Maluf, koji su uložili ogromnu sumu novca na Mejvedera, a prihod planiraju da daju u humanitarne svrhe.\nGavin i Džo Maluf, nekadašnji vlasnici Sakramento Kingsa, poprilično su sigurni u Mejvederove šanse za pobedu u Las Vegasu. Njih dvojica su tako uložili 880.000 dolara na pobedu američkog boksera koji je u dosadašnjem delu karijere upisao 49 pobeda bez poraza.\nVeruje se da do sada nikada nije viđena veća uplata, a zanimljivo je da su braća Maluf najavila da će u slučaju dobitka novac uplatiti u humanitarne svrhe. Međutim, nisu pojasnili da li će uplatiti ukupnu sumu ili 160.000 dolara, koliko će dobiti preko sume koliko su uplatili.\n„Imamo veliku priliku da pomognemo mnogom ljudima u humanitarnim organizacijama i zato smo se odlučili na ovakav potez. To je zanimljiv način da uživamo u borbi, a takođe da promovišemo naše proizvode“, istakao je Gavin Maluf.\nBraća Maluf su bili vlasnici Kingsa od 1998. do 2013. godine, kada su prodali franšizu. Nedavno su se vratili u svet sporta, pošto su postali manjinski vlasnici Las Vegas Golden Najtsa, koji će debitovati u NHL za nekoliko meseci.\nBorba između Mejvedera i Mekgregora na programu je 26. avgusta, a moći ćete da je pratite u direktnom prenosu na Sport klubu.\nConor McGregorFloyd MayweatherGavin MaloufSacramento Kings\npre 40 min 15


Vispak | Namirnice.ba\nČokolada, Kafa, Reklame, Video, Vispak\nIgramo sa dva fildžana u špicu: Pogledajte Enisa Bešlagića u ulozi trenera koji pije kafu i jede čokoladice [Video]\nMoramo priznati da smo se nestrpljenjem čekali da se u eter puste posljednje Vispakove reklame u kojima kolo vodi jedan od najpopularnijih i najomiljenijih bh. glumaca - Enis Bešlagić. Za one koji ne znaju, Vispak, odnosno grupacija koja gazduje nad Vispakom - AS iz Jelaha, od prošle sedmice je i zvanični sponzor Nogometne reprezentacije naše zemlje, što je za posljedicu imalo i snimanje novih reklama za Vispakove proizvode, ali sada u fudbalskoj noti.


Crna Hronika - Index.ba\nOko 19 sati u Sarajevu na autoputu na Stupu dogodila se saobraćajna nesreća u kojoj su učestvovala tri automobila. Kako nam javljaju čitatelji ima i povrijeđenih. Na mjestu nesreće su ekipe hitne pomoći, a iz policije...\nViše osoba je povrijeđeno u teškoj saobraćajnoj nesreći koja se dogodila na magistralnoj cesti M-17 u mjestu Žitomislići između Mostara i Čapljine. Kako je kazano za Index.ba iz MUP-a HNK nesreća je prijavljena u 20:15...\nPeriš: Bol je neizdrživa, ali Bogu hvala samo da...\nNenad Periš, otac Mateja Periša čije je tijelo, kako se pretpostavlja, danas pronađeno na Adi Huji u Beogradu, priznaje da mu je laknulo što je čekanju došao kraj, ali da istovremeno osjeća neizdrživ bol. Nenad...\nSeadu Tahiroviću 18 godina zatvora zbog ubistva u Studentskom...\nKantonalni sud u Sarajevu, prvostepenom presudom, osudio je Seada Tahirovića na ukupno 18 godina zatvora zbog kršenja uslovne kazne i ubistva kolege i uposlenica Studentskog centra u Nedžarićima. On je dobio 17 godina zbog toga...\nVelika tragedija dogodila se sinoć u Cazinu gdje je samoubistvo izvršio 19- godišnji maturant Gimnazije, saznaje portal "Avaza". Portparol MUP-a Unsko- sanskog Kantona Adnan Beganović potvrdio je za portal "Avaza" da je policija u Cazinu...\nPetogodišnja djevojčica utopila se u rijeci na području Laktaša. Potvrđeno je to iz Okružnog javnog tužilaštva Banja Luka za Nezavisne. - Dežurnog tužioca su nadležni iz Policijske uprave Banja Luka obavijestili da se na području Laktaša...\nTeška nesreća na Dobrinji: Automobil udario dijete, građani prevrnuli...\nU sarajevskom naselju Dobrinja danas se desila teška saobraćajna nesreća, piše Klix.ba. Iz Operativnog centra MUP-a KS je rečeno da je prijavljena nesreća oko 15 sati na Trgu djece Dobrinje. "Dvije osobe su prevezene na ukazivanje medicinske...\nPokušaj ubistva migranta u Ušivku, policija traga za dvojicom...\nU Privremenom prihvatnom centru Ušivak kod Hadžića u noći sa subote na nedjelju došlo je do tučnjave u kojoj je teško povrijeđen maloljetnik iz Afganistana. Policija je provela istražnje radnje i traga za dvije...\nVozač "mercedesa", 22-godišnji H. M. iz Bugojna, podlegao je povredama nakon saobraćajne nesreće koja se desila u subotu oko 21.40 sati na ulazu u Blagaj, potvrdili su u MUP-u Hercegovačko-neretvanskog kantona. Kako se navodi, "mercedes"...


Tehnologija hrane - Savjetuje\nCrnogorski skorup – delikates na djelu\nCrnogorski skorup je oduvijek predstavljao posebnu vrstu mlječnog proizvoda, najviše na područjima koja gravitiraju Durmitorsko-Sinjavskom kraju. Na navedenom području, a koje bi obuhvatalo opštine: Žabljaka, Šavnika, Plužina, Mojkovca i Kolašina, najviše se i dan danas proizvede skorupa, gledano na nacionalnom nivou. Tehnologija njegove izrade dosta je specifična, ali u osnovi jednostavna. Kasniji postupci, kao što... Pročitajte više...\nkajmačenje, kajmak, mješina, skorup\nPrincipi kontrole patogena u životnoj sredini\nPredsjednik Commercial Food Sanitation LLC, koji je poznat i kao bivši direktor globalne zaštite za hranu, sanitaciju i higijenski dizajn za Kraft Food, Joe Stout je naveo dva ključna incidenta koja su na ne tako dobar način obilježili njegovu karijeru i rad sa različitim patogenima. Prvi incident dogodio se 24. decembra 1986, kada je Nabisco... Pročitajte više...\nTehnologija hrane, Zanimljivosti\nKako smo u prethodnim tekstovima pisali o E. coli u sirevima i mjerama u sprječavanju kontaminacije prilikom proizvodnje sira, u ovom tekstu ćemo pisati o Kolašinskom lisnatom siru, blagu kolašinske i mojkovačke opštine, njegovim specifičnostima i tehnologiji proizvodnje. Sir je proizvod koji je karakterističan za određene zemlje i narode. Njegov nastanak i proizvodnju uslovljavaju klima,... Pročitajte više...\ngeografska oznaka, Kolašinski lisnati sir, lisnati sir, tehnologija proiyvodnje\nUzročnici kvarenja hrane\nMorate priznati da većina nas spada u veliku grupu gurmana. Svi svakodnevno jedemo raznu hranu, a da ne razmišljamo o tome odakle je uzimamo ili šta jedemo, jer današnji brzi način života nam nekad ne ostavlja puno vremena da razmisljamo o tome šta konzumiramo. Bez obzira na to što smo upravo govorili o manjku vremena,... Pročitajte više...\nkvarenje hrane, tehnologija hrane, uzročnici kvarenja hrane\nOni koji redovno posjećuju sajt seljak.me znaće da smo u prethodnom članku govorili o značaju bezbjednosti hrane u okviru poljoprivredne proizvodnje kao i o zakonu koji je određuje, i bliže se upoznali sa osnovnim pojmovima vezanim za ovu oblast. Na taj način smo zagrebali ispod površine, a svakim narednim člankom ćemo se bliže upoznavati sa... Pročitajte više...\nDragi naši proizvođači, preduzetnici i poljoprivrednici, sigurni smo da ste upoznati sa tim koliko je zdravstveno bezbjedna i higijenski ispravna hrana važna i predstavlja osnov za funkcionisanje čovječanstva. Iz tog razloga smo odlučili da se malo detaljnije pozabavimo ovom tematikom i da kroz buduće objave precizno i jednostavno objasnimo neke pojmove koji će mnogima biti... Pročitajte više...\nVođeni trenutnom situacijom u svijetu i činjenicom da je prodaja brašna i ulja drastično porasla, odlučili smo da vam udijelimo korisne savjete koji se tiču čuvanja, tj. skladištenja ovih namirnica. Kako skladištiti brašno? Prije svega, brašno je namirnica koja može da traje od 6 do 8 mjeseci, bez obzira da li je otvoreno ili nije.... Pročitajte više...\nKako izbjeći E. coli prilikom proizvodnje sira?


Upozorenje Ambasade SAD-a samo dio standardne procedure - CdM\nUpozorenje Ambasade SAD-a samo dio standardne procedure\nAmbasada Sjedinjenih Američkih Država u Podgorici jeste izdala upozorenje svojim državljanima na moguće terorističke napade i u Crnoj Gori tokom novogodišnjih praznika, ali se radi o “standardnom obavještenju koje diplomatska predstavništva SAD-a širom svijeta šalju svojim građanima”.\nKako je rekao nezvanični sagovornik Pobjede, upozorenje se ne odnosi konkretno na našu državu, već “na zemlje širom svijeta, jer je tokom praznika promet turista veći”.\nTagoviAmbasada SAD Crna Gora teroristički napadi Upozorenje\n1 Komentar na "Upozorenje Ambasade SAD-a samo dio standardne procedure"\nBujković: Zar je moguće da će nadležni dozvoliti da Jadranski sajam bude izbrisan


Dragan Uzelac | P.U.L.S.E Magazin za umetnost i kulturu - Part 3\nHome»Entries posted by Dragan Uzelac (Page 3)\nAutor Dragan Uzelac, objavljeno 02/08/2018 Bohumil Hrabal, Književnost\nBohumil Hrabal, legendarni češki pisac, boem, humorista i disident smatra se jednim od najznačajnijih čeških književnika 20. veka, uz veličine poput Jaroslava Hašeka, Karola Čapeka i Milana Kunderu. Kao vrstan pripovedač, strastven boem (njegova omiljena praška kafana bila je ,,Kod zlatnog tigra“, mesto njegovog stvarnog života, druženja i inspiracije), subverzivni umetnik, disident čija su dela […]\nAutor Dragan Uzelac, objavljeno 28/06/2018 Muzika, The Rolling Stones\nAutor Dragan Uzelac, objavljeno 18/06/2018 Film, Vim Venders\nAutor Dragan Uzelac, objavljeno 05/06/2018 Književnost, Persi Biš Šeli\nPersi Biš Šeli (1792 -1822) Dok je Bajron, u svom romantičarskom aspektu, istupao kao prezasićeni i razočarani, cinični buntovnik, Šeli- ništa manje egocentrik, stvarao je vizije boljeg života čitavog čovečanstva iz svoje zanesenjačke vitalnosti i vere u ljudsku lepotu i plemenitost. Šeli je smatrao da u životu i pesništvu ima posebnu misiju- da se odupre […]\nAutor Dragan Uzelac, objavljeno 20/05/2018 Džems Džojs, Književnost\nAutor Dragan Uzelac, objavljeno 05/05/2018 Književnost, Knut Hamsun\nAutor Dragan Uzelac, objavljeno 08/03/2018 Društvo, Muzika, Politika\nIntro: ,,It’s better to burn out than to fade away” Odavno sam ukazivao na opasnost da rock and roll bude kooptiran unutar establišmenta. Nekada je rock trebalo da bude pobuna protiv otuđenosti i preozbiljnosti sveta u kome su rad i trošenje bile jedine vrednosti. Ali, zvezde dugih kosa počele su da bacaju poglede na rezidencijalne […]\nAutor Dragan Uzelac, objavljeno 27/01/2018 Muzika


POPRAVIO RUPE NA PUTEVIMA, GRAĐANI GA ČASTILI MARIHUANOM: Vlast ga kritikuje, a evo šta on kaže!\n07.04.2019. 14:55h 07.04.2019. 14:55h\nGde je vlast zakazala, delovao je dvadesetdvogodišnji Kanađanin Džon Mekju koji je odlučio da popravi i popuni rupe na putevima, a učinio je to jer je zbog jedne takve rupe doživeo saobraćajnu nesreću vozeći se u automobilu sa svojom majkom.\nUmesto da piše vlastima da reaguju, odlučio je da preuzme stvari u svoje ruke te je nabavio opremu i popunio rupe. Njegov trud su primetili i građani koji su mu za rad i trud dali novac, kafu i marihuanu, prenosi CBS Njuz.\n"Da, dobijam dosta novca. Nekoliko ljudi mi je dalo i marihuanu, što je super", rekao je Mekju.\nKanadske vlasti poručile su mu da je to posao koji bi trebalo da prepusti profesionalcima, te su mu rekli da na ovaj način ugrožava sebe jer radi na putevima gde je saobraćaj veoma gust.\n"Policija je dolazila, pretili su mi tužbom. Ovo nije prvi put da sam na auto-putu, ranije sam stopirao na putevima na kojima je bilo viđe većih i bržih vozila. Znam šta treba raditi kada se pojavi auto koji se kreće velikom brzinom", zaključio je on.\nISPLIVALO 100 KILOGRAMA KOKAINA U RUMUNIJI: Talasi izbacili pakete na obalu Crnog mora, a sumnja se da su u sve umešani SRBI!\nŠOK DETALJI! DEČAKE ZAROBLJENE U PEĆINI NA TAJLADNU DROGIRALI SREDSTVOM ZA KONJE: Doktor koji je bio s njima otkrio dramatične trenutke i zašto je bio siguran da NEĆE PREŽIVETI!\nTRAMP MEKSIKU POSTAVIO ULTIMATUM: Imate godinu dana da zaustavite protok droge i migranata ili ZATVARAM GRANICU, ali prvo počinjem sa CARINAMA!


"Naša radost" spremna za prijem mališana, dosadašnje mere ostaju na snazi | (Vesti - 20. 08. 2020) Subotica.com\n"Naša radost" spremna za prijem mališana, dosadašnje mere ostaju na snazi\n20.08.2020. u 13:16h\nPredškolsku ustanovu "Naša radost" od 1. septembra pohađaće rekordan broj mališana, njih oko 4.430, što je za stotinu više u odnosu na prethodnu godinu. Osim manjih izmena u pogledu odvijanja adaptacije dece koja se po prvi put odvajaju od roditelja, mere koje su na snazi još od maja, nastaviće da se primenjuju i u novoj školskoj godini.\nTako će roditelji, čiji mališani po prvi put kreću u vrtić, morati da pribave potvrdu pedijatra da je dete uredno pregledano i vakcinisano, a preporuke da pre dovođenja deteta u vrtić izmere temperaturu sebi i mališanima, te da ih vaspitačima predaju na ulazu u objekat, ostaju na snazi i od 1. septembra, objašnjava Veljko Vojnić, tehnički direktor "Naše radosti".\n- Izmenu ćemo imati samo kod najmlađih grupa, odnosno beba koje treba da se adaptiraju na odvajanje od roditelja. Ovi roditelji će ulaziti u objekat i za njih smo napravili raspored po manjim grupama, a kako adaptacija dece traje nekoliko dana, sa jednom grupom roditelja će se raditi dva-tri sata, nakon toga sa drugom grupom, trećom, sve dok sva deca ne prođu kroz adaptaciju da mogu da borave u vrtiću bez roditelja - objašnjava Vojnić, dodajući da predškolska ustanova nije dobila nove instrukcije od nadležnog Ministarstva. - Kako je primetan pad broja zaraženih na nivou republike, moguće je da će se nešto menjati i da će Ministarstvo prosvete doneti neku novu instrukciju, ali za sada nemamo nikakvih naznaka. Nastavićemo da se pridržavamo svih mera koje smo dobili još u maju, a to je da se prilikom dolaska u vrtić deci meri temperatura, da ulaze preko dezobarijere i da im se odmah peru rukice, a dokle god nam vremenski uslovi budu dozvoljavali, gledaćemo da deca što više vremena provode napolju, na otvorenom, ne mešajući se sa decom iz drugih grupa.\nIsta pravila važiće i za zaposlene u predškolskoj ustanovi, koji prilikom rada sa roditeljima i decom koriste zaštitnu opremu, odnosno masku, rukavice, vizir i radnu uniformu, kako bi mogućnost eventualnog zaražavanja i širenja infekcije izazvane korona virusom sveli na minimun, dok su higijenski nadzor i dezinfekcija prostora pojačani u svih 50 objekata ustanove.\n- Do sada nismo imali nijedan slučaj zaraze u vrtićima i nadamo se da će tako i ostati. Takođe, nedavno nam je u kontroli bila i epidemiološka služba, koja je jako zadovoljna načinom i strogoćom s kojom primenjujemo sve propisane mere, jer nam je cilj da zaštitimo svu decu, ali i njihove roditelje i ukućane od zaražavanja - dodaje tehnički direktor.\nPredškolsku ustanovu "Naša radost" od 1. septembra trebalo bi da pohađa rekordan broj mališana, njih oko 4.430, a kako naš sagovornik ističe, ne očekuje se da će već prvog dana svi roditelji doneti decu, već da će se vrtići postepeno puniti, u skladu s daljim razvojem epidemiološke situacije.\n- Kad počne školska godina, imaćemo jasniju sliku i tada ćemo znati o kojem broju dece je tačno reč. Naša preporuka je i dalje da roditelji, koji nemaju preveliku potrebu da dete ostave u vrtiću, još malo sačekaju da se epidemiološka situacija stabilizuje, a mi se nadamo da ćemo već u septembru moći normalnije da radimo - poručuje Vojnić.\nNaša Radost Subotica veljko vojnić naša radost predškolska ustanova naša radost PU Nasa Radost polazak u vrtić


O krstu Svetog Vladike Nikolaja\nDatum: 15. 09. 2014.\nAutor: Pavel Tihoirov, prevod Ranko Gojković\nOblast: Pravoslavlje ▹ Sv. Vladika Nikolaj | Pravoslavlje ▹ Sveta Rusija\nTihomirov je, prvenstveno kao verujući pravoslavni hrišćanin, koji je svojom ruskom dušom iskreno zavoleo narod Srpski, kao posmatrač sa strane, u ovoj knjizi pokušao da ispiše Svetosavsko poimanje srpske istorije, epohe svetog Nikolaja Srpskog. Po mome skromnom mišljenju – više nego uspešno. Njegovo svetosavsko osmišljavanje tragičnih srpskih podela na četnike, partizane i ljotićevce, (koje su se iz tragičnog ratnog perioda, prenele i u posleratni period u srpsku emigraciju i koje i danas traju) daje nadu da se te podele mogu prevazići. U trenucima kada je naš narod pred provalijom, sličnom onoj u kojoj se našao pred Drugi svetski rat, prevazilaženje tih podela i povratak sa sodomskog evropskog puta, na put Svetog Save i Svetog Nikolaja, predstavlja uslov biološkog opstanka Srpskog naroda.\nPredgovor srpskom izdanju, 3\nO tome kako je nastajala knjiga „O krstu svetog vladike Nikolaja“, 7\nProlog – povest o 303 dukata, 11\nGlava 1 – Genije, 13\nGlava 2 – Svetitelj, 39\nGlava 3 – Političar, 68\nGlava 4 – Zarobljenik, 110\nGlava 5 – Izgnanik, 185\nTekst Ranka Gojkovića o Caru Nikolaju i odnosu svetog vladike Nikolaja prema Caru Mučeniku: „Molitva za Cara“, obajavljen u Ruskoj liniji, marta 2011.\nNaslov: O krstu Svetog Vladike Nikolaja\nUlica i broj Grad Poštanski broj AfghanistanAlbaniaAlgeriaAndorraAngolaAntigua and BarbudaArgentinaArmeniaAustraliaAustriaAzerbaijanBahamasBahrainBangladeshBarbadosBelarusBelgiumBelizeBeninBhutanBoliviaBosnia and HerzegovinaBotswanaBrazilBruneiBulgariaBurkina FasoBurundiCambodiaCameroonCanadaCape VerdeCentral African RepublicChadChileChinaColombiaComorosCongoCongo (Brazzaville)Costa RicaCote d'IvoireCroatiaCubaCuracaoCyprusCzech RepublicDenmarkDjiboutiDominicaDominican RepublicEast Timor (Timor Timur)EcuadorEgyptEl SalvadorEquatorial GuineaEritreaEstoniaEswatiniEthiopiaFijiFinlandFranceGabonGambia, TheGeorgiaGermanyGhanaGreeceGrenadaGuatemalaGuineaGuinea-BissauGuyanaHaitiHondurasHong KongHungaryIcelandIndiaIndonesiaIranIraqIrelandIsraelItalyJamaicaJapanJordanKazakhstanKenyaKiribatiKorea, NorthKorea, SouthKuwaitKyrgyzstanLaosLatviaLebanonLesothoLiberiaLibyaLiechtensteinLithuaniaLuxembourgMadagascarMalawiMalaysiaMaldivesMaliMaltaMarshall IslandsMauritaniaMauritiusMexicoMicronesiaMoldovaMonacoMongoliaMontenegroMoroccoMozambiqueMyanmarNamibiaNauruNepalNetherlandsNew ZealandNicaraguaNigerNigeriaNorth MacedoniaNorwayOmanPakistanPalauPalestinePanamaPapua New GuineaParaguayPeruPhilippinesPolandPortugalPuerto RicoQatarRomaniaRussiaRwandaSaint Kitts and NevisSaint LuciaSaint VincentSamoaSan MarinoSao Tome and PrincipeSaudi ArabiaSenegalSerbiaSeychellesSierra LeoneSingaporeSlovakiaSloveniaSolomon IslandsSomaliaSouth AfricaSpainSri LankaSudanSurinameSwedenSwitzerlandSyriaTaiwanTajikistanTanzaniaThailandTogoTongaTrinidad and TobagoTunisiaTurkeyTurkmenistanTuvaluUgandaUkraineUnited Arab EmiratesUnited KingdomUnited StatesUruguayUzbekistanVanuatuVatican CityVenezuelaVietnamWalesYemenZambiaZimbabwe Država


Šta morate znati pre nego što postanete žirant : Potrošač : POLITIKA\nPotrošač\tŠta morate znati pre nego što postanete žirant\nU slučaju da dođe do problema u otplati kredita, banka na osnovu potpisane izjave, overenih obrazaca Administrativne zabrane i eventualno trajnog naloga, može aktivirati garanciju, što jemca automatski stavlja u položaj dužnika\tBiti žirant u današnje vreme veliki je rizik. U vremenima kada se preko noći gube radna mesta, ostaje bez prihoda koji osiguravaju osnovnu egzistenciju i pored najbolje volje i savesti korisnika kredita da izmiri svoje obaveze prema banci, neretko ova obaveza padne na teret žiranta.\nKo je jemac?\nNa tržištu novca, gde su usluge koje koristimo poprilično skupe za naše novčanike, banke i finansijske institucije maksimalno obezbeđuju svoj kapital od eventualnih poteškoća u naplati. Jedan od načina obezbeđivanja plasiranog novca je i žirant (jemac).\nŽirant je osoba koja garantuje svojim prihodima za klijenta i obavezuje se da će, ukoliko on iz bilo kog razloga ne bude izmirivao svoje obaveze, nastaviti plaćanje u njegovo ime.\nU većini slučajeva žiranti su fizička lica, državljani Srbije, sa stalnim zaposlenjem i redovnim mesečnim prilivima. Za žirante važe ista pravila kao i za korisnike kredita – žirant mora imati urednu kreditnu istoriju i stalne prihode koji su dovoljno veliki da bi pokrili iznos vaše rate.\nPrilikom podnošenja zahteva za kredit za koji je potreban žirant kao obezbeđenje, pored dokumentacije za klijenta, banci se mora dostaviti i odgovarajuća dokumentacija za žiranta. Ovu dokumentaciju propisuje banka i to su bančini obrasci u vidu Potvrde o zaposlenju i visini primanja za žiranta, administrativne zabrane i nezaobilazno Saglasnost za dobijanje izveštaja iz Kreditnog biroa. Na osnovu overenih podataka poslodavca žiranta o stalnom zaposlenju, visini primanja i administrativnim zabranama, kao i osnovnog izveštaja iz Kreditnog biroa, banka će proceniti kreditnu sposobnost žiranta i doneti odluku da li žirant ispunjava uslove za jemstvo koje daje po kreditu.\nUslovi koje je potrebno ispuniti\nŽirant može biti punoletna osoba, sa stalnim zaposlenjem od najmanje šest meseci kod trenutnog poslodavca i ukupnim radnim stažom u trajanju od najmanje godinu dana. Za žiranta kod većine banaka važi ista starosna granica kao i za korisnika kredita, odnosno da ne sme biti mlađi od 22 godine i ne stariji od 65 godina u momentu otplate vaše poslednje rate kredita.\nU slučaju da je žirant zaposlen u privatnoj firmi, većina banaka dodatno postavlja uslov da firma mora da posluje najmanje godinu dana i da ne sme imati blokade računa duže od 15 dana u poslednjih šest meseci ili godinu dana. Ovi podaci o poslodavcu žiranta su za banke veoma značajne pa ih banke proveravaju na sajtu Agencije za privredne registre i na sajtu Narodne banke Srbije pretragom dužnika u prinudnoj naplati.Žirant po pravilu, ne sme biti zaposlen kod poslodavca koji je u stečaju, likvidaciji ili restruktuiranju.\nVisina stalnih prihoda žiranta kod većine banaka mora biti najmanje 80 odsto od vrednosti vaših stalnih prihoda ili veća – žirant svojom kreditnom sposobnošću mora pokriti sve svoje kreditne obaveze i vašu ratu kredita.\nIako kod većine banaka važi pravilo da korisniku kredita koji je penzioner, žirant ne može biti lice koje je takođe penzioner, ukoliko ste zaposleno lice, penzioner će u okviru dozvoljene bančine starosne granice moći da vam bude žirant. Isto tako, kod pojedinih banaka niko od članova vaše uže porodice neće moći da vam bude žirant.\nObaveze koje se preuzimaju\nPotpisivanjem obrazaca banke o zaposlenju i visini primanja žirant istovremeno potpisuje i izjavu kojom garantuje da će, u slučaju da korisnik kredita prestane da plaća svoje obaveze prema banci, on nastaviti da plaća te iste obaveze. Ova izjava uz potpisivanje menice prilikom realizacije kredita je neopoziva.\nDakle, u slučaju da dođe do problema u otplati kredita, banka na osnovu potpisane izjave, overenih obrazaca Administrativne zabrane i eventualno trajnog naloga (ukoliko i korisnik kredita i žirant primaju platu ili penziju preko iste banke), može aktivirati jemstvo, što žiranta automatski stavlja u položaj dužnika.\tkamatica.com\tobjavljeno: 06.07.2012.\nIvan Ivanovic | 07/07/2012 05:05\nJeste dinar pao 10% ove godine, ali je zato celu 2011. bio na istom nivou. Treba biti realan i posten, i iskreno, da su se svi u ovoj zemlji "drzali knjige" Srbija bi bila puno bolje mesto za zivot. Soskic je odlican guverner.\nmirko topalović | 09/07/2012 18:00\nOvo bi trebalo zakonom zabraniti. Najveća glupost na svetu je biti žirant. Svim bankama bih zabranio tu mogućnost. Pogotovu za privatna lica.\nmimi baric | 09/07/2012 22:53\nDa su ovako proveravali u Agrobanci,ali ekspert Mladjo zna koga treba proveravati,trudnice,zirante,jer oni opasno mogu da ugroze bankarski sistem.


Prvi Glas Srbije (Sezone 2011 i 2012/13) :: Muzička takmičenja i šou programi - Strana 4 of 236\n09 Decembar 2019, 00:05:54\nStranice: 1 2 3 4 5 6 ... 236\nAutor Tema: Prvi Glas Srbije (Sezone 2011 i 2012/13) (Pročitano 99828 puta)\n« Odgovor #45 poslato: 19 Jun 2011, 14:43:35 »\n« Odgovor #46 poslato: 19 Jun 2011, 14:53:40 »\nDaj Boze, ako je stvarno tako, mada znajuci Popovica, sad ce jos agresivnije da se krene i sve ce se vratiti na staro.\n« Odgovor #47 poslato: 19 Jun 2011, 15:33:16 »\nNe mogu da se slozim sa Milosem oko Svilara, jer sam nekoliko puta preslusao njegov drugi album na kome se nalaze zaista dobre pesme koje su u potpunosti pop\n« Odgovor #48 poslato: 19 Jun 2011, 15:41:19 »\n@ stevan 989: Zar je vec izdao dva albuma?\nCuo sam jednu pesmu od njega, i stvarno mi vise vuce na pop nego na folk\n« Odgovor #49 poslato: 19 Jun 2011, 15:42:49 »\nTo je pesma sa drugog albuma..\n« Odgovor #50 poslato: 19 Jun 2011, 15:54:41 »\nSviđa se i meni ta pesma.\n« Odgovor #51 poslato: 19 Jun 2011, 16:05:03 »\nE никад ми није било драже, видео сам колико мало публике је било. Али ме је шокирало да има преко 600 000 гласова. Мислим јбт које су се паре ту зарадиле на порукама. Мада искрено мислим да су то купљени гласови, да је више гласала та места одакле су извођачи. Е Саша, Саша а ти би од септембра да правиш нове звезде. М*ш\n« Odgovor #52 poslato: 19 Jun 2011, 16:41:31 »\nDa, prvi je izasao relativno brzo posle tadasnjeg finala i bio je prilicno slab, a drugi je izasao prosle godine i meni se dopada, recimo da su pesme najpribliznije Colinom fazonu, mada su opet razlicite\n« Odgovor #53 poslato: 19 Jun 2011, 16:44:07 »\nZvezde Granda su jedina svijetla tačka Granda, i jedino zbog čega ih poštujem\n« Odgovor #54 poslato: 20 Jun 2011, 20:38:41 »\nA Grand je inače pukao i Arena je bila poluprazna, što je samo još jedan dokaz da ne postoje neuništivi i nepobedivi. Grand su napustili svi vodeći pop-folk pevači sem Brene i Seke. Što bi naš narod rekao pukli su ko zvečke a ova sezona s aočajnim brojem glasova(za njihove standarde) i slabim rejtingom će ih samo oduvati na dno gde i pripadaju.\nHvala za Milana, Dušana, Radu( ),...., ali neka hvala više.\n« Odgovor #55 poslato: 20 Jun 2011, 20:46:22 »\nCitat: Milos-S 19 Jun 2011, 14:53:40\nPošto je moj ujak novinar i ulazi često na koncerte, tj. gotovo sve i mene vodi preko veze bio sam i ja u subotu an Zvezdama Granda(ako ne verujete mogu i neke slike da okačim) i zaista je partner bio bukvalno prazan, ali bukvalno. Bilo je malo ljudi uz šipke koje dele onaj parter fde se sedi i gde se stoji. Na prstenu je situacija bila solidnija, a pred početak su počeli da uvode ljude sa ulice kako bi popunili mesta koja su prazna, tj. ona kod kamera.\nNisam ukopčao koliko je bilo glasova, ali mislim da je bilo manje od 600 000 glasovašto je za Zvezde Granda apsolutni debakl, ako znamo da je uvek u finalu bilo preko milion glasova. A 2007me valjda milion i po.\nDa ne spominjem da su svi značajni pevači pop-folka napustili Grand, da je Grand u dugovima, a Pink u velikoj krizi(što se vidi po žali bože očajnom programu) i da ih Prva polako ali sigurno ruži, jer je kvalitet ipak kvalitet.\nŠto se tiče komercijalne muzike ona neće nestati kada Grand uskoro propadne, niti bi trebalo da nestane, ali će smrt Granda biti simbolično jako značajna.\n« Odgovor #56 poslato: 20 Jun 2011, 20:51:48 »\nNe bih više ništa dodavao na Miloseve i Maretove postove. Slažem se od reči do reči i iskreno se nadam da će se u budućnosti stvari promeniti nabolje i da će početi da se ceni kvalitet i pravi talenti. Ništa ne traje večno, pa ne verujem i da će nas Grandov monopol još dugo terorisati.\nA što se Prvog Glasa tiče, moram da priznam da mi deluje kao zanimljiva stvar, pa jedva čekam da vidim kako je ceo koncept osmišljen. Ipak, nadao sam se X faktoru, ali izgleda da od toga (za sada) nema ništa.\n« Odgovor #57 poslato: 20 Jun 2011, 21:07:51 »\nMislim da je ta situacija u kojoj će uspevati samo veliki talenti poprilično idealistična i nemoguča, jer komercijala vlada i regionalnom i globalnom muzičkom scenom. Kod nas je još i dobro kako je negde i naše najveće zvzde imaju kvalitetnih pesama, neosporno.\n« Odgovor #58 poslato: 21 Jun 2011, 08:13:34 »\nCitat: nikma 20 Jun 2011, 20:46:22\nMislim da je bilo 600 000 tacno, bar se tako pise, mada svi kazu da je zbilja bila poluprazna Arena, sto je svakako lepo cuti i videti. Ipak, videcemo uskoro da li je to samo bio kratkotrajni potres ili nesto vise od toga. Verujem da si bio tako i da je takva situacija. Pink generalno dise na skrgama i jedino ga i Grand odrzava a program je zaista ocajan. Ja nista ne gledam na Pinku, ali bas nista. Prva ih je, za mene, vec sad prestigla, ali ipak kazem mislim da cemo mi dugo osecati posledice Granda i da se on nazalost nece tako lako ugasiti, ali videcemo, ako nece on, ugasice ga publika, sto je na kraju krajeva i ono kljucno. Show se gasi kada nema publike, ali problem je sto se to kod nas mnogo ukorenilo i mislim da ne moze preko noci da se promeni. Ovo je u svakom slucaju lep nagovestaj i zaista dobra vest ali ne sme se zavrsiti na tome.\n« Odgovor #59 poslato: 21 Jun 2011, 09:24:53 »\nSlažem se. Kažu da je i druga sezona Zvezda Granda bila jako slabo propraćena pa su se vratili, ali ne znam da li je prošla baš ovako slabo kao ova.\n1632 Pregleda 08 Decembar 2019, 23:50:31\n1922 Pregleda 10 Jul 2013, 21:44:16\n16930 Pregleda 29 Septembar 2013, 17:11:42\n21737 Pregleda 01 Jun 2016, 00:45:24\n77130 Pregleda 29 Mart 2013, 22:20:14


Cementirano pitanje - Kontroverzna prodaja cementara - Nedeljnik Vreme\n11. 1. 2002. / 10.46\nNesrećnim sticajem okolnosti start privatizacije pod novom demokratskom vlašću u Srbiji simbolički je vezan za prodaju Beočinske cementare francuskom Lafaržu, još u maju prošle godine – pa se "treća pobeda" Francuza u trci za preuzimanje ove firme na jesenas raspisanom tenderu za prodaju svih srpskih cementara – nikako ne može smatrati iznenađenjem, nego više nekakvom "realizacijom" onoga što su već ranije u Parizu utanačili premijer Zoran Đinđić i ministar za privatizaciju Aleksandar Vlahović, a što su u Beogradu, još ranije, utanačili njihovi prethodnici premijer Mirko Marjanović i ministar Bogoljub Karić. No, slučaj da je Vlada Srbije posle svih trogodišnjih "transparentnih peripetija" dobila šansu (28. decembra prošle godine) da ovu cementaru "zakonito" proda francuskom Lafaržu pod uslovima gorim od onih koje je dobila za cementare u Kosjeriću i Novom Popovcu – mada je reč o najboljoj fabrici – produžiće sve političke svađe koje se oko Beočinske cementare pletu već godinama.\nDa pogledamo osnovne cifre koje su postignute u prodaji cementara – na prvom tenderu raspisanom po novom zakonu o privatizaciji koji je, po prirodi stvari, trebalo da uspostavi osnovne parametre za čitav proces privatizacije srpske industrije – da postavi "parametar cene" srpske imovine u svetskim relacijama i da dâ stvarni sjaj galantnim ocenama svih svetskih činovnika da je Srbija izabrala najbolji mogući koncept zakona o privatizaciji.\nNajbolje uslove za cementaru u Novom Popovcu ponudio je švajcarski Holcim. Za 70 odsto vlasništva obećao je da će platiti 52,5 miliona dolara, da će preuzeti zatečene obaveze od 36,6 miliona dolara i da će u narednih pet godina u razvoj firme investirati 83,9 miliona dolara. Dakle, moglo bi se reći da će Holcim preuzimanje ove cementare koštati najmanje 173 miliona dolara. Ako se cena cementare uporedi sa godišnjim proizvodnim kapacitetom – izlazi da kontrola nad proizvodnim kapacitetom za tonu cementa ovde košta 83,9 dolara.\nNešto slabiji uslovi postignuti su za cementaru u Kosjeriću, za koju je grčki Titan obećao 35,5 miliona dolara za 70 odsto vlasništva, preuzimanje obaveza od 1,1 milion dolara i investicije od 29,68 miliona dolara. Ukupno, grubo govoreći, 66,28 miliona dolara – ili, prema ceni, 73,16 dolara po toni proizvodnog kapaciteta.\nDa vidimo sada kako se stropoštavala cena Beočinske cementare. Kako zapaža novosadski "Dnevnik" (5. januara 2002), još 1998. godine britanski Redimiks je za za kupovinu kontrolnog paketa akcija ove fabrike i za socijalni i investicioni program nudio ukupno oko 120 miliona dolara (tada 254 miliona maraka) plus oko 35 miliona dolara kredita Vladi Srbije (tada 75 miliona maraka) koji bi praktično kasnije bio pokriven vladinim vlasničkim akcijama u cementari. Dakle, moglo bi se reći da je Redimiks tada za BFC nudio oko 155 miliona dolara. Istovremeno, i francuski Lafarž je 1998. godine nudio jedan "paket" kupovine i ulaganja u BFC i kredita Vladi Srbije težak ukupno oko 91 milion dolara (tada 195 miliona maraka). Zanimljivo, tada se ispostavilo da je mišljenje Dilojit i Tuša – da ipak treba dati prednost francuskom Lafaržu, iako je njegova ponuda tada teorijski bila slabija za 64 miliona dolara – bilo bolje primljeno kod tadašnjeg srpskog premijera Marjanovića (te nadležnih ministara Jorgovanke Tabaković i Bogoljuba Karića) od mišljenja samih rukovodilaca BFC-a i druge konsultantske kuće KPGM-a koja se zalagala za Engleze. No, taj posao su zakočile obnovljene sankcije iza kojih je došlo i NATO bombardovanje SRJ (BFC, naravno, nije bombardovan). Kasnije, kao interesent za BFC pojavila se austrijska kompanija Atlas internacional, koja je navodno ponudila ukupno 138 miliona dolara (tada, za akcijski paket 135 miliona maraka, za investicije 130 miliona maraka i za socijalni program 30 miliona maraka). Kada je srušen Miloševićev režim i kada su premijer Đinđić i ministar Vlahović preuzeli sektor privatizacije u Srbiji, ponovo se pojavio Lafarž sa ukupnom ponudom od oko 115 miliona dolara (133 miliona maraka za akcije, 70 miliona maraka za ulaganja tokom pet godina). Pošto se Vlada našla pod vojvođanskim pritiskom i kako novi zakon o privatizaciji još nije bio stupio na snagu, ovaj posao nije mogao biti zaključen po starim propisima, pa je napokon jesenas raspisivan tender. Na kraju su za Beočinsku cementaru konkurisala samo dva ponuđača – francuski Lafarž i nemački Hajdelberger. Francuska ponuda je bila relativno bolja, ali je ovoga puta obećano samo 50,89 miliona dolara za 70 odsto vlasništva, preuzimanje obaveza od 19,6 miliona dolara i ulaganje od 32,26 miliona dolara. Ukupno, Lafarž je ovoga puta pobedio sa ponudom od 102,75 miliona dolara, izračunato je da plaća cenu od samo 47 dolara po toni a, zajedno sa investicijama, ulaže 74 dolara po toni kapaciteta.\nNije naravno lako, nakon ove serije (ponekad teško uporedivih) cifara, koje su vazda bile samo (pravno jače ili slabije) potkrepljena obećanja, odsečno reći koliko i Srbiju i Vojvodinu, na ovom primeru, košta to što oko autonomije jedne pokrajine još nema jednog politički usaglašenog rešenja. Ministar Vlahović, neki predstavnici G-17 i poneki nezavisni ekonomista smatraju da bi BFC dobio veću cenu da Čanak i autonomaši nisu galamili protiv ove prodaje tvrdeći da Vlada Srbije prodaje "kradenu robu", a Vojvodini nudi samo bakšiš od 5 odsto (sada, kada je sa BFC stvar već otišla na krivu stranu, nudi se naknadno oko 50 odsto ulaganja u Vojvodinu, od nenamenskih dobitaka od privatizacije – znači oko 20-25 odsto od ukupne vrednosti prodatih preduzeća).\nNaravno da bi privatizacija bila "pesma od posla" kad se oko nje ne bi pleli različiti interesi, pa i "politički formulisani" ekonomski interesi jedne pokrajine, kako ih vide neke stranke u Vojvodini. Možda bi se za Beočinsku cementaru postigla bolja cena da su prethodno "uništeni" vojvođanski autonomaši. No, tu opciju već je trenirao Milošević desetak godina, pa su autonomaši preživeli – što je signal da bi taj put za prodaju vojvođanske privrede, novoj "centralno-demokratskoj" vlasti doneo više štete nego koristi. Jednostavno, privatizacija ne može da vodi računa o svačijem interesu, ali nije moguća protiv svih interesa.\nOvim nesrećnim poslom ne samo da je stavljen pod izvesnu sumnju toliko značajan i delikatan proces privatizacije srpske industrije, praktično još i pre nego što je počeo, nego su ugroženi i neki ministarski kredibiliteti – jer je najgora prodaja obavljena u korist firme za koju je konsultantske usluge, još pod Miloševićem, obavljao beogradski Dilojit i Tuš, dakle firma iz koje je potekla gotovo cela superstruktura koja sada vodi privatizaciju u Srbiji. Ko će sada narodu da objasni da tu nije postojao neki "sukob interesa" i da je navodno za sve kriv Čanak, koji se još pod Miloševićem javno borio protiv prodaje BFC-a Lafaržu – sve tvrdeći da Vlada Srbije prodaje "kradenu robu", a kasnije, da će je aktuelni ministar Vlahović dati "za tepsiju ribe" upravo toj firmi. I začudo – na kraju je BFC doista prodat Lafaržu, pod dvostruko gorim uslovima od onih koje su dobile ostale srpske cementare.\nNajgore od svega je to što ministar Vlahović nije javnosti uspeo da objasni zašto je u tenderske uslove bilo upisano da se za kupovinu Beočinske cementare mogu prijaviti samo firme sa godišnjom proizvodnjom cementa većom od sedam i po miliona tona. Obrazloženje da taj uslov obezbeđuje u inostranstvu "najjače strateške partnere" u suprotnosti je sa elementarnom ekonomskom logikom svake prodaje nekog "nacionalnog preduzeća" da se postignu što bolja cena i što više investicija, pošto već najjači na nekom širem tržištu i inače imaju manevarskog prostora da "nametnu" nižu cenu konkurentima iz najuže branše, a obično nisu mnogo motivisani da još investiraju u ono čega i inače imaju dovoljno i baš onda kad je to nekom drugom veoma važno, te su često čak spremni i da pojedine od mnogobrojnih pogona "prigase" da bi im oni drugi radili efikasnije (u našem slučaju, BFC će kao dobra fabrika sigurno raditi, a biće "prigašene" neke druge cementare). Pomažući još pri utvrđivanju propozicija tendera za cementare one najveće evropske i svetske proizvođače (valjda ne na njihov prethodni pritisak), Ministarstvo za privatizaciju automatski je otkrilo i "simpatije" koje je još pre tendera pokazalo za francuskog takmaca – pa je cela tenderska priča dobila crtu komične provincijalne pretenciznosti sa predvidljivim ishodom. To, dakako, može da nam se osveti kod budućih tendera u kojima se pobednik možda i neće moći predvideti sa toliko preciznosti – kao što je to ovde bio slučaj.\nPrema Futou, koga citira profesor Nikola Gaćeša, izvesni stolar, pa građevinski inženjer Josif Čik je još oko 1830. godine počeo da pravi cement u Beočinu, a 1855. godine je za 100 forinti od carskog i kraljevskog Wiener Wasser-Baumta kupio beočinski rudnik laporca i osnovao fabriku cementa sa dve peći.\nKad se slava beočinskog cementa proširila, u ovo mesto je iz Temišvara stigao izvesni Orenštajn koji je sa grupom kompanjona i sa kreditom Bačke banke 1869. godine osnovao konkurentsku cementaru, pošto je od lokalnog manastira uzeo u zakup 29 jutara zemlje. On je 1883. godine u suvlasništvo svoje cementare primio Redliha i Melikoa, a kroz tri godine i Špicera.\nPošto je Čikova firma zapala u teškoće i posle uključenja u njen kapital Ferdinanda Rozenberga, 1887. godine nju preuzima lokalna konkurentska grupa, koja 1898. godine daje naziv preduzeću "Unija beočinskih cementara Redlih, Orenštajn i Špicer" koje, 1906. godine, postaje akcionarsko društvo.\nNakon Prvog svetskog rata Beočinska cementara je prvi put (formalno) nacionalizovana, uz saglasnost starih vlasnika, pa je obavljena nova deoba akcijskog paketa – a novi naziv firme je "Beočinska fabrika cementa a.d. Beočin". Od starih vlasnika u upravnom odboru "nove" firme su Špicer, Brajer, Rozenberg i Josif pl. Lukač, a novi akcionari su beogradski radikali sa Nastasom Petrovićem na čelu. Predsednik tog odbora postaje Miloš Savčić iz Beograda (predstavnik Prometne banke, Izvozne banke i Beogradske zadruge) i on će tu funkciju obavljati do početka Drugog svetskog rata.\nVeć 1923. godine konstatuje se da je glavni akcionar Beočinske cementare sa oko 67,5 odsto vlasništva – Cementia Holding a.d. Cirih.\nNakon početka Drugog svetskog rata i sloma Kraljevine Jugoslavije ustaše menjaju naziv Beočinske cementare u "BFC – dr Ante Pavelić", a Nemci u "BFC Goring Werke". Ustaše menjaju i gotovo ceo upravni odbor i poslovodstvo firme, a među akcionare ubacuju domobranskog pukovnika Pera Blaškovića.\nNakon oslobođenja BFC je prvo sekvestrirana 8. novembra 1944. godine odlukom Odeljenja za trgovinu i industriju Glavnog izvršnog odbora AP Vojvodine. Tada je utvrđeno da je pored Cementia Holdinga iz Ciriha, Manastira Beočin, zagrebačke fabrike portland cementa Croatia d.d. i Prometne banke u Beogradu najveći pojedinačni akcionar gospođa Hermina Melamed, za koju se decenijama smatralo da je najprisnija prijateljica nekadašnjeg jugoslovenskog premijera dr Milana Stojadinovića (koji je od beočinskog cementa gradio internacionalni put Beograd-Novi Sad-Subotica). Ovaj sekvestar je pravno formalizovan odlukama sudova u Zagrebu, Vukovaru, Iloku i Sremskim Karlovcima 1946. godine.\nParalelno sa formalizovanjem sekvestra pokrenuta je i inicijativa za konfiskaciju Beočinske cementare da ona ne bi bila vraćena vlasnicima. Tako je javni tužilac sremskomitrovačkog okruga 4. juna 1946. godine optužio 14 rukovodilaca Beočinske cementare za krivična dela privredne saradnje sa okupatorom. Tužba je uspela u postupku protiv deset okrivljenih, pa su oni osuđeni odlukom Okružnog suda u Sremskoj Mitrovici od 11. oktobra 1946. godine, a uz izrečene pojedinačne osude osuđena je i cementara na osnovu člana 10 Zakona o krivičnim delima protiv naroda i države na kaznu konfiskacije celokupne imovine u korist FNRJ. Kasnije je ova državna imovina dobila status društvene svojine, a još kasnije (pod Miloševićem) u njoj je država Sbija dobila deonički udeo.\nHoće li se "svojinska odiseja" BFC-a nastaviti sa sličnim obrtima?


Osmanović: Dodik je ratni huškač, državne institucije će se braniti ako ih pokuša silom zaustaviti | RTV TK | Najbliži Vama!\nSARAJEVO, 18. oktobra (FENA) – Izjave Milorada Dodika, u kojima prijeti napadom na kasarne, konfrontacijom s NATO-om i scenarijem iz 1992. godine, ukazuju da se radi o ratnom huškaču i političaru opasnih namjera, izjavio je potpredsjendik Stranke demokratske akcije i šef Kluba SDA u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine.\nPrevious articlePola miliona KM srednjim preduzećima sa područja TK\nNext articleDžaferović: Očekujem ozbiljniju reakciju međunarodne zajednice


Velike vojne vežbe SAD i NATO oko Srbije sve do leta – NovostiDana.rs\nVelika vojna vežba SAD i NATO saveznika „Branilac Evrope 21“ počela je sredinom marta i trajaće do druge polovine juna, a najveći deo aktivnosti odvijaće se na prostoru Balkana u okruženju Srbije.\nKako navodi portal Balkanska bezbednosna mreža, vežba se sastoji od niza manjih vežbi i deo je serije američkih vojnih manevara čiji je cilj jačanje sposobnosti za zajedničko izvodjenje vojnih operacija i partnerstva vojske SAD i evropskih saveznika.\n„Branilac Evrope 21 okupiće oko 30.000 vojnika iz 27 zemalja koji će izvoditi manevre na velikoj teritoriji. Najviše vojnika dolazi iz SAD. Jedan od ciljeva vežbe je da se jedinica ranga divizije prebaci sa mirnodopske lokacije iz SAD na potencijalno bojište u Evropi. U vežbi učestvuju sve zemlje regiona sem Srbije, uključujući i Kosovske bezbednosne snage (KBS)“, navodi se u tekstu.\nGlavno područje vežbe je Balkan, a manjim delom Baltik i u Nemačka.\nKoristiće se gotovo svi veći vojni poligoni regiona Slunj u Hrvatskoj, Manjača i Glamoč u BiH (Republika Srpska), Krivolak u Severnoj Makedoniji i baza Kfora Bondstil kod Uroševca. Ukupno će biti upotrebljeno 30 poligona širom Evrope.\n„Osim kopnenih snaga, zbog transporta i obezbedjenja transporta značajnu ulogu imaju Ratne mornarica i Ratno vazduhoplovstvo SAD i artiljerijsko raketne jedinice PVO. To je postao trend u nekoliko prethodnih godina. Ranije su SAD su zanemarivale taj segment jer su podrazumevale da će ofanzivnim pristupom i sofisticiranom tehnologijom postići i održati potpunu prevlast u vazdušnom prostoru“, dodaje se.\nPortal navodi da će se paralelno u Rumuniji i Bugarskoj odvijati vežba NATO na Krivolaku američko-makedonska vežba uz učešće Bugarske i Grčke, a planirana je velika vežba i na severu Afrike.\nOd početka do sredine maja biće održana vežba „Brzi odgovor 21“ sa više od 7.000 vojnika iz 11 zemalja, predvodjenih SAD koji će izvesti vazdušni desant u Estoniji, Bugarskoj i Rumuniji.\nDruga vežba pod nazivom „Trenutni odgovor 21“ biće održan od sredine maja do početka juna.\n„U toj aktivnosti učestvovaće 796 vojnika iz SAD, 800 iz Grčke, 774 iz Severne Makedonije, 725 iz Hrvatske, 565 iz Albanije, 517 iz Bosne i Hercegovine, 300 iz Slovenije, 217 iz KBS, 200 iz Crne Gore, 100 iz Velike Britanije i četiri iz Kanade“, piše u tekstu.\nU isto vreme vežba „Čuvar sablje“ odigraće se na teritoriji Madjarske, Rumunije i Bugarske sa oko 13.000 vojnika. Njihov zadatak biće bojeva gadjanja, protivvzaduhoplovna dejstva i medicinska evakuacija.\nNa svim vežbama učestvovaće manje ljudi od ubičajenih brojki zbog epidemije COVID-19, ali se zato održava velika komandno štabna vežba sa računarskim simulacijama sa oko 2.000 učesnika.\nU isto vreme na Balkanu biće održane dve vežbi koje su u posrednoj vezi sa vežbom „Branilac Evrope“.\nAmerikanci će izvesti sa Armijom Severne Makedonije na poligonu Krivolak „Odlučni udar 21“, sa 1.200 severnomakedonskih, 700 američkih i manjim brojem ljudi iz Grčke i Bugarske.\nParalelno sa tim, NATO planira od sredine maja do početka juna veliku vojnu vežbu „Čvrsti branilac 21“. U Madjarskoj, Rumuniji i Bugarskoj će biti proverene Stalne multinacionalne snage NATO za hitno reagovanje.


Agata Kristi - Komentar knjige - Mačka među golubovima - Agatha Christie EX-YU FanPage\nsreda, 19. aprila 2006. @ 21:31 petak, 24. jula 2015. @ 21:35\nKomentar knjige – Mačka među golubovima\n„Macka medju golubovima“… simpatican naziv koji oznacava – nekoga kome tu nije mesto – samo da kazem pre nego se udubim u radnju romana, a da ostanem u duhu predhodnog izraza – bilo je vise macaka na vise strana, odnosno nisu bas svi bili golubovi – tek izraz, pretpostavka za koju se neko uhvatio i vodio slucaj po njoj, sve vreme je istrazitelje odvodila na pogresan trag… dok se nije pojavio mali Belgijanac, jajaste glave i lakovanih cipela – Herkul Poaro…\nPrica ima dva pocetka – jedan u Medoubenku, otmenoj skoli za devojke iz vise klase i drugi u palati u Ramatu uoci revolucije… Da krenemo od Ramata jer su ti dogadjaji pokrenuli sve one kasnije koji ce dovesti do niza ubistava… Princ Ali Jusuf, naslednik seika od Ramata, male, ali jako bogate zemlje Bliskog istoka nalazi se u zivotnoj opasnosti – on i njegov prijatelj sa kojim je odrastao i skolovao se, Englez, Bob Rolinson, sada njegov licni pilot i kako on kaze jedini pravi prijatelj za dlaku su izbegli smrt na ulicama Ramata. Na njih je pucano i svesni su da moraju da napuste zemlju. Prave plan za bekstvo a u poslednjem trenutku princ Ali Jusuf poverava Bobu svoje jedino i najvece bogatstvo koje nosi svuda sa sobom. Sa vrata skida koznu torbicu i iz nje istresa dijamante koje je njegova porodicama generacijama kupovala i koje oni prenose sa kolena na koleno cuvajuci za slucaj krajnje nuzde. On ne zeli da oni u slucaju njegove smrti dodju u ruke revolucionarima i predaje ih Bobu sa recima da misli da je on posten, da mu veruje i da ih prokrijumcari u Evropu kako zna i ume jer je uvek imao originalne ideje…\nBob ima samo jednu ideju. U Ramatu je na odmoru njegova sestra Dzoana Satklif sa cerkom Dzenifer i za koji dan se vracaju za Englesku… Moze li verovati Dzoani? Ne, ne moze… ali na kraju Dzoana i ne mora da zna sta se nalazi medju njenim prtljagom… Da li da mozda rizikuje zivot svoje sestre i sestricine… Ne nalazi ih u hotelu, ali odlazi u njihovu sobu da joj ostavi poruku… i gledajuci po stvarima u sobi dobija, kako princ Ali Jusuf rece, interesantnu ideju… ostavlja sestri kratku poruku i odlazi… Medjutim, isto vece iz Ambasade dolaze po Dzoanu i Dzenifer jer je evakuacija stranaca u toku, one neplanirano odlaze ranije ne videvsi Boba, izbija revolucija, princ Ali Jusuf i Bob ne uspevaju da se izvuku zivi… Naime, njihov avion je oboren u planinama a cuveni dijamanti za koje su svi znali da ih princ nosi sa sobom nisu bili pronadjeni…\nTajne sluzbe koje su pratile princevo kretanje predhodnih meseci, kao i njegovog nerazdvojnog prijatelja, zakljucuju da je najverovatnije da ih je Bob dao svojoj sestri i da ih je ona prenela u Englesku… Potraga se nastavlja na drugom kontinetu, tacnije u skoli u Medoubenku…, ali pre nego sto odemo tamo reci cemo vam jos jedan detalj, tj. odlomak iz ovog romana… „Zena u sobi do Dzoanine vratila se sa balkona. U ruci je drzala ogledalo… Ugao pod kojim je drzala ogledalo bio je takav da se u njemu videlo ogledalo na visecem ormaru u susednoj sobi, a u tom ogledalu primetila je coveka koji je radio nesto vrlo cudno. Bilo je tako cudno i neocekivano da je ostala nepomicna i netremice posmatrala. Sa mesta gde je sedeo on nije mogao da je vidi, a ona je njega videla tek pomocu dvostruke refleksije…“\nStizemo do Medoubenka, i kad kazemo da je rec o skoli koju pohadjaju iskljucivo devojke, a medju njima i cerka Bobobe sestre, Dzenifer Satklif, kao i da se tamo nalaze sve same zene – pocev od upravnice, sekretarice, nastavnog osoblja… i da se ubrzo desavaju ubistva jedno za drugim… zakljucujemo zaista da se tamo nalazi „macka medju golubovima“ i da je macka upravo tajanstvena zena sa balkona hotela u Ramatu sa ogledalom u ruci…\nKoga sve imamo u Medoubenku? Tu je upravnica gospodjica Bulsrod koja je sa gospodjicom Cedvik, nastavnicom matematike osnovala skolu davnih godina, zatim gospodjica Vansitart, Ana Sapland, sekretarica gospodjice Bulsrod, gospodjica Springer, nastavnica fiskulture, nadzornica gospodjica Dzonson, madmoazel Blans, nastavnica francuskog, gospodjica Ric koja je predavala engleski i geografiju, i na kraju gospodjica Rouan i gospodjica Blejk, dve mlade pomocne nastavnice. Osim njih bila su tu i dva muskarca – jedan osamdesetogodisnji bastovan i jedan novi, mladi Adam Gudman koji mu je na pocetku letnjeg semestra uzet kao pripomoc…\nU kuci Dzoane Satklif desava se provala, nakon provale policija pretrazuje celu kucu, a i jedno i drugo bilo je organizovano ocito u cilju pronalazenja dragocenih „kamencica“… Britansko ministarstvo je vec bilo izvesteno od strane amabasade u Ramatu o nestanku dragulja i mogucnosti da su prosvecovani u Englesku… Kako nista ne pronalaze u kuci, zakljucuju da se dragulji nalaze negde u prtljagu njene cerke Dzenifer, a devojka je u skoli Medoubenk…. Vrlo brzo saznajemo da je mladi bastovan Adam Gudman kome je to bilo „umetnicko ime“ poslat od strane britanskog ministarstva da prati situaciju u skoli… Situacija se komplikuje ako se zna da skolu od tog semestra pohadja i princeza Sajsta, dalja rodjaka nastradalog princa Ali Jusufa koja se do tada skolovala u Svajcarskoj, ali ona vec posle tri nedelje od pocetka skole kada su devojke imale pravo na prvi izlazak iz skole – nestaje…\nMlada Dzenifer deli sobu sa Dzulijom Apdzon cija majka je bila prilicno avanturistickog duha jer je kao mlada, ratnih dana, radila u obavestajnoj sluzbi, tako da je i njena cerka nasledila te majcine osobine… Jedan deo romana mi je naterao osmeh na lice kada me je podsetio na cuveni roman Agate Kristi „Gospodja MekGinti je mrtva“ u kojoj se pominje cuvena gospodja Somerhejs u cijoj kuci je Herkul Poaro odseo i gde je jako patio… ali koju je on pored uzasne hrane koju je tamo morao da jede naucio da pravi izvrstan omlet, zakljucivsi da nije uzalud ziveo… Tek Dzulijina majka je bila njena prijateljica i gospodja Somerhejs je pricala njoj i njenoj cerki kako je cuveni detektiv Herkul Poaro spasio neduznog coveka vesala u njihovom malom mestu, tako da je to bila veza koja ce Herkula Poaroa uplesti i u ovu pricu… Mala Dzulija ce se u jednom momentu iskrasti iz skole i otici do cuvenog detektiva po pomoc…\nU medjuvremenu, u skoli ce se jedno za drugim desiti tri ubistva… i kako to obicno biva u Agatinim romanima, jedno za drugim umirace bas osobe koje su nam do tada bile najsumnjivije, a onda na scenu stupa Herkul Poaro… Jos na pocetku, tonom kojim je vodjeno pripovedanje dogadjaja shvatamo da su dragulji zaista kod Dzenifer i da se za to ocito zna, cak se vrlo brzo otkriva i gde se oni tacno nalaze ali i do tog predmeta se tesko dolazi jer je on u medjuvremenu zamenjen… Pored zamene skrovista, ponovo imamo i zamenu licnosti… Ovde zaista postoji „macka medju golubovima“ ali ne onako kako je inspektor Kelsi koji je vodio ovaj slucaj pretpostavljao…\nUporedo sa ovim dogadjanjima, pratimo jos dve price – jedna se tice ramatske princeze Sajste – koja oseca da se dogadja nesto neobicno i inspektoru i prica da mozda ubice tragaju za draguljima, da ce mozda probati da kidnapuju i nju, ali inspektor smatra da ona preuvelicava stvari kako bi sebi dala na vaznosti, medjutim, ona uskoro zaista nestaje, a uskoro od otmicara stize i zahtev za novcem kako bi je pustili…\nDruga prica se vrti oko odnosa medju upravom i nastavnicama u skoli… Iako su gospodjica Bulsrod i gospodjica Cedvik osnovale skolu, gospodjica Bulsrod ne namerava da upravljanje skolom posle povlacenja prepusti gospodjici Cedvik koju jeste smatrala briljantnim strucnjakom u svojoj profesiji ali i prilicno smusenom i osobom bez autoriteta… i to vise nije nikakva tajna. Njen izbor je pao na gospodjicu Vansitart, koja je ozbiljna, odgovorna, koja se trudi da u svemu imitira i podrzava samu gospodjicu Bulsrod… ali ona ni nju nikako da imenuje svojom naslednicom i prepusti joj upravljanje, uporno odlazuci momenat kada ce to da saopsti jer ima osecaj da je gospodjica Vansitart osoba krutih stavova i bez vizije, bez zelje za upustanjem u rizik. Ona bi do kraja zivota upravljala Medoubenkom savrseno i bez ijedne greske ali i bez ijedne promene sto bi po misljenju gospodjice Bulsrod bio totalni promasaj.\nS druge strane imamo savrsenu sekretaricu, mladu i zgodnu Anu Sapland koja je nedavno dosla da radi bacivsi oko na mladog bastovana, a da kazemo – i on na nju… Ona je savrsena, sposobna, pametna, osoba sa velikim iskustvom radeci za vise uvazenih i bogatih poslodavaca. Zbog majcinog loseg zdravlja bila je cesto primorana da svakih godinu dve menja poslodavce, ali izgleda da joj to nije smetalo jer je bila avanturistickog duha i ceste promene su joj prijale. Zbog toga nikako nije mogla da se resi da prihvati bracnu ponudu svog dugogodisnjeg verenika…\nTu su i madmoazel Blans, nastavnica francuskog i gospodjica Springer koja je predavala fiskulturu… Obe su takodje bile nedavno zaposlene ali dok su madmoazel bez obzira na dobre karakteristike i preporuke smatrali nedovoljno strucnom, gospodjica Springer je bila, bar za sada, prilicno neomiljena jer je bila gruba, ostra na jeziku, zilava i nekako im se nije uklapala u tu ipak, soficistiranu sredinu… Ostrom oku nadzornice, gospodjice Dzonston nije nista moglo da promakne pa cak ni upaljeno svetlo u sobi neke od devojaka posle jedanaest uvece… Tu su bile i ostale nastavnice koje sam vec pomenula na pocetku i ko bi mogao pomisliti da ce bilo koja od njih biti ubijena, a kamoli da je neka od njih „macka medju golubovima“…\nKao sto je Poaro znao da kaze u nekim od predhodnih slucajeva – uvek je neko nesto video – tako se desilo i ovog puta. Savrsena upravnica, gospodjica Bulsrod je bila svesna osecaja da je propustila nesto bitno u prici majke Dzulije Apdzon dok je ova dovodila svoju cerku pecetkom semestra jer su joj misli bile zauzete necim drugim, sto je po njenom misljenju bilo daleko bitnije od prica majki koje dovode svoju decu, jer sve su one uglavnom pricale iste price… Tek kada se dogodi prvo ubistvo, a kasnije i drugo, ona ce se setiti tog detalja ali ce potraga za gospodjom Apdzon trajati jako dugo obzirom da je njen avanturisticki duh odveo na lutanja po Anadoliji, ali ce tek njen povratak otvoriti svima oci i dovesti ih pred ubicu licno…\nMracni dogadjaji u skoli uticali su i na njen ugled. Iako je prvo ubistvo zahvaljujuci vezama gospodjice Bulsrod, predstavljeno u novinama kao razbojnistvo nepoznatih pocinioca koji su upali radi kradje, posle drugog ubistva u skoli, roditelji su poceli da dolaze i da ispisuju svoju decu iz skole. I dok je gospodjica Cadvik bila ocajna, a gospodjica Vansitart se trudila da ostane pribrana u pokusajima da sto vise utice na njih da to ne cine, gospodjica Bulsrod je znala da se stvari jos mogu dovesti na pravo mesto pametnim i mudrim potezima… ali desava se i trece ubistvo… pa cak i gospodja Satklif, Dzeniferina majka, uprkos njenim protestima odvodi cerku iz skole. Dzulija Apdzon ostaje sama u sobi, ubrzo ima priliku da dodje u posed uznemirujuceg otkrica i ne caseci ni casa vec sutradan bezi iz skole odlazeci pravo kod Herkula Poaroa… On ozbiljno slusa njenu pricu i krece u akciju…\nOn naravno, odmah zapocinje sa cudnim idejama koje samo on razume… Raspituje se za kolena princeze Sajste, trazi od gospodjice Lic da mu nacrta sve nastavnice iz skole, pa da im onda docrta drugacije frizure… Sta on pokusava sa tim? Odlazi u kucu Dzenifer Satklif koja je bila sa majkom u Ramatu pred izbijanje revolucije pokusavsi da od devojke sazna da li joj je neka od osoba sa crteza poznata iz Ramata, jer tajna sluzba traga i za dvema zenama koje su bile levo i desno od njihove sobe, ispravno pretpostavljajuci da je neko od njih dve mozda nesto video… ali devojka ocito nije imala dobru moc zapazanja i po misljenju njene majke bila je vrlo realno dete koje je obracalo paznju samo na cinjenice, sto je po Poaroovom misljenju bilo velika steta…\nPoaro pocinje da povezuje dogadjaje i sklapa kockice ovog slucaja odlucujuci se za svoje finale pre finala – ali ovoga puta na njegov poznati nacin – navodi pravog ubicu da poveruje da je sva sumnja na nekome drugom – i izvodi kompletan slucaj tako da je to sve bilo moguce izvesti, sa sve dokazima da je ta druga osoba to i uradila. U odsudnom casu kada ubici opadne paznja pojavljuje se gospodja Apdzon sa naizgled nevinim komentarom o osobi koju je prepoznala iz njenih „spijunskih“ dana… Ubica gubi zivce i pokusava da naocigled svih ubije ponovo… ali tu je inspektor Kelsi i naravno, Herkul Poaro…\nUsput, Poaro naravno resava i nestanak princeze Sajste, na neki nacin pomaze gospodjici Bulsrod da pronadje dostojnu naslednicu i buduceg upravnika cuvenog Medoubenka… Kao i obicno, i ovde je bio visestruko koristan… Dragulji su vraceni pravom vlasniku. Ko je on saznacete na kraju knjige, ali budite sigurni da je Herkul Poaro dobro promislio pre nego je sluzbeniku britanskog ministarstva odao mesto na koje ih je sklonio i da je i on bio ubedjen u ispravnost takve odluke…\nPiše: 19.04.2006. Svetlana Andjelic, urednik stranice, Beograd\nPogledano 464 puta, 1 pregleda danas\nKomentar knjige – Tajna dimnjaka\nPregledanih strana danas : 2486\nUkupno pregledanih strana : 69644118


sarapierce profil | Sex kamerki za darmo\nPoslednje prijavljivanje: 22.3.19. 19.59.21\nKlikom na dugme, podići ćeš sarapierce na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. sarapierce će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o sarapierce\nRadni sati sarapierce\nsarapierce lista želja


Zaštita biološke raznolikosti u Livanjskom polju\nBosna i Hercegovina je zemlja bogata prirodnim resursima, koji bi mogli biti jedan od pokretača razvoja i ekonomskog rasta. Mogućnosti su velike u šumarstvu, avanturističkom i specijaliziranom turizmu i vodenim sportovima, energetskom sektoru (hidroenergija i korištenje biomase), proizvodnji i uslugama. Međutim, generalna svijest kreatora politika i građana o složenoj i suptilnoj vezi između okoliša i razvoja još uvijek je prilično niska, što rezultira time da ovi resursi nisu adekvatno iskorišteni niti zaštićeni. Iako je postignut napredak u harmonizaciji zakonskih aspekata zaštite okoliša u oba entiteta, implementacija okolišne legislative nastavlja biti upitna. Državni zakon o okolišu ili, kao minimum, usklađena moderna legislativa u oba entiteta, neophodni su kako bi se u čitavoj zemlji osigurao isti pristup zaštiti okoliša i njenim izazovima.\nBiH je među prvih pet zemalja s najvećim obiljem biološke raznolikosti u Evropi, sa velikim brojem endemskih vrsta i relikata. BiH pruža stanište za 30% ili 1800 endemskih vrsta balkanske flore i bezbroj ugroženih vrsta. Međutim, tek 2,5% njene teritorije je zaštićeno (u poređenju sa 10-15% drugdje u Evropi), što je daleko ispod EU prosjeka. Šume pokrivaju 53% teritorije, a obilni vodni resursi BiH predstavljaju pravo blago u današnjem svijetu.\nKlimatske promjene, opadanje biološke raznolikosti, zagađenje i nestajanje ozonskog omotača su globalni problemi, protiv kojih se zemlje ne mogu boriti odvojeno. BiH se smatra izrazito osjetljivom na prijetnje klimatskih promjena zbog svojih klimatski osjetljivih ekonomskih sektora, kakvi su sektori poljoprivrede, šumarstva i hidroenergetski sektor. Zato je za BiH izuzetno važno usvajanje i implementacija međunarodnih konvencija o klimatskim promjenama i pitanjima biološke raznolikosti (Okvirna konvencija o klimatskim promjenama i Konvencija o biološkoj raznolikosti Ujedinjenih nacija).\nJedan od najvažnijih ciljeva UNDP-a jeste promjena svijesti o okolišu i upravljanju energijom, kako bi se ostvario potencijal ovog sektora za postizanje održivog razvoja i unapređenje života ljudi.\nKroz projekte koji za cilj imaju razvoj politika i unapređenje infrastrukture, UNDP BiH nastoji da ojača i razvije ljudske i finansijske kapacitete lokalnih, entitetskih i državnih vlasti, te tako stvori povoljan ambijent za aktivnosti na polju energije i okoliša. UNDP također podržava BiH u ispunjavanju njenih obaveza u implementaciji Okvirne konvencije Ujedinjenih nacija o klimatskim promjenama.\nRazličiti projekti podržavaju lokalni razvoj kroz korištenje energetskog potencijala (projekti za korištenje biomase i prebacivanje na druga goriva, projekti za energetsku efikasnost i infrastrukturu za obnovljivu energiju, razvoj mehanizama za praćenje i izvještavanje o potrošnji energije i njihovo vertikalno usklađivanje kroz lokalne, kantonalne, entitetske i državne vlasti) i zaštitu okoliša (uključivanje biološke raznolikosti u prostorno planiranje, smanjenje emisije stakleničkih gasova, ispunjavanje obaveza BiH iz multilateralnih sporazuma, izrada Lokalnih akcionih planova za zaštitu okoliša, otvaranje fondova za zaštitu okoliša), otvarajući prilike za stvaranje “zelenih poslova” i ekonomsku dobit od biološke raznolikosti i prirodnih bogatstava za BiH građane. Kroz svoje projekte, UNDP istovremeno podiže svijest ljudi o mogućnostima koje pruža njihovo prirodno okruženje i o važnosti njegove zaštite.\nInfrastrukturni projekti UNDP-a za BiH općine osiguravaju dostupne, bezbjedne i održive sisteme za vodosnabdijevanje i otpadne vode. Pristup pitkoj vodi i kanalizacijskim sistemima sada je povećan i ciljevi za 2015. godinu su blizu ostvarenja. Međutim, potrebni su daljnji napori kako bi se ostvario pristup za sve. Zbog oštećenja u ratu i nedostatka investicija i održavanja, većina sistema za vodosnabdijevanje i otpadne vode – koji su stari i više od 25 godina – ima velike gubitke unutar mreže (u prosjeku 60%).\nEkoturizam u Livanjskom polju i okolini\nOva publikacija predstavlja potencijale Livanjskog polja u eko-turizmu (općine Livno, Bosansko Grahovo i Tomislavgrad).\nEE Biblioteka se sastoji od sedam edukativnih publikacija koje objašnjavaju sve od osnova do tehničkih detalja u vezi sa štednjom energije, energetskom efikasnosti i upravljanjem energijom.\nUdžbenik “Energija i okoliš”\nOvaj udžbenik je prilagođen i štampan u okviru projekta Zapošljavanje i sigurno snabdijevanje energijom korištenjem energije iz biomase u Bosni i Hercegovini - Biomass“.\nBiodiverizitet u Livanjskom polju


Prevodi neke termine na više jezika da bi se uverio da je značenje tačno.\nKada pokušate da preuzmete priloge u e-poruku koju štiti IRM van mreže u programu Outlook 2013, dobijate sledeću poruku o grešci:\nŽao nam je, nešto nije u redu kada otvorite Information Rights Management zaštićeni sadržaj. Nije moguće doći do mrežne lokacije.\nDo ovog problema dolazi nakon instalacije ispravke za Office 2013 (KB3054941) od 13. oktobra 2015.\nAdministrator može da koristi smernice grupe da bi blokirao pokretanje bilo kog makroa u datotekama koje se preuzimaju sa interneta u Office 2013 aplikacijama. Ova funkcija je ista kao u Office 2016 aplikacijama. Više informacija potražite u sledećim člancima:\nNova funkcija u programu Office 2016 može da blokira makroe i da spreči zarazu\nPlaniranje bezbednosnih postavki za VBA makroe u programu Office 2016\nPreuzmite bezbednosnu ispravku KB3115427 za 32-bitnu verziju sistema Office 2013\nPreuzmite bezbednosnu ispravku KB3115427 za 64-bitnu verziju sistema Office 2013\nOva bezbednosna ispravka zamenjuje prethodno objavljenu bezbednosnu ispravku KB3115016.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Još jedna prevara "falsifikatora vijeka"\nPREVARIO I ŠPISA 30. 05. 2013. 13:13 >> 14:12 0\nPREVARIO I ŠPISA\nJoš jedna prevara "falsifikatora vijeka"\nJedan od najboljih savremenih falsifikatora umjetnosti Volfgang Beltraki (Wolfgang Beltracchi) bio je očito toliko dobar u svom poslu da je bez problema uspio da prevari jednog od najuglednijih svjetskih istoričara umjetnosti Vernera Špisa.\nVerner Špis, njemački stručnjak za slikarstvo, posebno ono Maksa Ernsta, (bio i njegov lični prijatelj), zato je sada na sudu u Nantereu u građanskoj parnici osuđen na plaćanje velike novčane odštete zbog svojih tvrdnji kako je slika 'Tremblement de terre' originalni Ernst, iako se ispostavilo da je u pitanju krivotvorina "falsifikatora vijeka".\nŠpisa i jednog pariskog galeristu tužio je privatni kolekcionar, i to za odštetu od 650 hiljada eura, jer su mu garantovali kako je riječ o originalnoj slici Maksa Ernsta. Sada je pak francuski sud presudio da istoričar umjetnosti Špis, koji nije imao ni trunku sumnje u autentičnost slike, mora da plati svoju pogrešnu procjenu oko originalnosti ovog nadrealističkog platna.\nVerner Špis bio je i direktor pariškog centra "Pompidu", a nagrađen je i francuskom Legijom časti.\nPresudu francuskog suda odbio je da komentariše za medije. Da skandal bude veći, u bečkom muzeju "Albertini" upravo je završena retrospektivna izložba Maksa Ernsta, čiji je kustos osuđeni Verner Špis.\nFalsifikator vijeka Volfgang Beltraki od oktobra 2011. služi zatvorsku kaznu u trajanju od šest godina, a kriminolozi još uvijek tragaju za njegovimm “remek-djelima”. On je godinama na tržište izbacivao izmišljena djela poznatih umjetnika prve polovine 20. vijeka, poput Maksa Ernsta ili Maksa Pekstejna.


Oštra Luka - Plan agresije na BiH koji je potpisao general Kukanjac\nPlan agresije na BiH koji je potpisao general Kukanjac\nBanjalučki portal Impuls nedavno je objavio tajni dokument koji je 17. mart 1992. godine potpisao general – major Milutin Kukanjac.\nOvaj dokument nije bio dostupan na suđenjima pred Međunarodnim sudom u Hagu i on donosi nove važne detalje o planiranju i pripremanju agresije na Bosnu i Hercegovinu.\n+1 # Guest 2017-07-05 14:42\nStambilj 1. vojna oblast Kukanjac bio KOmandant 2. vojne oblasti\nU potpisu pise cin general major Kukanjac u navedenom periodu bio general pukovnik .\nNalazite se ovdje: NaslovnicaŽivotZanimljivostiPlan agresije na BiH koji je potpisao general Kukanjac


OVO MORA DA BOLI... Makronova izjava razbesnela Bugare, ambasadorka u Sofiji pozvana na razgovor! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tOVO MORA DA BOLI… Makronova izjava razbesnela Bugare, ambasadorka u Sofiji pozvana na razgovor!\nOVO MORA DA BOLI… Makronova izjava razbesnela Bugare, ambasadorka u Sofiji pozvana na razgovor!\nBugarskaEmanuel Makronprotestna nota


Sunčano i toplo, temperatura do 25 stepeni - Trebevic.net\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas će preovladavati sunčano i toplo vrijeme, uz najvišu dnevnu temperaturu do 25 stepeni Celzijusovih.\nNakon vedrog i sunčanog jutra, temperatura će tokom dana biti u porastu, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nKrajem dana na sjeveru očekuje se umjerena oblačnost.\nDnevna temperatura vazduha od 16 do 21, na sjeveru i jugu lokalno do 25, a u planinama od 13 stepeni Celzijusovih.\nTemperatura vazduha izmjerena jutros u 8.00 časova: Šipovo, Sokolac i Rudo nula stepeni Celzijusovih, Bjelašnica, Foča, Gacko i Drvar jedan, Bileća dva, Srebrenica i Višegrad tri, Prijedor, Han Pijesak i Zenica četiri, Čemerno, Mrkonjić Grad i Sarajevo pet, Banjaluka, Doboj i Tuzla šest, Bijeljina, Zvornik i Nevesinje sedam, Mrakovica 10, Trebinje 11, Mostar 12 stepeni Celzijusovih.


Galbrajt: Silajdžić je bio glas koji je održao BiH živom\nDNEVNI AVAZ, 03.10.2007\nU okviru Svjetskog simpozija lidera (World Leaders Symposium) jucer je s grupom Amerikanaca iz akademskih, kulturnih i poslovnih institucija u našu zemlju doputovao i bivši dugogodišnji ambasador SAD Procitaj vise\nBh. vojnici dobili medalje u Iraku\nDNEVNI AVAZ, 25.09.2007\nKomandant Multinacionalne divizije Centralni jug u Iraku, poljski general Tadeuš Buk (Tadeusz) 11. septembra odlikovao je medaljama 36 bh. vojnika koji se u sklopu pete rotacije nalaze u misiji podršk Procitaj vise\nUČESNICI RAFTINGA SAVLADALI NAJTEŽU ETAPU\nNEZAVISNE NOVINE, 26.07.2003\nViše od 1.200 ucesnika 31. internacionalne turisticke Una regate juce je u poslijepodnevnim satima stiglo do centralnog kampa na Gradskoj otoci u Bihacu, a od Štrbackog buka, u želji da osjete cari ce Procitaj vise\nFojnički sastanak danas ili sutra\nDNEVNI AVAZ, 28.09.2007\nZbog drugih obaveza lidera Stranke za BiH Harisa Silajdžica za danas zakazani sastanak u Fojnici na kojem su o ustavnim promjenama trebali razgovarati on, lideri SDA Sulejman Tihic, HDZBiH Dragan Covi Procitaj vise\nOSMISLITI PLAN SUZBIJANJA NEPOHAĐANJA OSNOVNE ŠKOLE\nVlada Unsko-sanskog kantona odlucila je na posljednjoj sjednici da sacini plan suzbijanja pojave da djeca ne pohadaju obavezno osnovno obrazovanje. U USK-u je prošle godine zabilježen 191 takav slucaj Procitaj vise\nBiH nabavlja nove sisteme za prisluškivanje\nPrvi ljudi sigurnosnih i policijskih službi u BiH potpisali su jucer sporazume kojim se uspostavljaju telekomunikacijski sistemi za policijske potrebe prisluškivanja. Dva memoranduma potpisao je minis Procitaj vise\nSIPA istražuje prijetnje reisuCeriću, Silajdžiću i Tihiću\nPripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) prekjucer su odmah po obavještenju da se na internetskom videoportalu YouTube pojavio videozapis s prijetecim sadržajem upucenim visokim bh. pol Procitaj vise\nNeće biti novih sastanaka eksperata\nDNEVNI AVAZ, 29.09.2007\nDok su trajali razgovori lidera Stranke za BiH i SNSD-a Harisa Silajdžica i Milorada Dodika, jucer je u zgradi OHR-a u Sarajevu održavana peta runda ekspertnih pregovora o reformi policije izmedu pred Procitaj vise\nZavršiti proces privatizacije\nNEZAVISNE NOVINE, 06.06.2003\nZavršetak privatizacije je preduslov da Vlada Unsko-sanskog kantona stvori preduslove za povecanje zaposlenosti, receno je tokom jucerašnje posjete potpredsjenika FBiH Desnice Radivojevica i Šahbaza D Procitaj vise\nHDZBiH vjeruje u dogovor\nDNEVNI AVAZ, 09.10.2007\nNovi krug bilateralnih razgovora o reformi policije s liderima vodecih politickih partija u BiH, visoki predstavnik Miroslav Lajcak jucer popodne zapoceo je u Sarajevu s predsjednikom HDZBiH Draganom Procitaj vise


Kontakt | Prodaja | Cijena | Split | Hrvatska\nMama mio kozmetikaKontaktKontakt informacije\nTvrtka: Kavo Commerce d.o.o.\nAdresa: Vukovarska 57, 21000 Split\nKoliko je 5 + 3?*Rezultat upišite slovima\n* obavezna polja Tražilica


Bez ovoga ne može da živi! (FOTO) | Mondo Portal\nEd Siran voli kecap\nBez ovoga ne može da živi! (FOTO) 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.01.2018. / 20:32\nIzvor mondo.rs 08.01.2018. / 20:32\nTalentovani mladi muzičar ne može da zamisli da sedne na ruča, a da mu pri ruci nije...\nVerovali ili ne, Ed Širan toliko voli kečap da je u čast ovog produkta od paradajza uradio čak i tetovažu!\nPevača na biciklu udario automobil! (FOTO)\nMožda mu ovo nije trebalo?\nLjudi bliski slavnom muzičaru kažu da je on ne krije svoju opsesiju kečapom jednog poznatog proizvođača.\n"Tokom turneje se dogodilo da u restoranima u kojima smo ručavali nije bilo kečapa, pa je naredio svom asistentu da u torbi uvek ima jednu bocu za svaki slučaj!", kažu iz Edovog tima.\nUpravo gledate Ceca Ražnatović i plastične operacije: Da li je operisala i ovo? 3 Viral Pre 31 min Ceca je nedavnim pojavljivanjem bacila je mnoge u rebus. Svima je pogled ostao prikovan za kraj njenih leđa, jer je...\nUpravo gledate Slaviša Čurović: Andrija Milošević i ja smo verovatno rođaci! 6 Guglali smo Pre 39 min Glumac nam je otkrio da postoji verovatnoća da je sa Andrijom Miloševićem u krvnom srodstvu, da svoju kćerku voli...


Moskva: Komemoracija povodom godišnjice terorističkih napada na SAD\nJedna od komemoracija povodom pete godišnjice terorističkih napada na SAD održana je i u Moskvi. Komemoraciji su prisustvovali članovi diplomatskog, ruski gradjani, kao i Amerikanci koji borave u ruskoj prestonici.\nUz zvuke zvona i crkvene muzike odata je pošta žrtvama terorističkih napada na SAD 2001. godine. Američki ambasador u Rusiji, Vilijam Berns, rekao je prisutnima da pet godina posle napada na SAD i dve godine posle napadana školu u Beslanu, na jugu Rusije, terorizam i dalje predstavlja stvarnu pretnju po svet.\nRuski predsednik Vladimir Putin bio je prvi svetski lider koji je pozvao predsednika Buša da mu izrazi saučešće povodom napada 11. septembra. Putin je kasnije postao i jedan od ključnih saveznika u globalnom ratu protiv terorizma, mada je ta saradnja oslabila proteklih godina. Medjunarodne grupe za zaštitu ljudskih prava optužile su Rusiju da koristi globalni rat protiv terorizma kao izgovor za kontinuirane napade na većinski muslimansku Čečeniju, mada tamošnji muslimani nisu povezani sa islamskim ekstremistima, poput pripadnika al-Kaide. Rusija, medjutim, odbacuje te optužnbe i iznosi sopstvene kritike na račun Vašingtona. Prošle nedelje, glavni zvaničnik predsednika Putina za medjunarodnu saradnju u borbi protiv terorizma, Anatolij Safanov, navodno je izjavio da su SAD počinile ozbiljne greške u spoljnoj politici u godinama nakon terorističkih napada. Na primer, Safanov je rekao da su vlasti u Vašingtonu potcenile problem droge u Avganistanu i da su dozvolile da Irak postane, prema njegovim rečima, pokretna traka za teroriste. Safanov je ukazao da bi bilo bolje da se Vašington usredsredio na probleme Avganistana, pre nego što je intervenisao u Iraku. On je izneo te primedbe u jeku zategnutosti u odnosima Moskve i Vašingtona oko niza pitanja, od nastojanja Rusije da bude primljena u Svetsku trgovinsku organizaciju do navodnih veza izmedju ruskih odbrambenih firmi i Irana.


Mihajlo Obrenov (dreDDup) za SMP: Postojaćemo dok je god ljudi koji veruju u našu muziku | SMP\nFoto: Blanka Pavlović\nMihajlo Obrenov (dreDDup) za SMP: Postojaćemo dok je god ljudi koji veruju u našu muziku\nNovosadska industrial ekipa dreDDup, koja je na sceni već punih 19 godina, ima novi album. DeathOven: Rebels Have No Kings je napokon izašao, a lider benda Mihajlo miKKa Obrenov za naš portal ističe da je prezadovoljan finalnim rezultatom.\n– Novo dreDDup nemirno dete je tu, sedmi sin sedmog sina, narogušen i ljut sav. Prezadovoljan sam kako je ispao album, tačno onako kako sam ga isprva i zamislio u glavi. Osluškivao sam svoja interesovanja ovih par godina unazad kako sam radio na pesmama i shvatio da mi još uvek neverovatno prijaju “late 70’s” i “early 80’s” zvuci i ceo taj estetski šarm, pa sam nekako ovaj album želeo da obojim tim zvukom a opet da dodam i dosta modernijih formi. Verujem da smo otišli dalje od prethodnog – kaže Obrenov u razgovoru za SMP.\nOdgovori: Mihajlo Obrenov miKKa\nSMP: Gde je album sve nabavljiv, i planirate li „fizičko“ izdanje?\nMihajlo Obrenov miKKa: Za sada je DeathOven: Rebels Have No Kings dostupan preko dreDDup BandCamp stranice i na YouTube servisu. Videćemo za “analogno” izdanje, imamo neke pregovore, razmislićemo da li je to uopšte nekom potrebno u CD ili vinil formatu. Mislim da je priča oko tih medijuma odavno završena. Najavićemo uskoro preko Facebooka svakako šta se dešava po tom pitanju.\nIako je u toku promocija novog albuma, kažeš da je retko ko i objavio vest da je izašao, iako si medijima dostavio sav info na vreme. U čemu je tu problem?\n– Da. Poslao sam na, evo sad već preko 900 e-mail adresa dopis o izlasku. Od toliko adresa, osam je odgovorilo i objavilo vest. Hvala im! Oni znaju koji su! Ostalih 892 je zanemarilo vest. Postavlja se pitanje, da li ikome u ovoj zemlji (i inostranstvu) uopšte više treba muzika kao umetnost ili je ona samo potrebna kao zabava i tabloidski dodatak ili je tu tek za podsećanje uz vest o smrti poznate osobe? Ne znam šta je po sredi, možda ovaj naš album i naša muzika nemaju za medije dovoljnu težinu, ozbiljnost, poruku, profesionalizam, štagod. Dok, recimo, neka druga na nivou opisne muzike „kobasicijada po selima“ ima. Žao mi je što posle toliko rada na albumu, on ne može u ovoj zemlji preko obične najave ili vesti da dopre do šireg auditorijuma.\nNikom ne gledam kroz prste!\nPošto si poznat kao neko ko voli da preporuči, ali i kritikuje domaće izvođače, na koga bi trebalo obratiti pažnju? Ima li dobrih metal, HC, industrial imena kod nas?\n– Da, jako sam surov što se tiče nekih kriterijuma. Ne prolazi kod mene sve i svašta i ne gledam kroz prste. Pogotovo ne podnosim proseravanja i aroganciju pojedinih klanova. Kod mene mora sve da se poklopi da bih zavoleo bend – energija, emocija, malo tehnike i stav. Neka imena koja mogu preporučiti, za koje znam da rade iskreno to što rade, kompaktno, dobri su energetski, jaki estetski i dobri su u tome: Casillas, Mud Factory, Transeen, Concrete Worms, BDFuse, Wooden Ambulance, Nadimač, Tentacle Wizard, Lazarath, Gymnastics, Multietnička Atrakcija, Kill The Scum…\nOno što je takođe novo kod vas je i postava. Možeš li nam predstaviti nove face u bendu?\n– Da, rokada, smena, unapređenje – jednostavno je bilo potrebno. Prvi novi član koji je ušao u bend je mr.Attack – basista i pevač novosadskog rapcore benda Bao Vau. Dugogodišnji saborac i ljubitelj eksperimentisanja u zvuku, nekako ga je sama muzika prizvala, i već je pre šest godina bilo reči da želi da svira sa nama, eto sad je tu i verujem da će ovo putovanje biti prava poslastica za nekog kao što je on. Drugi novi član je poznata gradska faca SavaRA, bivši bubnjar više desetina novosadskih bendova počevši od Ritma Nereda, Blitzkrieg, Concrete Sun, Neron itd. I on je pre nekoliko godina isto želeo da zasvira sa nama, i eto, kockice se sklopile, čovek došao, uklopio se iz prve. Sad smo jači nego ikad što se tiče live postavke. Trenutno uvežbavamo materijal i uskoro kreću koncerti.\nKakvu koncertnu godinu očekujete, kad smo već kod toga? Da li će biti nekih festivalskih nastupa ili i dalje nema mesta od imena koja se vrte iz godine u godinu, iz festivala u festival?\nVidi, ako nas neki festival pozove, odazvaćemo se. U planu su mnogi koncerti i putovanja, ali za sada još uvek uvežbavamo i sležemo materijal. Nisam siguran da domaći veći festivali imaju sluha za ovako nešto, ali ko zna, možda im se uključi ona – better late than never. Za sada samo kraći nastupi, dogovorena su dva koncerta u junu – 4. smo u Novom Sadu na humanitarnom Serbia Aid festu u CK13, a 24. imamo koncert u Subotici u klubu Mladost sa našim prijateljima Tentacle Wizard. Na oba ova koncerta ćemo premijerno izvoditi tri do četiri nove dreDDup pesme.\n„Nisam siguran da domaći veći festivali imaju sluha za ovako nešto, ali ko zna, možda im se uključi ona – better late than never“\nDa li više voliš studijski rad ili koncerte? U oba slučaja čujemo različitu varijantu dreDDupa…\nViše volim koncerte. Živu energiju, interakciju sa masom, sukob energija, osećaj hodočašća i ispunjenosti, glasnoću, distorziju, vatru i znoj. Mi smo bend za takve svirke, za žive svirke u punom smislu te reči, za koncerte koji vas čine živim. Albumi su nešto potpuno drugo. Studijski rad je za mene igra sa zvukom, pasažima, planovima i zapravo informacija za ljude da upoznaju numere. To ti je ono, voziš cisternu iz Mad Maxa 2 putem. Sam put je tvoja muzička karijera, cisterna je ono gde se trenutno nalaziš sa svojim albumom, a postaje zanimljivo tek onda kad ti se nakači ekipa frikova na tom putu i dođe do interakcije. Mi u svakom slučaju idemo napred, live svirke postaju ekstremnije, albumi glasniji, mi sve mlađi. <smeh>\nPošto si nekoliko puta najavljivao prestanak rada, snimanja albuma, šta te i dalje tera da nastavljaš?\nVerovao ili ne, snagu mi daju ljudi koji veruju u našu muziku i neočekivani napadi inspiracije. Dokle god ima ljudi koji vole i neguju dreDDup u sebi i dok ima tih neočekivanih inspiracija – bend će biti tu. Nezaustavljiv i jak. U nekoliko navrata jesam izgubio veru u sve to i poželeo da se samo povučem sa scene. U svim tim trenucima su bend iz ambisa izvukli fanovi i saborci. Recimo da je ova godina spremna za jedan novi dreDDup, preporođen i oslobođen. Preslušajte ga. Dođite na koncert, poslušajte album. Od planova – recimo da sam već počeo rad na jednom novom dreDDup projektu i da planiramo uskoro nove spotove! Hvala što ste obratili pažnju na nas!


ZAKON O OBLIGACIONIM ODNOSIMA: OBAVEZA ESTETSKOG HIRURGA JE DA POSTUPA SA PAżNJOM DOBROG STRUčNJAKA, U SUPROTNOM SE IZLAżE RIZIKU TUżBE ZA NAKNADU šTETE. ODGOVORNOST ESTETSKOG HIRURGA JE GRAđANSKOPRAVNA, JER ONI SA PACIJENTIMA ZASNIVAJU UGOVORNI ODNOS I DOBIJAJU INFORMISANI PRISTANAK. ODšTETE ZA FIZIčKE BOLOVE ZAVISE OD STEPENA šTETE, A DOSUđUJE SE I VIšE STOTINA HILJADA DINARA. PACIJENTI TRAżE I NAKNADU NEMATERIJALNE šTETE, ZBOG NARUżENOSTI I ZBOG PRETRPLJENOG STRAHA\nZAKON O OBLIGACIONIM ODNOSIMA: Obaveza estetskog hirurga je da postupa sa pažnjom dobrog stručnjaka, u suprotnom se izlaže riziku tužbe za naknadu štete. Odgovornost estetskog hirurga je građanskopravna, jer oni sa pacijentima zasnivaju ugovorni odnos i dobijaju informisani pristanak. Odštete za fizičke bolove zavise od stepena štete, a dosuđuje se i više stotina hiljada dinara. Pacijenti traže i naknadu nematerijalne štete, zbog naruženosti i zbog pretrpljenog straha\nEstetska hirurgija ne sme sve što može, a može potpuno da promeni lični opis. Iako pacijent dobije od plastičnog hirurga ono što je tražio, događa se da se kasnije pokaje, predomisli i – podnese tužbu sudu. Još ako je posle operacije imao bolove, podlive i ožiljke, tražiće veliku odštetu.\n– Tužbeni zahtevi se kreću od milion do više miliona dinara, a dosuđene odštete idu od 100.000 do nekoliko stotina hiljada dinara, pa i do milion u drastičnim slučajevima. Pacijenti tuže estetske hirurge zbog naruženosti, umanjenja životne aktivnosti, zbog fizičkog i psihičkog bola i straha, a sudski veštaci daju o tome svoj nalaz i mišljenje – kaže advokat Nevena First, koja je pred sudovima zastupala i pacijente i estetske hirurge.\nOvde nije reč o lekarskoj grešci, niti o nesavesnom lečenju, jer nema krivične odgovornosti estetskih hirurga. Njihova odgovornost je građanskopravna, jer oni sa pacijentima zasnivaju ugovorni odnos. Upravo zbog toga, neophodno je da sačine pisani ugovor i da pacijent potpiše takozvani informisani pristanak. Lekar je dužan da mu ukaže na moguće bolove, otoke i druge probleme u postoperativnom periodu. Pacijent mora sa tim da bude upoznat.\n– Govorimo samo o kozmetičkoj estetskoj hirurgiji, a ne o rekonstruktivnoj, koja se radi u cilju lečenja deformiteta zbog kojih ljudi objektivno imaju zdravstvene teškoće. Međutim, kod kozmetičke hirurgije reč je o intervencijama koje nisu neophodne, ali u izvesnoj meri mogu i da leče, najčešće psihu, jer se događa da ljudi psihički pate zbog nekih detalja u svom izgledu koje smatraju manama ili "defektima" iako objektivno to nije nikakva mana. Neko može da ima probleme u emotivnom, socijalnom, pa i u profesionalnom životu, zato što smatra, na primer, da mu je ružan nos. Međutim, ima pacijenata koji jednostavno žele da izvrše neku korekciju na licu ili telu, iako im ništa u životu ne trpi i bez te korekcije. Mnogi posle kažu da nikada ne bi otišli da takvu operaciju da su znali koliko će posle da ih boli – navodi Nevena First.\nPrivatne klinike koje obavljaju estetske operacije, mogle bi da stave katanac na vrata ako bi odbijale zahteve za povećanje grudi i usana, jer su to najčešće intervencije kod žena. Međutim, lekari su dužni da odbiju nerazumne zahteve, naglašava First. Ako devojka od 45 kilograma traži da ima grudi koje može da iznese telo od 75 kilograma, onda je to medicinski neindikovan zahvat, koji objektivno dovodi do naruženosti i može da prouzrokuje zdravstvene probleme.\n– Od ukupnog broja svih pacijenata koji dolaze kod estetskih hirurga, deset odsto njih boluje od takozvanog telesnog dismorfičkog poremećaja, koji je teško prepoznatljiv kada je u blažem obliku. To je vid opsesivno-kompulsivnog poremećaja koji karakteriše pogrešna percepcija sopstvenog izgleda i tela. Takvi ljudi su opsesivno usredsređeni na određeni deo ili na celo telo i nemaju realnu predstavu o sebi. Nikada nisu zadovoljni i uvek traže još neku promenu. Zato često menjaju estetske hirurge. Dešava se da hirurg koji radi intervenciju na licu pacijenta, tek kasnije sazna da je taj pacijent imao već nekoliko intervencija na telu – kaže First.\nIako se smatra da je volja pacijenta zakon, u estetskoj hirurgiji etika mora da bude iznad volje pacijenta. Nekada čak nije jasno i da li pacijenti dolaze na operaciju svojom voljom, jer se u praksi dešava da se na estetske operacije odlazi zbog uticaja porodice ili partnera, a da estetska operacija zapravo nije potreba pacijenta.\nBilo bi dobro da klinike za estetsku hirurgiju imaju i psihologe u svom timu ili da upute nerazumne pacijente na psihološko savetovanje. Najveći broj pacijenata su mladi ljudi od 16 do 30 godina.\n– U estetskoj hirurgiji možemo govoriti i o odgovornosti pacijenta. Zato je potrebno da postoji poseban pravni akt, u kome će lekar napisati dijagnozu, prognozu i opisati moguće rizike i neželjene posledice. Estetski hirurg nema pravo na takozvanu milosrdnu laž i nema pravo na prećutkivanje, za razliku od hirurga koji, na primer, operišu obolele od raka, jer je operacija najčešće jedina mogućnost za izlečenje, pa hirurzi ohrabruju pacijente i govore im da se ne plaše. Estetski hirurg mora da ukaže pacijentu da će imati bolove u postoperativnom toku. Nekada se dešava i da pacijenti trpe bolove zbog terapija posle operacije, zbog injekcija koje primaju ili zbog drugih komplikacija – objašnjava Nevena First.\nNajveći broj nezadovoljnih pacijenata dolazi upravo iz ordinacija estetskih hirurga. To nije zato što su estetski hirurzi lošiji od svojih kolega iz drugih oblasti, nego zato što pacijenti imaju nerealna očekivanja, naglašava ona.\nŽene se, češće nego muškarci, odlučuju da tuže hirurga sudu. Muškarcima je neprijatno i pred advokatima i pred porodicom i pred okolinom. Tužbe muškaraca su izuzetno retke, kaže First, jer oni svoje intervencije rade u tajnosti, a to su najčešće ugradnja kose, ali i liftinzi, botoksi, dentalne i estetske stomatološke intervencije.\n– Estetski hirurg ima obavezu da postupa sa pažnjom dobrog stručnjaka i u skladu sa pravilima i standardima medicinske struke. Pored toga, on mora pacijentu detaljno da predoči sve u vezi sa njegovim telom, zdravljem i samom intervencijom, sa rezultatima te intervencije. Ako lekar to ne uradi, on je skliznuo na teren odgovornosti i stavio je sebe u rizik da sutra bude tužen za naknadu štete. Jer, kod estetske hirurgije nije reč o hitnoj i nužnoj intervenciji, niti o vitalno ugroženom pacijentu. Estetski hirurg ima pred sobom zdravog pacijenta i upravo zbog toga ima veću obavezu od drugih lekara u odnosu na opseg obaveštenja o mogućim neželjenim posledicama. Na primer, lekar je izvršio operaciju povećanja grudi, ugradio je silikonske implante, postupio je po svim pravilima medicinske struke, uz pažnju dobrog stručnjaka, međutim telo pacijenta je reagovalo tako da je došlo ili do odbacivanja implanta ili do neke infekcije ili do ožiljaka koji su ispali znatno veći odnosno naružili telo pacijenta više nego što ga je prolepšala sama intervencija. Tu nema lekarske greške, ali lekar može biti odgovoran za štetu ukoliko nije pružio pacijentu sve informacije o mogućim rizicima, kako bi on mogao da da svoj "informisan pristanak" – objašnjava advokat Nevena First.\nKoliko pred našim sudovima ima postupaka za naknadu štete po tužbama nezadovoljnih pacijenata estetskih hirurga, nije moguće saznati, jer se u sudovima ne vode posebne evidencije za ovakve slučajeve. Svi oni se arhiviraju samo kao naknada štete, a takvih predmeta ima na hiljade. Portparol Prvog osnovnog suda u Beogradu, Ida Nikitović, kaže da su u ovom sudu vođene parnice po tužbama protiv estetskih hirurga, ali ne iznosi detalje zbog privatnosti pacijenata.\nOdštete za fizičke bolove kreću se do 100.000 dinara, a ukoliko je došlo do umanjenja životne aktivnosti, onda se dosuđuje više stotina hiljada dinara odštete u zavisnosti od toga kolika je šteta, a to ocenjuju veštaci. Pacijenti traže i naknadu nematerijalne štete, zbog naruženosti i zbog pretrpljenog straha.\nIzvor: Vebsajt Politika, Aleksandra Petrović, 24.04.2016.


Priče o uličnim radnicima i mnoge druge : Bluz zemlja\n2. maj je dan kad se vecina ljudi ovde odmara od napornih krkanluka u raznim varijantama pocinjenih prethodnog dana. Izdrzljiviji nastavljaju i danas. Meni ovaj dan pre svega deluje prazno. U svakom pogledu. Prazne su ulice sto mi uvek uliva depresiju. Nije to samo zbog posla, jednostavno volim da se sve oko mene krece. Trenutno medjutim uglavnom stoji. Uobicajen mir koji bih najradije preskocio. Taj prazan osecaj koji mi je karakteristican za nedelju sad je pojacan prazninom u radio etru koji bi trebao da mi obezbedi posao. To danas funkcionise veoma slabo. Dosta smo tu krivi i sami jer su nasi predstavnici prosle godine trazili da cena praznikom bude skoro duplo veca i opstina je to prihvatila. Posle su se neki pokajali, ali nakon nekih stvari nema kajanja. Ne verujem da ce nam ovaj sex ostati u lepoj uspomeni.\nOno sto medjutim i inace vidjam na ljudskim licima je nesto sto bih opisao kao opsta obamrlost. Ima naravno kao i uvek izuzetaka, ali oni su samo pokazatelji uzasne raslojenosti koja pocinje da poprima dramaticne razmere. Zavist tu onda dodje kao ocekivana i uobicajena prateca pojava, veoma karakteristicna za ovo podneblje. To je veoma lose jer ume da unesreci coveka vise nego praznina koju nosi u sebi. Kad se prica o opstem neraspolozenju odmah se kao prvi uzrok navodi nemastina. Onda se tu redovno pominje kako smo nekad imali sve i bili srecniji. A sta je zapravo bilo to "sve"? Od materijalnih stvari smo realno gledajuci pre recimo 30 godina zapravo imali manje nego danas. Auto najcesce Zastava, mobilni telefoni, kompjuteri, klima uredjaji ni u planu, kao ni mnogo sta drugo. Da, verovatno nam je bila bogatija trpeza i lakse je bilo naci posao. Glavna stvar je bila zapravo osecaj sigurnosti koji je stvarao opustenost. O da, tad se lakse i jednostavnije zivelo. Ali taj iskonski jed je pre svega posledica toga sto su tad uglavnom svi oko prosecnog radnog coveka imali priblizno isto koliko i on. Razlike su bile u nijansama. Sad se te razlike bolno vide. Ko ima decu zna da ona taj osecaj pojacavaju.\nU drugim zemljama se povodom 1. maja odrzavaju demonstracije, ali ovde odavno nema volje i snage za to. To je pokazatelj te obamrlosti, koja je stvorena unutrasnjom tugom. Secam se da sam jednom setajuci po raznim kanalima radio stanica naleteo na jedan bluz koncert. Nisam prepoznao ni pesmu ni pevaca, mada je doticni svakako bio crnac. Po glasu se to nekad moze prepoznati. Taj teski opori ton u glasu je karakteristican za takve muzicare. U jednom trenutku izrekao je nesto sto bih ja svakako nazvao najboljom definicijom bluza za koju sam cuo:\nBluz, to vam je kad se dobar covek oseca lose.\nIstina. Kad tako posmatramo stvari, a imajuci u vidu da vecina voli da misli o sebi kao o dobrim ljudima pravo je cudo sto bluz ovde nije popularniji. A mozda ipak nismo tako dobri, mada se uglavnom definitivno osecamo lose.\nОбјавио Nesha taxista у 15:52


Đeka traži konsenzus o kreditu od 5,5 miliona eura\nPRITISLI DUGOVI I ZAOSTALA POTRAŽIVANJA\n"Tim kreditom završili bi sve kreditne i obaveze prema radnicima u Opštini i javnim preduzećima. Očekujem podršku koalicionih partnera, tim prije što je kredit vrlo povoljan"\n08.11.2015. 16:41h Ažurirano: 08.11.2015. 16:41h\nPredsjednik Opštine Ulcinj Fatmir Đeka traži od koalicionih partnera saglasnost za hitno sazivanje vanredne sjednice lokalnog parlamenta na kojoj bi se raspravljalo samo o sanacionom planu za koji je Ministrarstvo finansija već dalo pozitivno mišljenje.\nOpština planira da se pod povoljnim uslovima zaduži kod Erste banke, Hipo ili NLB za iznos od 5,5 miliona eura uz garanciju Vlade, pod uslovom da bi kredit bio vraćan novcem iz Egalizacionog fonda.\nOd 2004, kada je ustanovljen institut Egalizacionog fonda, Opštini Ulcinj kao redovnom korisniku, isplaćeno je zaključno sa 2014, blizu 6,6 miliona eura, u prosjeku oko 600 hiljada godišnje.\n"Tim kreditom završili bi sve kreditne i obaveze prema radnicima u Opštini i javnim preduzećima. Očekujem podršku koalicionih partnera, tim prije što je kredit vrlo povoljan", kazao je Đeka "Vijestima".\nOn očekuje da bi kredit u slučaju hitnog vanrednog zasijedanja i konsenzusa koalicionih partnera, mogao biti operativan do Nove godine.\nU mišljenju ministarstva finansija, ističe se da je za kredit neophodna garancija Vlade prilikom zaključivanja ugovora o cesiji između ministarstva finansija, kreditora i Opštine Ulcinj, kako bi se sredstva Egalizacionog fonda mogla staviti u funkciju dugoročne otplate obaveza. Ministarstvo finansija bi, ukoliko dođe do kreditnog aranžmana, vršilo kontrolu i nadzor nad sprovođenjem plana po pitanju odliva novca iz Egalizacionog fonda.\n"Sa druge strane, Opština će morati da preuzme punu odgovornost u pogledu otplate duga iz sopstvenih kao i ustupljenih prihoda ili obezbjeđenjem drugih vidova jemstva ukoliko ne ostvari pravo na korišćenje sredstava fonda", piše u odgovoru Ministarstva.\nFatmir ĐekaSO Ulcinj