RIMSKA PORODICA | SEMINARSKI RAD IZ PRAVA\nŠta je to rimska porodica? Kakva je njezina svraha? Kako se ona razvijala? Prema rimskom pravu porodica je skupina osoba koje su po prirodi (rodenjem) ili po pravu (usvojenjem, manus brakom) podredene vlasti porodicnog starješine (pater familias).\nRimska porodica je patrijahalna. Odlikovao ju je veliki broj djece.Prvobitnu bracnu zajednicu consortijum u Rimu su sacinjavali braca sa svojim ženama i njihovim potomcima.\nNo od vremena zakonika XII ploca pa nadalje porodica se sastojala iskljucivo od jednog bracnog para i njihovih potomaka. Clanovi porodice su medusobno povezani: vjerskim vezama (kult predaka), emotivno, interesnim vezama, ekonomskim vezama, jer u zatvorenoj kucnoj privredi se ne može opstati bez porodice.\nPrimitivna prava ne oblikuju porodicu vec se služe porodicom pri regulisanju društvenih odnosa. Porodica je skup lica i stvari podredenih jednoj volji: ocu porodice paterfamiliasu. On je muškarac kome pripada porodica i koji vodi njenu svu vlast i apsolutnu moc. Porodica može sa drugim porodicama da uspostavi odnos samo preko paterfamiliasa. Snaha postaje clan porodice preko muža pod cijom je vlašcu i komandom. Kult predaka je znacio da svaki paterfamilias poslije svoje smrti postaje božanstvo koje poštuju njegovi nasljednici. Ako otac ima nekoliko sinova oni ce poslije njegove smrti postati starješine (paterfamilias) tri nove porodice, ali ce sve te nove porodice poštovati kao božanstvo zajednickog pretka (preminulog paterfamilias) kao i sve druge zajednicke pretke.\nTe porodice ce biti povezane vezom koj se zove agnatia. Starješina porodice je jedini mogao da posjeduje stvari, imovinu i prava. Sve što clanovi porodice ili robovi steknu pripada iskljucivo njemu. On raspolaže svim što je vezano za porodicu i štiti prava porodice. U pocetku je imao neograniceno ovlašcenje. U drugoj polovini republike su njegova prava donekle ogranicena; tako što je paterfamilias bio izložen moralnom sudu javnosti, prijatelja i cenzora. Do opadanja vlasti paterfamiliasa je došlo usljed jacanja države i institucija prava koji su (sada) za sebe željeli vecu moc upravljanja nad ljudima.\nNešto više o rimskoj porodici i njenom razvoju kroz povijest u narednim stranicama ovog seminarskog rada.\nI Pojam porodicnog prava\nPorodicno pravo je skup pravnih normi koje regulišu pravni položaj pojedinih osoba unutar rimske porodice. Rimljani porodicno pravo nisu smatrali posebnom granom prava, vec su ga svrstavali u dio prava koji se odnosi na lica ( ius quod ad personas pertinet). U vrijeme republike rimsko pravo nema mnogo propisa kojima odreduje prava i obaveze supružnika. Dakle nisu se mnogo miješali u, za njih deliktne, porodicne odnose, prepuštajuci da te probleme rješavaju porodicni starješina, muž i žena, sami ili uz pomoc srodnika, držeci se obicaja, religije i morala.\nPorastom broja propisa koji regulišu odnose u braku i porodici, usljed razgranavanja pravnog sistema, vremenom je porodicno pravo postalo posebna grana prava.\nPorodicno pravo se bavi pravnim odnosima u porodici, koji obuhvataju dva velika podrucja: izmedu bracnih drugova, i izmedu ostalih clanova porodice, od kojih su najvažniji odnosi izmedu roditelja i djece. Dakle, porodica, brak i srodstvo su osnovni instituti porodicnog prava.\nOva oblast ljuskih odnosa, u stara vremena, bila je prepuštena religiji i obicajima. Ali se rano osjetila potreba da i država regulira brak, kao i vlast porodicnog starješine. Tako leges regiae ucvršcuju autoritet porodicnog starješine i muža, ali predvidaju i obavezu roditelja da podižu djecu, narocito mušku.\nTakode zakon XII tablica govori o emancipaciji, pravu roditelja da prodaju djecu („poslije trece prodaje neka sin bude slobodan"), zatim o pravu muža da otjera ženu, cak je odredivao rok u kome može da se rodi djete poslije smrti muža da bi se smatralo bracnim (najviše deset mjeseci).\nU vrijeme republike odnosi izmedu muža i žene se reguliraju nekim zakonima. Cincijev zakon (lex Cincia) koji se odnosio na poklone muža ženi. Kontraverzni Rimljani, kada su se ratni plijen i bogatstvo sa veleposjeda poceli slivati u Rim i mnoge vrline patrijahalnog društva dovedene u pitanje, pokušali su ovakvim zakonskim zabranama zadržati stare obicaje, što je bio zaludan posao.\nVladavina Augusta je obilježena donošenjem „paketa zakonskih mjera", tzv. kadukarnim zakonima, koji su imali za cilj ojacati porodicu, povecati natalitet. Uvodenje poreza i uskracivanje nasljednog prava za neženje i bracne parove bez djece bili su dobro zamišljeni, ali nije dalo neke vidljive rezultate.\nPostepeno osamostaljivanje clanova porodice u odnosu na porodicnog starješinu, stvaranje mogucnosti sticanja imovine, zakljucenja poslova, proces koji je završen u klasicno doba, a zapocet je u toku republike, u kome je važnu ulogu odigrao pretor.\nDonesene su i dvije senatske odluke koje su poboljšale nasljednopravni položaj žene i majke u odnosu na svoju djecu i obrnuto.\nII Razvoj rimske porodice kroz povijest\nRimska porodica bila je monogamna, individualna porodica s jako izraženom vlasti muškog clana porodice (pater familias). Rimsku porodicu cini skup osoba koje su povezane krvnim srodstvom (cognatio) i time što sve podpadaju pod patriam potestatem istoga patris familias, bez obzira na to, da li su u krvnom srodstvu.\nOna je idividualna agnatska porodica koja vuce porijeklo iz starijih širih zajednica, koje zajednice nalazimo i kod drugih naroda na odredenom stepenu razvoja. To su rimski patrijahalni gens i šira agnatska porodicna zajednica, koja nastaje raspadanjem gensa i cini prelaznu fazu od gensa prema individualnoj agnatskoj porodici. Razvoj rimske porodice prati neprekidno sužavanje kruga njenih pripadnika, broja lica koje obuhvata porodica, kao i smanjenje uloge porodice.\nRazvojem oruda proizvodnje i sve veca produktivnost rada omogucuju samostalnu egzistenciju u manjim kolektivima nego što je bio gens, dok konacno ne dolazi do inkosne obitelji, a uporedo s time do prelaženja zajednickih gentilnih sredstava proizvodnje u individualno vlasništvo inokosnih porodica\nRimska porodica je u zavisnosti od ekonomskih i socijalnih cinilaca, prošla kroz tri oblika razvoja:\n2. familia i\n3. kognatska porodica.\nKonzorcijum (consortium) je prevladavalo u vrijeme kad je zemljoradnja bila nerazvijena i kada su još bili živi tragovi prvobitne zajednice i odgovarao je patrijahalnoj zadruzi. Kasnije, kada se država ucvrstila, ali je privreda još uvijek zasnovana na autorakijskim nacelima, javlja se agnatska porodica cije je osnovno obilježje velika vlast porodicnog starješine nad ukucanima i muža nad ženom.\nOvaj oblik porodice je preovladavao tokom veceg dijela republike. Porast društvenog bogatstva, prodor robnonovcanih odnosa i klasicnog ropstva, opadanje uticaja prvobitne religije, vremenom su razorili stare patrijahalne odnose i krnjili vlast paterfmilijasa. Sada se ukucani oslobadaju vlasti paterfamilijasa, a i vlast muža slabi, jer stanje u kome je jedino on imao pravo svojine i zakljucivnja poslova je bilo neodrživo.\nSrodstvo zasnovano na zajednici vlasti i života starješine ustupa mjesto krvnom srodstvu,za koje se i ranije znalo, ali nije igralo presudnu ulogu u imovinskim odnosima, narocito u nasljedivanju. Sve ovo je uslovilo prelaz na novi oblik porodice, kognatsku porodicu.\nNajstariji oblik porodice o kome ima podataka u izvorima je konzorcijum (consortium -zajednica, zadruga). Prvobitnu bracnu zajednicu cosortium u Rimu su sacinjavali braca sa svojim ženama i njihovim potomcima. Clanovi porodice su medusobno povezani: vjerskim, ekonomskim vezama, jer u zatvorenoj kucnoj privredi se ne može opstati bez porodice. No u rimskim vrelima ima i nekih, doduše vrlo oskudnih vijesti o porodicnoj zajednici, široj nego što je agnatska familia, a užoj od gensa.\nTako kaže Aulus Gellius, da je u rimu postojala stara zajednica, anticum consortium, koju su Rimljani zvali „ercto non cito" (nepodijeljena imovina). U novim (antipulskim) fragmentima Gajevih institucija Gaj kaže, da su braca, koja su tako po ocevoj smrti ostala u zajednici, imala ravnopravan položaj: svaki je mogao oslobadati zajednickog roba ili mancipacijom otuditi zajednicku stvar.\nIz cega se može zakljuciti, da je prije postanka inokosne porodice postojala i u Rimu šira porodicna zajednica, u kojoj je na zajednickoj porodicnoj imovini živjelo zajedno više porodica odnosno generacija, koje se nisu dijelile. To je bila šira patrijahalna porodicnazajednica (domus), koju nalazimo i kod gotovo svih ostalih indoevropskih naroda prije postanka inokosne obitelji. Konzorcijum se javio još u prvobitnoj zajednici kada je covjek dovoljno ovladao prirodom da mu nije bilo neophodno ujedinjavanje u vece grupe, ali još ne toliko da bi bio moguc opstanak manje porodice.\nNjegovim nastankom nisu prestali postojati i drugi oblici objedinjavanja: gens, kurija, pleme. U konzorcijumu rad i svojina su kolektivni.Vlast patris familias kao starješine u consortiumu, koji je vjerovatno biran, nije još bila apsolutna vlast kasnijeg patris familias. Njemu je pripadala ogranicena vlast upravljanja i zastupanja više nego zapovjedanja. On je jedan od brace, obicno najstariji. On rasporeduje posao medu ukucanima, rješava moguce sporove medu clanovima porodice, nabavlja ono što je potrebno za porodicu i prodaje viškove, a njegova supruga odreduje zadatke ženama.\nSredstva za proizvodnju pripadaju porodici, pa radanje i umiranje pojedinaca ništa bitno ne mijenja u tome. Dakle, starješina porodice je jedini mogao da posjeduje stvari, imovinu i prava. Sve što clanovi porodice ili robovi steknu, pripada iskljucivo njemu. On raspolaže svim što je vezano za porodicu i štiti prava porodice. Kognatsko srodstvo predstavlja prepreku za sklapanje brakova, ali je za imovinske odnose važnije agnatsko srodstvo. Pripadnici iste generacije imaju blizak odnos, pa je najbliži agnat brat, a ne sin ili otac. Tako, ako umre porodicni starješina, zamjenit ce ga drugi brat, pa tek ako nema nijednog iz te generacije, dolazi na red sljedeca, Ovi srodnici ne spadaju u „bracu" i „sestre" u vecini europskih jezika. Ali kako u consortiumu clanovi iste generacije rastu i rade zajedno i osjecaju se veoma bliskim.\nKao što je napretkom proizvodnih snaga došlo do raspadanja gensa na consortium, tako je uporedo s daljim napretkom ekonomskih odnosa došlo da raspadanja consortiuma na sve manje zajednice i konacno na inokosne porodice, koje obuhvataju samo roditelje i njihove potomke s njihovim ženama.\nSa smrcu oca braca se dijele i osnivaju svoje samostalne porodice. Pored napretka oruda proizvodnje, stvaranja viška proizvoda i tim povezane jace razmjene i trgovine, važnim faktorom postala i upotreba robovske radne snage za obradu zemlje, što je omogucilo smanjenje porodicnog kolektiva slobodnih ljudi, te samostalni ekonomski opstanak manjih porodica i njihovo eventualno daljnje dijeljenje.U takvoj individualnoj porodici pater familias sada postaje samovlasnik svoje zemlje i imovine, a to pojacava njegovu vlas prema ostalim clanovima, koji se radaju ili izvana dolaze u njegovu kucu na njegov posjed. Pater familiasse od nekadašnjeg izvornog upravljaca domusa pretvara u individualnog privatnog vlasnika s velikom vlašcu (patria potestas) nad imovinom i clanovima svoje porodice, koja vlast seže sve do ius vitae ac necis (odlucivanje o životu ismrti).\nZakonik XII ploca, sistemom zakonskog (intestantnog) nasljednog prava, potvrdio je opisanu razvojnu skicu od gensa preko šire agnatske porodicne zajednice do individualne agnatske porodice. Pater familiasa - a nasljeduju u prvom redu sui heredes, tj. osobe u njegovoj neposrednoj ocinskoj vlasti, koje njegovom smrcu postaju sui iuris, dakle postaju patris familias svojih novih porodica (uglavnom ostaviteljevi sinovi i unuci, koji nemaju više živog oca). U slucaju da nema ovih, ostavština pripada najbližim agnatima, a u nedostatku agnata gentilima.\nProces raspadanja consortiuma i pojave individualne porodice s jakom ocinskom vlašcu teško je vremenski pobliže utvrditi. Potonja je svakako bila poznata barem vec zakoniku XII ploca, kako to medu ostalih dokazuje gornji nasljedni red, zatim tužba o diobi porodicne ostavine (actio familiae ericsundae).\nVremenom ovaj oblik porodice gotovo išcezava. U vrijeme principata zabilježeni su slucajevi da su neki Rimljni u konzorcijumu, ali to je bio kuriozitet i anahronizam. Od drugog punskog rata preovladava agnatska porodica.\nB AGNATSKA FAMILIJA\nDiobom brace u konzorciumu nastaju manje porodicne skupine - parijahalne porodice agnata. Agnatsku porodicu (familia) cine roditelji s potomcima.\nOvakva porodica je karakteristicna za razdoblje prve polovice republike kada je Rim postao velika država i zagospodario narodima, ali su još uvijek zadržani patrijahalni elementi u društvu i zatvorena kucna privreda.\nTemelj ove porodice su agnatsko srodstvo i neogranicena i doživotna vlast porodicnog starješine. Odnosi u porodici i dalje se temelje na agnatskom srodstvu, na zajednici života i rada. Razlikuju se samo kriteriji blizine srodstva od onih koji se primjenjuju u konzorcijumu.\nClanovi porodice su se zvali agnati. Agnatio je pravna veza koja je spajala sve osobe podredene istoj ocinskoj vlasti (patria potestas). Agnatska obitelj je obuhvacala, osimporodicnog starješine, ženu u manus braku, njihovu neemancipiranu djecu, usvojene osobe, osobe in mancipio robove.\nPod pojmom familia podrazumjevaju se ne samo osobe koje žive i rade u okviru porodice, nego i porodicna imovina, koja je s jacanjem ovlasti porodicnog starješine postala njegovim individualnim vlasništvom. Ako neko napusti porodicu prije smrti porodicnog starješine, emancipacijom ili udajom, raskida agnatske veze sa svojom porodicom, a zadržava samo kognatske, krvnosrodnicke.\nRaskidom agnatske veze sa svojom porodicom gubilo se svako pravo prema porodicnoj imovini i za života i nakon smrti porodicnog starješine. Osobe i imovina su u takvoj medusobnoj vezi da je opstanak osobe koja bi napustila porodicu bio ozbiljno ugrožen.\nOni koji se nalaze pod neposrednom vlašcu starješine su najbliži srodnici i nasljednici, a to su u prvom redu njegovi sinovi. U krug agnatskih srodnika ulaze i lica koja usvojenjem ili udajom dodu pod vlast paterfamilijasa.\nSinovi ostaju pod vlašcu porodicnog starješine dokle god je starješina živ, makar da su oženjeni i imaju svoje potomke. Oni mogu napstiti porodicu postupkom emancipacije, ali je van porodice njihov opstanak ugrožen, tako da je ovakav cin prije kazna nego nagrada. Smrcu glave porodice se rapadala porodica na onoliko posebnih porodica koliko je sinova ili daljnjih neposrednih muških potomaka iza njega ostalo. Tako je svaki od njih postajao osoba sui iuris i pater familias nove obitelji. Na agnatsko srodstvo su se nadovezivale važne pravne posljedice, osobito zakonsko tutorstvo i zakonsko nasljedno pravo.\nKada je rijec o imovinskim, svojinskim odnosima postoji izvjesna protivrjecnost. S jedne strane, porodicni starješina je apsolutni vlasnik dobara, iako su ta njegova ovlaštenja neodvojiva od vlasti prema ukucanima.\nU najstarijem pravu, pravno, parefamilijas nije ogranicen u raspolaganju imovinom. Ipak, postoje moralni i religijski obziri prema kojima je njegova vlast u funkciji održavanja porodicnog kontinuiteta.\nPater familias je dužan cuvati, uvecavati imovinu i takvu je predati svom nasljedniku. Pravo mu daje slobodu testiranja (može svoju cijelu imovinu ostaviti bilo kome, cak i licu izvan porodice), ali strogi patrijahalni moral je predstavljao ogranicenja. Tako, npr. predku koji ostavi „nedolican" testament potomci nece odavati pocasti koje namece religija. Postojao je inadzor cenzora koji je od ranih vremena mogao da kazni gubitkom casti (infamijom), osobu koja olako troši naslijedenu imovinu.\nDosta rano se javilo starateljstvo nad rasipnicima koje je ovakvim porodicnim starješinama oduzimalo poslovnu sposobnost.Takva mješavina imovinskih i licnih ovlaštenja, regulisana pravnim, moralnim i religijskim normama, predstavlja poseban oblik svojine, koji je na prelazu izmedu kolektivne svojine konzorcijuma i privatne svojine klasicnog rimskog prava. Ovaj oblik svojine ce preovladivati tokom veceg dijela perioda republike.\nU drugoj polovini razdoblja republike dolazi do bitnih promjena u porodicnim odnosima. Zahvaljujuci tržišnoj privredi i klasicnom ropstvu omogucen je opstanak pojedinca izvan porodice. Više nije bilo potrebe za postojanjem porodicne skupine s cvrstom unutrašnjom kohezijom.\nVlast porodicnog starješine se ogranicava zbog cega opada znacaj agnatskog srodstva. Sve se više uvažava krvno srodstvo (cognatio) koje je u justinijanovom pravu u potpunosti potisnulo agnatsko srodstvo, a kognatska porodica kao zajednica krvnih srodnika, koju sada sacinjava bracni par i njihovi potomci, zamjenjuje agnatsku.\nC KOGNATSKA PORODICA\nKognatska porodica se ne razlikuje od agnatske porodice po svom obimu, po krugu lica koje obuhvata. Ali su odnosi unutar nje drugaciji.\nU kognatskoj porodici položaj porodicnog starješine ne daje ona prava koja je ranije imao, a agnatsko srodstvo je potisnuto kognatskim. Brak bez manusa je potisnuo brak s manusom i doveo do slabljenja vlasti muža nad ženom.\nRazlozi ovih promjena su brojni. Potrebu za postojanjem porodice sa cvrstom unutrašnjom kohezijom, tržišna privreda i klasicno anticko ropstvo su uklonili.\nDržavna vlast je birokratizirana ustanovljenjem principata, postavljena na novu osnovu tako da je manja potreba za oslanjanje na autoritet paterfamilijasa.\nZnatno je oslabljen uticaj religije, narocito one politeisticke. To je više danak tradiciji, nego neko cvrsto vjerovanje.\nVladavina novca i porast uloge tržišta, doveli su do smanjenja javnopravnih elemenata u svijinskim odnosima. Svojina se odnosila na imovinska ovlaštenja. Ukucani dobijaju mogucnost sticanja imovine koja pripada samo njima (peculium castrense, quasi castrense, bona adventicia, bona profecticia). Robovi su, uz ukucane, pretorovim tužbama (actiones adiecticiae qualitatis), dobili mogucnost da sklapaju poslove.\nAutoritet oca je sve manje znacio zaštitu i imovinsku sigurnost, a sve više teret i prepreku za osamostaljivanje. Vlast porodicnog starješine je ogranicena, cak i u odnosu na robove, a narocito u odnosu na slobodne clanove porodice. Uvedeno je pravilo da paterfamilijas, prije nego što kazni teškom kaznom potcinjeno lice, mora saslušati savjet srodnika.\nTokom razdoblja republike, pravo na odbacivanje novorodencadi je ogranicavano i na kraju ukinuto. Vladari su u periodu principata primoravali oca da emancipira sina koga je zlostavljao, a bilo je i slucajeva u kojima je otac za ubistvo sina kažnjavan smrtnom kaznom. U vremenu od Augusta je uvedeno pravilo da roditelj ne može udavati ili ženiti ukucane bez njihovog pristanka. Pravo na prodaju djece (ius vendendi) je ukinuto u vrijeme dominata, osim u slucaju krajnje bijede. Sada je i u imovinskom pogledu odnos izmedu roditelja i djece više dvostran, jer su i drugi clanovi porodice mogli sticati imovinu, a javlja se i obaveza djece da izdržavaju svoje roditelje.\nSlabljenje vlasti paterfamilijasa dovelo je do smanjenja znacaja agnatskog srodstva, koje se na njoj temelji. Krvno srodstvo dobija prevagu i u imovinskim odnosima.\nNa nasljedivanje se poziva i emancipirani sin, intervencijom pretora i vladara, koji ranije to pravo nije imao, jer nije spadao u agnate. Tragovi agnatskog srodstva su se žilavo držali i tek ce Justinijanova reforma nasljednog prava u potpunosti ukinuti agnatsko srodstvo u korist krvnog.\nDolazi do promjene u odnosu izmedu spolova. Položaj žene u porodici se promjenio i nije više u toj mjeri potcinja mužu kao ranije. Vec se ranije, u braku s manusom, poboljšava položaj žene. U slucaju razvoda, dobija garancije da ce joj miraz biti vracen. Sada, u braku bez manusa, žena dobija i licnu i imovinsku nezavisnost, koja nije znacila jednakost, ali je daleko od ranije podredenosti.\nSve u svemu, odnosi u familiji od kraja principata, prilicno lice na one koji postoje danas, iako je porodica ipak imala vecu ulogu od one koju sada ima, jer je u njenoj nadležnosti jošniz funkcija koje ce tokom historije preuzeti na sebe društvo: odgojna i obrazovna, pružanje zaštite, proizvodna.\nIV Vrste srodstava\nU starom rimskom pravu srodstvo se racunalo po cinjenici zajednickog života unutar jedne porodice, a ne po krvi i po porijeklu. „Srodnici su osobe koje su zajedno živjele i radile u istoj porodici, a osobe koje su živjele izvan porodice, makar bile u bliskoj krvnoj vezi s clanovima porodice, nisu smatrane srodnicima."\nKrvnu vezu su poštovali obicaji tretirajuci blisko krvno srodstvo kao smetnju za sklapanje braka, ali u svim drugim slucajevima se uvažavalo samo agnatsko srodstvo. Zatvorena kucna privreda, ovisnost clanova konzorcija o zajednickoj imovini i nastojanje da se ta imovina sacuva za buduce generacije su uvjetovali ovakvo shvacanje.\nBlizina agnatskog srodstva u konzorciju je odredivana po generacijama: najbliži srodnik (agnatus proximus) je brat; djeca sve brace sacinjavaju sljedecu generaciju i medusobno su najbliži srodnici bez obzira što potjecu od raznih roditelja i jednako su bliski srodnici clanovima prethodne generacije.\nU Rimu postoje cetiri vrste srodstava:\n- tazbinsko i\n- po usvijenju.\nAgnatskim srodnicima se smatraju osobe koje su potcinjene vlasti istog šefa porodice (pater familias). Agnatsko srodstvo je samo po ocevoj strani. Temelji se na zajednici života i rada u okviru porodice.\nRazlikuju se dvije vrste agnatskog srodstva, starija, ona u konzorcijumu, i novija, u familiji. Razlika je u tome što je u prvoj naglašena veza izmedu pripadnika iste generacije, a u drugoj je osnov srodstva patria potestas. U konzorciju je najbliži srodnik brat, a u familiji - sin ili kci. U agnatskom srodstvu djeca su po rodenju samo sa ocem. S majkom dolazi u agnatsko srodstvo samo u slucaju, ako je ona po muževom vlašcu, tj. Ako je sklopila manus - brak, gdje je prema mužu bila u slicnom položaju kao i muževa ženska djeca (filiae loco). U manus braku djeca su s majkom u agnatskom srodstvu preko oceve vlasti nad djecom i ženom, a ne zbog krvnog srodstva s majkom.\nAko se radi o slobodnom braku, gdje žena ne dolazi pod vlast (manus) svoga muža, djeca nisu s majkom nikada u agnatskom srodstvu, jer majka potpada po patriam potestatem svoga oca, dakle potpada pod svoju raniju agnatsku porodicu.\nPater familias nije nikada u agnatskom srodstvu s unucima od kcerke, jer oni potpadaju pod patriam potestatem svoga oca, odnosno djeda po ocevoj strani. Agnati mogu biti ujedno i krvni srodnici, npr. Djeca patris familias, ali se agnacija mogla zasnivati i bez krvnog srodstva (adopcijom, manus - brakom).\nNa agnatsko srodastvo su se nadovezivale pravne posljedice, prvenstveno zakonsko tutorstvo i zakonsko nasljedno pravo, a koje su proizilazile iz porodicne pripadnosti. Dakle od tih prava je iskljucen sin, koji je emancipacijom izašao iz patriae potestatis, a ujedno i iz agnatske porodice i srodstva, ali i dalje ostaje krvni srodnik. Isto pravilo važi i za kcer, koja udajom po manus - braku prelazi pod patriam potestatem svog muža, odnosno svekra.\nKrvnim srodstvom (cognatio) se naziva odnos izmedu osoba koje potjecu jedna od druge, ili imaju zajednickog pretka, a ne potjecu jedna od druge. Cognatio je bilo izvorom stalnih moralnih dužnosti, a u bracnom pravu je stvaralo bracne zapreke. Ali cognatio nije u starije doba bilo osnov za nasljedno pravo i tutorstvo. Cognatio je krvno srodstvo, koje se zasniva po muškoj i po ženskoj liniji. U kognaciji djete je jednako u krvnom srodstvu sa ocem, majkom i sa krvnim srodnicima majke i oca. Osnova kognacije je u pripadnosti krvno - srodnickoj grupi, a agnacije u pripadnosti kucnom porodicnom kolektivu. Krvni srodnici se djele na srodnike u ravnoj i srodnike u pobocnoj liniji. Srodnici u ravnoj liniji (linea recta) su osobe koje potjecu jedna od druge, direktno ili indirektno. To su: djed, otac, sin, unuk, praunuk itd. Srodnici u pobocnoj liniji srodstva (linea transversa, linea collateralis) su osobe koje potjecu od zajednickog pretka, a ne potjecu jedna od druge (collaterales cognates: braca, sestre, dajde, amide, sestricne, bratici). Punorodno srodstvo je ako su oba pretka zajednicka, a ako je jedan zajednicki, a drugi razlicit - polurodno.\nU postklasicnom i Justinijanovom pravu razlikuju se sljedeci krvni srodnici:\na) germani (imaju zajednicka oba roditelja),\nb) consanguinei ili istokrvni (imaju zajednickog oca) i\nc) uterini (imaju zajednicku samo majku).\nKognati drugog reda (polubraca i polusestre) su polukrvni srodnici i na nasljedstvo se pozivaju tek poslije punokrvne brace i sestara. Krvno srodstvo može biti bracno i vanbracno, a racuna se po linijama i stepenima. Vanbracna djeca bila su u srodstvu samo s majkom i njezinim srodnicima, ali ne i sa vanbracnim ocem. Bliskost srodnickog odnosa izmedu dvije osobe se izražava stepenima srodstva. Stepen srodstva kognatskih srodnika se racuna po broju poroda. Primjenjuje se pravilo: koliko poroda, toliko stepena srodstva (tot gradus, quot generationes).\nTako je sin u prvom stepenu srodstva prave linije, unuka u drugom; brat ili sestra je pobocni srodnik drugog stepena, amida treceg, brat ili sestra od amide u cetvrtom stepenu srodstva pobocne linije. Rimljani su u pocetku veci znacaj pridavali agnatskom srodstvu, narocito u imovinskim odnosima.\nNajstariji red nasljedivanja je u potpunosti zasnovan na agnatskom srodstvu. Kasnije, zaslugom pretora, dolazi do djelimicnog prihvatanja kognatskih srodnika. Justinijan je uveo nasljedne redove koji su u cjelini polazili od krvnog srodstva. U zakljucivanju brakova, kognatsko srodstvo je oduvijek igralo veliku ulogu. Od najstarijih vremena za koja postoje podaci, krvno srodstvo je bilo smetnja za zakljucenje braka.\nSrodstvo po tazbini je veza jednog bracnog druga s rodacima drugog bracnog druga. Rimljani su tazbinu nazivali adfinitas. To je srodstvo izmedu zeta i punice, svekrve i snahe, djevera i snahe, pastorka i ocuha itd. Tazbinsko srodstvo nije igralo veliku ulogu u rimskom pravu.\nSrodstvo po usvojenju ili gradansko srodstvo je posljedica usvajanja (adoptio ili adrogatio). Srodstvo po tazbini imitira prirodno srodstvo. U njemu se zasniva osnos slican odnosu izmedu roditelja i djece sa približno istim pravnim posljedicama. U Rimu je usvajanje bilo rašireno i služilo je razlicitim ciljevima.\nV Patria potestas\nA POJAM OCINSKE VLASTI\nOcinska vlast (patria potestas) je doživotna i u najstarije vrijeme neogranicena vlast kucnog starješine (pater familias) nad osobama i porodicnom imovinom. Vlast porodicnog starješine obuhvata cetiri vrste nadredenosti:\na) vlast nad robovima, oznacavana kao dominica potestas,\nb) vlast prema slobodnima koje bi pater familias ustupao drugima na odredeno vrijeme,\nc) vlast nad ženom - manus i\nd) vlast nad rodenom i usvojenom djecom (patria potestas).\nRimska ocinska vlast je trajala sve do smrti porodicnog starješine i nije završavala punodobnošcu potcinjenih; ovisne osobe su bile imovinskopravno nesposobne i sve što bi stjecale pripadalo je kucnom starješini. Pater familias je podcinjene osobe mogao prodati (ius vendendi), a u najstarije vrijeme je odlucivao o njihovom životu i smrti (ius vite ac necis), kao i o njihovom kažnjavanju.\nVelikoj vlasti paterfamilijasa nad clanovima porodice doprinijelo je više okolnosti vezanih za one uslove života i vjerovanja. Ekonomski odnosi su jedan od najvažniji razloga. Zatvorena kucna privreda pretvara porodicnog starješinu u neku vrstu " direktora „ preduzeca. Svojinska prava su u rukama paterfamilijasa. Na njegovo imanje dolaze sva lica koja rodenjem, usvojenjem ili sklapanjem braka dodu u porodicu. Veliku ulogu u odnosima nadredenosti i podredenosti igrali su svojinski odnosi.\nDržava je bila nejaka, sa malim brojem organa i nerazvijenim aparatom ponude. Ona koristi zatecene ustanove, medu njima religiju i porodicu. Porodicni starješina je bio kao neki lokalni organ. On je odlucivao o kaznama, ukljucujuci i smrtnu kaznu. Država je stajala iza autoriteta porodicnog starješine. Ubistvo paterfamilijasa i izdaja su najteža krivicna djela u starom Rimu.\nJedno od obiljžja rimskog politeizma je kult predaka. Umrli paterfamilijas postaje kucno božanstvo. Tako autoritet kucnog starješine prelazi i u zagrobni život, cak i mrtvi ono vladaju živima.\nVlast porodicnog starješine je doživotna. Nije postojala starosna granica koja bi lice alieni iuris pretvarala u sui iuris. Njegova imovinska ovladtenja su velika. On je vlasnik sve imovine i sve što steknu njegovi ukucani: radom, ratnim plijenom, poklonom, pripada porodicnom starješini. Vremenom su se promijenili ekonomski i ideološki uslovi i krajem republike vlast paterfamilijasa pocinje slabiti.\nB POSTANAK I PRESTANAK OCINSKE VLASTI\nOcinska vlast je zasnivana rodenjem, usvojenjem, brakom s mnusom i davanjem u mancipijum. Rodenjem su pod ocinsku vlast dolazila djeca rodena u zakonitom rimskom braku i da starješina prihvati novorodence. Clanom agnatske porodice se postajalo tek kada bi pater familias, uz odredeni religijski ceremonijal, prihvatio novorodence (tollere liberum). Pod ocinsku vlast se moglo doci i putem pravnih poslova, odnosno usvojenjem. Usvojenje se vršilo u obliku adrogacije i adopcije.\nAdrogatio je stariji oblik usvojenja, vršen na svecani nacin pred kurijatskom skupštinom.\nTo je usvojenje lica koje je bilo svojevlasno (sui iuris). Za razliku od adopcije, adrogatio je avnopravni akt, jer se gasio jedan pravni subjektivitet.\nAdopcija je usvojenje osobe alieni iuris. U ovom slucaju pravni položaj osobe se nije mijenjao dolaskom u novu porodicu. Adopcija se obavljala putem trostruke fiktivne prodaje u obliku mancipacije, odnosno jednostruke prividne mancipacije za žensku osobu. Tako je usvojeni postao agnatski srodnik i punopravni clan porodice. Dobnu razliku od 18 godina uvelo je Justinijanovo pravo. U postklasicnom razdoblju emancipacija je vršena carevim reskriptom i izjavom imatelja vlasti pred nadležnim državnim organom, uz pristanak djeteta.\nU vrijeme Justinijana postojala je razlika izmedu potpunog usvojenja (adoptio plena) i nepotpunog usvojenja (adoptio minus plena) kojom usvojenik nije kidao sve veze sa ranijom porodicom, ali nije ni dobijao sva prava koja proizvodi potpuna adopcija.\nPozakonjenje (legitimatio) je nacin zasnivanja ocinske vlasti nad vanbracnom djecom. Uveden je u postklasicnom razdoblju za vladavine Konstantina. Vanbracna djeca su mogla dobiti položaj bracne djece na tri nacina: sklapanjem braka vanbracnih roditelja, stupanjem vanbracnog djeteta u službu kurijala (curiales su svojom imovinom odgovarali državi za porez koji je njihova opcina morala prikupiti) i carevim reskriptom.\nPatria potestas prestaje smrcu porodicnog starješine, emancipacijom ili udajom u brak sa manusom. Njegovom smrcu sinovi su postajali osobe sui iuris i time dobivali status porodicnog starješine. Pater familias može biti covjek bez djece, pa i novorodence ako je sui iuris. Žena u manus braku takoder je postajala sui iuris. Istovjetan ucinak kao prirodna smrt imala je capitis demunutio maxima, media i minima.\nNajcešci slucaj prestanka ocinske vlasti za života porodicnog starješine bila je emancipacija. Emancipacija je poseban, dobrovoljan nacin prestanka ocinske vlasti. Emancipirani je postajao sui iuris i raskidao agnatsku vezu s bivšim imateljem vlasti. U starije je vrijeme emancipacija predstavljala vid teške kazne, ali u prilikama razvijene privrede postala je put ka licnoj i imovinskoj samostalnosti potcinjenih osoba.\nPatria potestas, u Justinijanovom pravu, prestaje ako sin vrši visoke javne funkcije.\nOvaj seminarski rad sam zapocela objašnjavanjem pojma porodicnog prava, a zatim pojma rimske porodice te njenog razvoja kroz historiju. Potom sam iznijela neke bitne klasifikacije podjele srodstava, te sam smatrala da je važno napisati nešto, u najkracim crtama, o instituciji patria potestas. I na kraju, potrebno je napraviti mali rezime prethodno napisanog, odnosno iznijeti zakljucak.\nIz svih do sada navedenih iskaza možemo rezimirati da je rimska porodica patrijahalnog karaktera, da se razvila u starom vijeku, ali da je to prijelazni oblik porodice, gdje je pripitomljavanje domacih životinja i uzgajanje stada postalo velikim izvorom bogatstva. To bogatstvo je pripadalo gensu, ali je ubrzo formirano privatno vlasništvo.\nTakode smo rekli da su se smjenila tri oblika rimske porodice: konzorcijum, patrijahalna agnatska porodica i kognatska porodica. U rimskoj porodici sva vlast je prešla u ruke paterfamilijasa, a karakteriziraju je organizirane osobe u jednu porodicu pod ocinskom vlašcu.\nDakle, odnosi u rimskoj porodici od kraja principata, prilicno lice na one koji postoje danas, ali je porodica imala vecu ulogu od one koju sada ima, jer su njenoj nadležnosti bile funkcije koje ce tokom historije preuzeti na sebe društvo: odgojne i obrazovne, pružanje zaštite i proizvodnja.\n1. Horvat, Marijan: „ Rimsko pravo", Zagreb, 1958.\n2. Stanojevic, Obrad: „Rimsko pravo", Sarajevo, 2000.\n3. Šarac, Mirela; Lucic, Zdravko: „Rimsko pravo", Sarajevo, 2006.


Novi udar na džep: Stigli duplo veæi raèuni - B92.net\nIzvor: Dnevnik.hr petak, 13.10.2017. | 15:14\nNiste objavili moj komentar...\n69 kuna je cca 1.000 dinara, moj stan ima 90 kvadrata i ja plaæam tako nekako 65 kuna, u isto vrijeme smanjili su mi se troškovi centralnog grijanja, mjeseèno od 120 do 500 kuna, grijanje se kod nas plaæa prema utrošenoj energiji mjereno na svakom radijatoru.\nDakle oni koji ulažu u nekretninu podižu energetski razred imaju velike uštede na jednoj strani, sa druge strane u Rijeci nije dobar naèin obraèuna odvoza smeæa jer se ne naplaæuje prema zakonski propisanoj naplati po kolièini proizvedenog smeæa.\nto je najveæi problem, ne 69 kuna i neogranièena kolièina smeæa\n(A1, 14. oktobar 2017 17:58)\na gde ide novac od prodaje preradjenog otpada...\n(zodijak ns, 14. oktobar 2017 09:22)\nNarode,To ceka i nas,kad srede Vinèu..a nakon toga i vodovod. Visoki Standard mora da se uvede zbog EU pravila,a to KOSTA.\n(Chef, 13. oktobar 2017 19:16)\nKoliko je 69 kuna? Tekst je totalno nejasan pošto niko ne zna vrednost kune.\n(charlie, 13. oktobar 2017 18:50)\nNi u Panèevu raèuni nisu ništa manji...ali je zato grad garantovano prljaviji...\n(tassotty, 13. oktobar 2017 17:20)\nOtkada je sveta i veka, sve je skuplje, a ništa se ne može protiv\n(Rile, 13. oktobar 2017 15:32)


Poziv na radionicu Navodnjavanje u Srbiji – statistički pregled i primena različitih metoda – AGRO VESTI by agronews.rs\nJul 16, 2021 | agro danas, Aktuelno, Događaji, Poljoprivreda, Srbija, Teme, Usevi, Vesti\t|\nČesto čujemo kako je Srbija na začelju evropskih zemalja po površinama koje navodnjava, ali da li je stvarno tako? Koliko stvarno zemljišta Srbija navodnjava? Ko su korisnici sistema za navodnjavanje? Koje poljoprivredne kulture i kako navodnjavaju? Koja je uloga državnih subvencija u uvođenju sistema za navodnjavanje kod poljoprivrednika – diskutovaće se na onlajn radionici koja se organizuje u okviru projekta “Podrška razvoju strategije navodnjavanja Srbije”\nOrganizacija UN za hranu i poljoprivredu (UN FAO) i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) u saradnji sa Vladom Republike Srbije pozivaju zainteresovane da se pridruže radionici “Navodnjavanje u Srbiji – statistički pregled i primena različitih metoda” i saznaju više o ovoj temi. Radionica će se održati u sredu 28. jula 2021. godine od 10 do 12 časova na platformi ‘Zoom‘.\ndr Miloš Milovanović, Specijalista za poljoprivrednu politiku, UN FAO/EBRD\ndr Stiv Gos, Specijalista za politiku navodnjavanja, UN FAO\nZoran Knežević, Nacionalni specijalista za navodnjavanje, UN FAO\nJezici koji se koriste na radionici:\nSreda 28. jul 2021. godine od 10 do 12 časova, ‘Zoom’ platforma.\nRegistracija za događaj je besplatna. Registrujte se za učestvovanje na radionici putem sledećeg linka. Nakon registracije dobićete mejl sa potvrdom i linkom za uključivanje na radionicu.\nRadionica se organizuje u okviru projekta “Podrška razvoju strategije navodnjavanja Srbije”. Projekat realizuju Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (UN FAO) i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) u saradnji sa Vladom Republike Srbije.\nTags: ebrdnavodnjavanjeonlajn radionicaun fao\nObjavljen vodič za proizvodnju i preradu malih količina hrane\n”Vodič za proizvodnju i preradu malih količina hrane biljnog porekla“, edicije Ministarstva poljoprivrede, namenjen je sektoru proizvodnje i prerade hrane biljnog porekla na malim porodičnim gazdinstvima\nBunarima preti nemar domaćina\nDok kišnih oblaka nema ni na vidiku, rezerve vode kriju se pod zemljom. Bunari još odolevaju pred avgustovskom žegom, ali sa većom potrošnjom, i njima, ali i poljoprivrednim dobrima preti suša.


Oglas o stavljanju pod prethodnu zaštitu objekata i celina na teritoriji grada Zrenjanina | Zavod za zaštitu spomenika kulture Zrenjanin\nRepublički zavod za zaštitu spomenika kulture iz Beograda, preko Zavoda za zaštitu spomenika kulture Zrenjanin iz Zrenjanina, na osnovu člana 29. stav 2. i 48. stav 1. Zakona o kulturnim dobrima («Sl. glasnik RS» br. 71/94), objavljuje\nKojim obaveštava sopstvenike i pravna lica koja koriste i upravljaju nepokretnostima o stavljanju pod prethodnu zaštitu objekata i celina na teritoriji grada Zrenjanina\n1. PROSTORNA KULTURNO ISTORIJSKA CELINA «CENTAR ZRENJANINA»\nGranica prostorne kulturno istorijske celine centra Zrenjanina (Staro jezgro) utvrđuje se liniojom koja prati granice parcela na kojima su zaštićeni objekti i oni koji su od interesa za zaštitu i pruža se na sledeći način:\n– sa severne strane zone Starog jezgra granica ide po unutrašnjoj ivici magistrale od raskrsnice sa Nemanjinom ulicom do raskrsnice sa Ulicom Brigadira Ristića. Dalje se spušta prevlakom iza mosta na suvom do raskrsnice sa Ulicom Đorđa Stratimirovića gde sa južne strane ide unutrašnjom linijom parcela u Ulici Kej 2. oktobra, gde se iza zatvora i Reformatske crkve iz Ulice narodne omladine penje iza Jezera do Obale pionira. Zahvata desnu stranu Obale Pionira, do novog objekta na uglu Ulice Jevrejske, odatle skreće prema severu do Sarajlijine ulice gde granica ide po ivicama parcela sa parnim brojevima. Na uglu sa Ulicom gimnazijskom graanica skreće na severoistok do Trga Republike, ide po regulacionoj liniji Trga zatim skreće u Ulicu Vuka Karadžića, ide po regulacionoj liniji ulice prema severu, ulazi u Ulicu dr Emila Gavrila gde ide po spoljašnjim ivicama parcela objekata sa neparnim brojevima, zatim ulazi u Nemanjinu ulicu, i ide po spoljašnjim ivicama parcela objekata sa parnim brojevima i dalje na sever do magistrale.\nGranica zaštićene okoline, kao prelazna zona od zaštićenog gradskog prostora ka nezaštićenom, u kojoj je kontrolisana gradnja i primenjuje se regulativa vezana za Zakon o kulturnim dobrima, ide po unutrašnjoj ivici magistrale sa severne i istočne strane zone Starog jezgra, a sa južne strane zone od raskrsnice sa Ulicom Brigadira Ristića. Dalje se spušta prevlakom iza mosta na suvom do raskrsnice sa Ulicom Đorđa Stratimirovića gde sa južne strane ide unutrašnjom linijom parcela u Ulici Kej 2. oktobra do raskrsnice Ulica Rade Končara i Gundulićeve zahvatajući stare magacine i zgadu Hitne pomoći gde prelazi ulicu Narodne omladine i ide preko plankove bašte. Dalje se penje na sever po obodnim ivicama parka preko parkinga do Obale pionira sve do Jevrejske ulice gde se spušta preko jezera obuhvatajući komleks stare pivere i palate Dunđerski. Nadalje linija granice penjući se na sever zahvata spoljašnje ivice parcela sa neparnim brojevima na Žitnom trgu gde se na istočnoj strani spaja sa magistralom. Dalje duž magistarle linija zone zaštićene okoline prati osnovnu liniju zone zaštite Starog jezgra.\nUnutar predložene granice, pored objekata koji su ranije stavljeni pod prethodnu zaštitu Zakona, pod prethodnu zaštitu stavljaju se sledeći objekti:\nBroj: 8 (Zgrada Rimokatoličkog biskupskog ordinarijata)\nULICA KRALjA ALEKSANDRA:\nBrojevi: 17 i 32. Kiosci postavljeni ispred Robne kuće «Beograd» i zgrade sa brojem 47.\nULICA NARODNOG FRONTA:\nBrojevi: 2 i 5.\nULICA MIROSLAVA TIRŠA:\nBroj: 4 (Pedagoški zavod)\nULICA KEJ 2. OKTOBRA:\nBrojevi: 3, 5, 7, 9, 11, 15,17, 19, 21.\nULICA KRALjA PETRA:\nBrojevi: 3, 8, 8a i 10.\nBrojevi: 1, 3, 5, 7.\nULICA OBALA PIONIRA\nBrojevi: 2, 4, 6, 8, kao i stari i novi objekti u sklopu pivare, stari magacini između dva betonska mosta\nULICA BRIGADIRA RISTIĆA:\nBrojevi: 1, 2, 2a.\nOBALA SONjE MARINKOVIĆ:\nParna strana: 2, 4, 6, 8 i 10, 12 i 14, 16, 18.\nToranj Vatrogasne čete\nBrojevi: 6 (bolničko odeljenje « Dr Vasa Savić»), 9 i 27.\nBrojevi: 2 i 7.\nULICA CARA DUŠANA:\nBroj: 4 (Dom učenika Srednjih škola «Angelina Kojić»)\nBrojevi: 1, 2 (Hotel «Central») i 12.\nBrojevi: 1, 3, 4, 5, 5a, 10.\nULICA SVETOZARA MARKOVIĆA:\nBrojevi: 2, 3, 4, 6.\nBrojevi: 7, 9, 11, 17, 19, 23–25.\nBrojevi: 2a, 3, 4, 6, 7, 9-9a, 11, 13, 23-25, 29, 31.\nBrojevi: 1b, 1, 3, 11, 11a.\nBrojevi: 1, 2, 3, 4, 7-7/1, 14, 16, 18, 20.\nULICA VUKA KARADžIĆA:\nBrojevi: 2, 4, 6.\nULICA NARODNE OMLADINE\nBrojevi: 2, 3, 4.\nOstali objekti unutar granice PKIC imaju tretman zaštićene okoline kulturnih dobara.\n2. PROSTORNA KULTURNO ISTORIJSKA CELINA «ULICA STEVICE JOVANOVIĆA»\nUlica Stevice Jovanovića u Zrenjaninu (u daljem tekstu: prostorna kulturno-istorijska celina) nalazi se na teritoriji opštine Zrenjanin u Zrenjaninu, u naselju poznatom po nazivu «Mala Amerika». Proteže se u pravcu istok – zapad, na istočnoj strani je ograničava Ulica Narodne omladine, a na zapadnoj strani ova ulica se završava Srednjom mašinskom školom («slepa ulica»).\nU okviru prostorne kulturno-istorijske celine pod predhodnu zaštitu stavljaju se sledeći objekti\nULICA STEVICE JOVANOVIĆA\nBrojevi: 2, 4, 5, 6, 12, 14, 17, 19, 20, 22, 24, 28, 30, 34, 35, 36, 38, 40, 42, 46 (Srednja škola «Uroš Predić), i 48.\n3. PROSTORNA KULTURNO ISTORIJSKA CELINA «ULICA DANIČIĆEVA»\nUlica Daničićeva u Zrenjaninu (u daljem tekstu: prostorna kulturno-istorijska celina) nalazi se na teritoriji opštine Zrenjanin u Zrenjaninu. Proteže se u pravcu sever – jug, na severnoj strani je ograničava Ulica dr. Emila Gavrila, a na južnoj strani se prostire do korita Begeja.\nBrojevi: 3, 4, 5, 6, 8, 10a, 9a i 9b.\nPOJEDINAČNI OBJEKTI VAN GRANICA ZONA ZAŠTITE\nBrojevi: 18, 25, 37, 51, 80, 80a, 82a.\nSlovačka evangelistička crkva.\nBrojevi: 1a, 1, 3.\nBrojevi: 64, 69.\nBrojevi: 13, 19, 37, 55.\nBrojevi: 2 i 11.\nULICA NIKOLA TESLA:\nBrojevi: 6, 18a.\nBrojevi: 1- 1a, 2.\nULICA DR EMILA GAVRILA\nBrojevi: 22, 23, 25, 31, 63.\nULICA ZORANA KAMENKOVIĆA\nULICA SIME MATAVULJA\nULICA B. RISTIĆA\nBroj: 43 (zgrada Električne centrale)\nULICA 7. JULA\nBrojevi: 10, 12 i 20.\nULICA CARICE MILICE:\nULICA VOJVODE BOJOVIĆA:\nBrojevi: 5, 16.\nBrojevi: Fabrika tepiha «Dunđerski» i br. 4.\nBroj: BB (Stara klanica)\nBrojevi: 1a, 1, 7, 7a, 12, 24, 26 i 28.\nBrojevi: 27, 31.\nULICA DR VASE SAVIĆA\nBrojevi: 1 (Železnička stanica), 3, 14, 16.\nBrojevi: 10, 12, 14, 16.\nBrojevi: 10, 13, 20, 21, 21a, 30 i 32.\nULICA JOVANA POPOVIĆA\nBrojevi: BB (Železnička ambulanta), 15 i 23.\nULICA ĐORĐA STRATIMIROVIĆA\nKompleks Okružne bolnice oivičen je ulicama: na severu Bolničkom, granica se spušta Ulicom dr Vase Savića, Srbobranskom i Vinogradarskom.\nELEKOVA VILA I KOMPLEKS ŠEĆERANE\nKompleks Šećerane oivičen je ulicama Pančevačkom, te ulicama Petra Drapšina i Šećeranskom.\nZgrada starog silosa u okviru kompleksa fabrike «Žitoprodukt»\nKapela na Temišvarskom groblju\nKapela na Gradnuličkom groblju\nKapela na Tomaševačkom groblju i grobovi: Todora Mnojlovića, dr Slavka Županskog, dr Emila Gavrila i Nestora Dimitrijevića\nKalvarijska kapela na Rimokatoličkom groblju i grob Konstantina Danila\nII Sopstvenici predmetnih objekata, kao i zainteresovani organi i ustanove, mogu u roku od 30 dana od dana javnog oglašavanja dostaviti mišljenje Zavodu za zaštitu spomenika kulture Zrenjanin iz Zrenjanina, Trg Republike 1.\nIII Mere zaštite utvrđene Zakonom o kulturnim dobrima primenjuju se na predmetne nepokretnosti i zaštitćene okoline kulturnih dobara.\nIV Za sve radove na predmetnim objektima potrebni su uslovi Zavoda za zaštitu spomenka kulture Zrenjanin.\nV Informacije građana mogu se dobiti od Zavoda za zaštitu spomenika kulture Zrenjanin putem telefona 023/528-730 i 023/564-366.\nDirektor, Igor Kovač


Evrovizija 2017 | OGAE Serbia :: Vaš evrovizijski svet\n14. maj 2017.\tKomentari su isključeni\nPobednik 62. Pesme Evrovizije održane u Kijevu je Portugalija. Salvador Sobral je sa vanvremenskom baladom „Amar Pelos Dois“ pokupio simpatije i žirija i publike i odneo ubedljivu pobedu sa čak 758 ...\n13. maj 2017.\tKomentari su isključeni\nInformacije o načinu glasanja iz Srbije\nUtvrđen redosled nastupanja u finalu Pesme Evrovizije\n12. maj 2017.\tKomentari su isključeni\nNakon održavanja dve polufinalne večeri, sinoć su postali poznati svi finalisti Pesme Evrovizije 2017. U subotu će nastupiti 26 zemalja – Velika Britanija, Francuska, Španija, Nemačka, Italija i Ukrajina kao ...\n11. maj 2017.\t2 komentara\nZavršeno je drugo polufinale Pesme Evrovizije 2017, a od 18 zemalja najboljih deset je obezbedilo učešće u velikom finalu koje će se održati u subotu. U finale su se plasirali (redolsed je nasumičan): ...\n11. maj 2017.\t1 komentar\nDrugo polufinale Pesme Evrovizije održava se večeras u Kijevu, glavnom gradu Ukrajine. Tokom druge takmičarske večeri predstaviće se još 18 zemalja koje će takmičiti za deset mesta u finalu. Među ...\n10. maj 2017.\tKomentari su isključeni\nFinale 62. Pesme Evrovizije nas očekuje u subotu, 13. maja od 21 čas. Ako biste radije da prenos iz Kijeva gledate u većem društvu nego kod kuće, u Kulturnom centru ...\nPoznata imena prvih 10 finalista Pesme Evrovizije\nZavršeno je prvo polufinale Pesme Evrovizije 2017, a od 18 zemalja najboljih deset je obezbedilo učešće u velikom finalu koje će se održati u subotu. U finale su se plasirali (redolsed je ...\nSvečano otvorena Pesma Evrovizije u Kijevu\n7. maj 2017.\tKomentari su isključeni\nTradicionalna ceremonija svečanog otvaranja Pesme Evrovizije održana je danas u Kijevu. Učesnici su prošetali crvenim tepihom koji je bio postavljen ispred palate Marinski. Dužina tepiha je rekordna i iznosi 265 metara. ...


Mirjani Karanoviæ biæe uruèena prestižna nagrada - B92.net\nGlumaèka nagrada "Dobrièin prsten" za životno delo biæe dodeljena Mirjani Karanoviæ na sveèanosti koju priredjuje Udruženje dramskih umetnika Srbije 19. februara na sceni "Ljuba Tadiæ" Jugoslovenskog dramskog pozorišta, a nakon izvoðenja predstave "Mamu mu ...., ko je prvi poèeo".\nIzvor: B92, Tanjug utorak, 11.02.2020. | 16:00 -> 17:00\nFoto: Getty/Matthias Nareyek / Stringer\nKaranoviæeva je 32. laureat ovog visokog priznanja koje se sastoji od zlatne kopije prstena Dobrice Milutinoviæa i od unikatno oslikane diplome na pergamentu (rad akademskog slikara i scenografa Geroslava Zariæa).\nU konkurenciji za nagradu bilo je osam glumica i glumaca, a žiri u sastavu: Vida Ognjenoviæ, predsednik, Svetlana Bojkoviæ, Nada Šargin, Goran Markoviæ, Boris Isakoviæ, Dragan Bjelogrliæ i Vojin Æetkoviæ, odluku je doneo 10. decembra veæinom glasova. Dodelu Nagrade finansijski su pomogli Ministarstvo kulture i informisanja i Sekretarijat za kulturu grada Beograda, a podršku organizaciji sveèanosti dalo je JDP.\nKraj "Moderne porodice": "Porodice su neuredne, ali predivne u isto vreme"\nPosle onlajn festivala sledi kuæni bioskop: Svakog dana po jedan film\nOvo je trenutno najgledanija serija na Netfliksu


TEŠKA NESREĆA KOD BEČEJA: Dve osobe poginule u direktnom sudaru automobila i kamiona | Ekspres.net\nTEŠKA NESREĆA KOD BEČEJA: Dve osobe poginule u direktnom sudaru automobila i kamiona\nDve osobe, muškarac (63) i žena (60), poginule su danas u saobraćajnoj nesreći kod sela Radičević, u blizini Bečeja, kada je na njihovu kolovoznu traku prešao kamion sa cisternom i direktno ih udario.\nRadi se najverovatnije o bračnom paru, koji su se vozili u automobilu marke “golf”. Njihova tela preneta su na Institut za sudsku medicinu u Novi Sad na indentifikaciju.\nSudar se dogodio u 9.30 sati, kada je V.M. vozač cisterne, usled još nerazjašnjenih okolnosti naglo zakočio i prešao u suprotnu traku. Nezvanično, želeo je da izbegne sudar sa kamionim koji je išao ispred njega u istom smeru. Međutim, kada je zakočio izgubio je kontrolu nad kamionom i udario je u golf koji je išao u suprotnom smeru.\nPrema nezvaničnim saznanjima, vozaču je na licu mesta urađeno alkotestiranje i utvrđeno je da nije imao alkohola u krvi. Određeno mu je zadržavanje i u utorak će biti priveden na saslušanje u Osnovno tužilaštvo u Bečeju.\nTags automobilBečejkamionsaobraćajna nesrećasudar\nNESREĆA NA PUTU RUMA-PEĆINCI: U sudaru automobila i kamiona poginuo muškarac SUDAR NA IBARSKOJ MAGISTRALI: Stradala devojka (25) OPEL SE SUDARIO SA AUTOBUSOM KOD KRAGUJEVCA: Devojka (22) iz Zemuna poginula u saobraćajnoj nesreći u Kragujevcu SAOBRAĆAJNA NESREĆA U SIĆEVAČKOJ KLISURI: Četvoro povređeno u sudaru dva automobila


Planiranje i vođenje nameran sastanci\nKada odlučite da je sastanak ispravan način da obavite posao, Saznajte više o tome kako možete da planirate i vodite sastanke koji su produktivni i pristupačni svim učesnicima bez obzira na tip sastanka.\nNamerna lista sastanaka\nUvek imate plan Kreiranje deljenog programa OneNote koji se unapred popunjava pomoću dnevnog reda i ohrabrenje drugih da doprinesu programu dnevnog reda.\nUtvrđivanje pravila učešća – Na početku sastanka, organizator treba da artikuliše dnevni red i osnovna pravila koja će se koristiti, posebno za hibridne sastanke.\nPreuzmi govor Uključivanje hibridnog sastanka može biti problematično ako ne postoje osnovana pravila angažovanja i učesnici imaju lošu Internet vezu ili nemaju uključen video.\nSaveti o tome kako da izbegnete da se međusobno ometate na sastancima:\nTrebalo bi da razmislite o izboru sledećeg govornika.\nOsobe u sobi za sastanke bi trebalo da saиekaju da se osobe pozivaju da prvo podele.\nU redu je da pauzirate sastanak i aktivno rešite situaciju preklapanja.\nKorišćenje paralelnog ćaskanja na sastancima – Paralelno ćaskanje na sastancima može biti korisno da delite veze sa više informacija i koristite @mentions da biste privukli pažnju određenih osoba.\nNe zaboravite da uradite prateće Ostavite vremena za rezimiranje stavki radnje na kraju sastanka. Razmotrite da dodate OneNote beležnicu u timove ili da dodate Wiki karticu u timove za hvatanje praćenja stavki i beležaka o sastanku za ponovne sastanke.\nPregled sastanaka u timovima\n6 Saveta za video konferencije kao pro


Mezoterapija mikroiglicama – Perfectum\nMezoterapija mikroizglicama ili mikronidling (engl. Microneedling) je terapija podmlađivanja koja je istovremeno vrlo jednostavna i vrlo efikasna.\nPomaže u podmlađivanju i ponovnom uvođenju vlage u kožu, stvarajući prirodni izgled kože. Terapija mikroiglicama sprovodi se pomoću uređaja (dermapen) koji ima odvojivu glavu za jednokratnu upotrebu, na kojoj se nalaze izuzetno tanke igle. Ove iglice prodiru u kožu dajući stimulaciju ćelijama fibroblasta koje se nalaze ispod površine kože, a koje potom pokreću proizvodnju novog kolagena.\nIstovremeno, u koži se stvaraju stotine mikroskopskih tunela koji olakšavaju uvođenje i optimalnu apsorpciju hijaluronske kiseline, vitaminskih kompleksa i drugih sredstava protiv starenja, duboko u dermis.\nMikronidling tretman je takođe gotovo bezbolan postupak, jer započinje nanošenjem kreme koja će utrnuti lokalno polje tretmana tokom 30 minuta. Sam tretman traje otprilike 10 do 15 minuta. Jedini neželjeni efekat je blago crvenilo, koje se pojavljuje neposredno nakon tretmana i traje približno sledećih 24 do 48 sati.\nTehnički gledano, mikronidling tretman je pogodan za sva područja na telu, međutim, prvenstveno se koristi za podmlađivanje i duboku hidrataciju, uglavnom na licu, vratu i polju dekoltea. Takođe, mikronidling može biti koristan u tretmanu strija, poboljšanju izgleda ožiljaka, kao i u procesu podmlađivanja ruku.


TRAMP DAJE GAS! Prelomljeno u Beloj kući, hoće HITNO REŠENJE za Kosovo, američki predsednik dao naredbu: Rešavajte Haradinaja! – Ekskluzivne Vesti\nHome/POLITIKA/TRAMP DAJE GAS! Prelomljeno u Beloj kući, hoće HITNO REŠENJE za Kosovo, američki predsednik dao naredbu: Rešavajte Haradinaja!\nAutor 11 априла, 2019\tPOLITIKA Leave a comment 627 Views\nAmerika je povela pravu diplomatsku ofanzivu.\nAdministracija Donalda Trampa dala je nalog svojim službenicima da se hitno reši pitanje Kosova, a da se za početak ukinu takse i Beograd i Priština vrate za pregovarački sto, saznaje Espreso.\n– Iz kabineta Donalda Trampa pokrenuta je velika diplomatska ofanziva sa ciljem da se Beograd i Priština vrate za pregovarčki sto. Albancima u Prištini je jasno stavljeno do znanja šta moraju da ispune pre svega – kaže nam naš izvor iz diplomatskih krugova.\nPrema njegovim rečima Vašington je ozbiljno zapretio Haradinaju da takse što pre moraju biti ukinute, a kao kaznu najavljene su čak i sankcije protiv njega.\n– Priština mora da ukine takse, a Srbiji je jasno stavljeno do znanja da mora da bude konstruktivna i spremna za kompromis. Kao i da je menjanje granica na Balkanu na stolu – kaže nam naš izvor i dodaje:\n– Jasno je svima predočeno šta je za Ameriku važno u ovom momentu i da neće biti nikakve tolerancije.\nDa je diplomatska ofanziva zaista počela govori i činjenica da se šef Kancelarije za KiM Marko Đurić pre par dana vratio iz SAD, a da su američki ambasadori u Prištini i Beogradu već obavili sastanke sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i premijerom Takozvanog Kosova Ramušom Haradinajem.\nZamenik pomoćnika državnog sekretara SAD Metju Palmer boravio je pre neki dan u Tirani, gde je razgovarao sa premijerom Albanije Edijem Ramom.\nAmasada SAD u Prištini nakon sastanka Filipa Kosneta i Ramuša Haradinaja istakla je da je ukidanje sto odsto uvećanih taksi na proizvode iz Srbije važan korak za nastavak dijaloga sa Beogradom.\n„Sjedinjene Američke Države pozivaju Prištinu i Beograd da sednu za pregovarački sto i postignu što je moguće bolji sporazum“, izjavio je zamenik pomoćnika državnog sekretara Metju Palmer.\n„Ono što je važno za SAD jeste da svaki sporazum bude nešto što obe strane mogu da podrže, da obe strane veruju da štiti njihove suštinske interese, a ono što smo uradili jeste da podstičemo strane da sednu za pregovarački sto i pregovaraju o sporazumu najbolje što mogu“, rekao je Palmer za Glas Amerike na albanskom jeziku.\nPrema njegovim rečima, SAD ne podržavaju neki konkretan rezultat ili neki određeni deo mogućeg sporazuma između Beograda i Prištine, pojasnivši da pitanje granica takođe može biti deo sporazuma, ali da „nije njegov glavni element“.\nTags HARADINAJ KOSOVO TRAMP\nPrevious PRIJATELJI OTKRIVAJU ŠTA JE PRETHODILO SAMOUBISTVU! Jovan je najavio da će se ubiti, četiri sata kasnije je pronađen obešen!


Na kraju XXXVIII Mokranjčevih dana u Negotinu može se zaključiti da su bili raznovrsniji u sadržajima nego prethodnih godina, ali sa manjim brojem čisto muzičkih manifestacija. Pritom, prevashodno mislimo na nepostojanje 'Natpevavanja horova' koje je davalo završni pečat festivalu, a koje je i ove godine moglo da se dogodi s obzirom da se u Negotinu čulo osam horova.\nU 'završnici' su nastupili veliki Hor AKUD 'Lola', sa dirigentom Milovanom Pančićem i bujni zvon Rahmanjinova i Svetislava Božića, čije duhovne kompozicije predstavljaju najlepše primere savremenog srpskog horskog stvaralaštva. Nasuprot 'Loli' Hor Srpske Saborne crkve iz Temišvara, sa dirigentom Jocom Bugarskim, delovao je duhovno primerenije, sa tananim dinamičkim gradacijama, mada su i oni, u skladu sa savremenim tempom života nudili nešto ubrzanija tempa, koja su naročito zasmetala u najlepšim stavovima iz Mokranjčevih dela, Liturgije ('Heruvimska pesma') i Opela 'Njest svajt'). Samo je horu iz Kruševca 'Sveti knez Lazar' pošlo za rukom da uhvati ono neuhvatljivo i čisto duhovno tkanje nudeći svojom interpretacijom crkvenu smirenost, bez ikakvih efekata. Ipak, izuzimajući dela drugih autora, najlepšu interpretaciju duhovne muzike Mokranjca pružilo je Prvo beogradsko pevačko društvo sa dirigentom Aleksandrom Vujićem, postižući sonornost piana (što je i najteže dostići), mekoću i tonsku plemenitost.\nPredstavljen je ponovo posle samo par godina kompozitor Konstantin Babić, jedan od najduhovitijih savremenih autora, izborom klavirskih (Tatjana Perković) i vokalnih kompozicija (Sofija Pizurica). Muzikolog Dr Dragoljub Katunac i pijanist Miloš Mihajlović obeležili su 130-godišnjicu rođenja i 60-godišnjicu Sergeja Rahmanjinova. Kraljevski gudači Svetog Đorđa ušli su u romantičarski prosede čak i u savremenim stranicama poetsko-muzičkog senčenja 'Drva života' Ivane Stefanović, uokvirujući ovo delo romantičnim viđenjima Griga i Maksa Bruha.\nKamerna opera 'Madlenijanum' predstavila se Rosinijevim 'Sinjor Bruskinom', sa Nikolom Mitićem u naslovnoj ulozi. Gostovalo je i Narodno pozorište iz Beograda sa predstavom 'Tesla i prilagođavanje anđela' Stevana Pešića, u režiji Dušana Mihajlovića, sa izuzetno upečatljivim Ljubivojem Tadićem (u naslovnoj roli) i Radovanom Miljanićem.


Osnažimo ravnopravnost! Radio Kfor\nOmladinska organizacija „Sinergija“ iz Mitrovice organizovala je povodom Međunarodnog dana žena, petu godinu za redom akciju, kako kaže izvršni direktor ove organizacije Stefan Veljković, ne sa ciljem deljenja cveća i slatkiša već sa ciljem osnaživanja žena u pogledu njihovih političkih, socijalnih, ali i ekonomskih prava. „Imamo nekoliko sadržaja, prvi je izložba o znamenitim ženama iz istorije, sporta, nauke i kulture,\ndrugi je kreativni kutak gde mladi ljudi mogu crtanjem, pisanjem i na druge načine da se kreativno izraze o tome šta im znače prava žena. Takođe imamo i štand sa kutijom gde žene i muškarci mogu da daju određene komentare na to šta im se ne sviđa i šta bi trebalo unaprediti kada je reč o ženskim pravima, odnosno da li su žene, naše majke, sestre, rođake ravnopravne sa nama ili nisu. Ja bih rekao da nisu još u onoj meri u kojoj bi to trebalo da bude“, naglašava Veljković.\nKustos ove izložbe, istoričar Miloš Damjanović, prepričavao je velikom broju zainteresovanih mladih ljudi detalje i činjenice o istaknutim ženama iz srpske istorije kao što su Mileva Ajnštajn, Katarina Ivanović ili Nadežda Petrović. Takođe istaknute su i fotografije uspešnih srpskih sportistkinja.\n„U pitanju je izložba fotografija znamenitnih srpskih ženskih stvaralaca, odnosno ženskih ličnosti koje su ostavile neki značajan trag u životu, privatnom ili javnom, odnosno u oblastima kojima su se bavile i kojima su posvetile značajan deo svog života. Izložene su fotografije srpskih žena koje su u raznim poljima delovanja, na raznim segmentima imale izuzetnu neku svoju ulogu i doprinos pa se ta lepeza stvaralaca kreće od umetnosti, književnosti, filozofije preko nauke do sporta“, objašnjava Damjanović.\nAkciju „Osnažimo ravnopravnost“ podržale su tri međunarodne organizacije, Populacioni fond Ujedinjenih nacija UNFPA, CARE Balkan’s i fondacija OAK.


BiH dokazala da može biti ravnopravan partner u međunarodnoj areni - Klix.ba\nBiH BiH dokazala da može biti ravnopravan partner u međunarodnoj areni\nBiH dokazala da može biti ravnopravan partner u međunarodnoj areni\n7.2.2011. u 12:29\nBosna i Hercegovina je, prvi put u svojoj historiji, tokom januara 2011. predsjedavala Vijećem sigurnosti Ujedinjenih naroda.\nIako je predsjedavanje Vijećem samo jedan segment dvogodišnjeg članstva u Vijeću sigurnosti UN-a, Bosna i Hercegovina je još jednom dokazala da može biti ravnopravan partner u međunarodnoj diplomatskoj areni, saopćeno je danas iz Ministarstva vanjskih poslova BiH.\nTokom januara 2011. Vijeće sigurnosti UN-a je raspravljalo o izborima u Africi s mogućim implikacijama na međunarodni mir i sigurnost, Bliskom istoku, referendumu o otcjepljenju južnog Sudana, situaciji u Obali Slonovače, Haitiju, Nepalu, Somaliji i o drugim temama.\nTematska debata Vijeća sigurnosti UN-a, koja je organizirana na inicijativu Bosne i Hercegovine o temi "Postkonfliktna izgradnja mira: izgradnja institucija", ocijenjena je kao veoma potrebna i konstruktivna, što je potvrđeno učešćem generalnog sekretara Ujedinjenih naroda Ban Ki-moona, kao i velikog broja zemalja članica UN-a.\nUz stalnu podršku i saradnju s Predsjedništvom BiH i Ministarstvom vanjskih poslova BiH, tim bosanskohercegovačkih diplomata pri UN-u je pokazao da na stručan i efikasan način može odgovoriti svakodnevnim obavezama koje proizilaze iz članstva u Vijeću sigurnosti UN-a.


Toyota Cenovnici i katalozi; Toyota Srbija\nZa preuzimanje cenovnika i kataloga u PDF formatu, odaberite model iz menija ispod.\nPredsednik Toyote Adria uručio pismo dobrodošlice u Japan Olimpijskom komitetu Srbije Potvrdimo snagu sporta i njegovu moć da spaja ljude pod olimpijskom zastavom Ichiban 2021 Toyota nagrađuje svoje najbolje partnere u Evropi kako bi obezbedila još bolju uslugu za vlasnike vozila ove marke Toyota Land Cruiser 300 - Svetska premijera potpuno novog modela Toyota Land Cruiser stekla je nesporan status automobilske legende sa svojom istorijom dugom već 70 godina, uz više od 10 miliona prodatih primeraka u 170 zemalja i regiona u svetu. Yaris je apsolutni pobednik u Srbiji! Nakon osvojene titule NETAUTO 2021, nova generacija Toyote Yaris proglašena je i za AUTOMOBIL GODINE 2021 u Srbiji.\nToyota Proace CITY Electic Praktičnost uz nultu emisiju Toyotin park za buduće generacije Toyota Srbija podržala je inicijativu i projekat nastavnika i učenika osnovne škole „Stojan Novaković“ iz Šapca i donacijom sadnica dala doprinos kreiranju buduće ekološke učionice. Toyota Beyond Zero Dan planete Zemlje prava je prilika da se podsetimo da je Toyotino putovanje ka nultoj emisiji započelo pre više od 20 godina lansiranjem Priusa, prvog hibridnog električnog automobila na svetu. Harizmatični predsednik Toyote proglašen za svetsku automobilsku ličnost godine Žiri World Car Award, sastavljen od preko 90 specijalizovanih novinara iz čitavog sveta, proglasio je Akija Toyodu za Svetsku automobilsku ličnost godine za 2021.


Vukašin Obradović: Član SNS nas optužuje za "medijski terorizam"\nObradović: Član SNS nas optužuje za "medijski terorizam"\nVesti Autor:Beta27. okt. 201714:20 > 14:28\nGlavni i odgovorni urednik portala InfoVranjske Vukašin Obradović izjavio je da je generalni sekretar Gradskog odbora SNS Goran Đorđević optužio novinare tog portala za "medijski terorizam".\n„Ovakva histerična i pomalo tragikomična reakcija na nekoliko kritičkih tekstova pokazuje pravo lice i namere Srpske napredne stranke. Oni, zapravo, žele potpuno informativno jednoumlje i apsolutnu kontrolu nad medijima. Nije im bilo dovoljno što je ugašeno štampano izdanje Vranjskih, već bi sada da ukinu i portal“, izjavio je Obradović.\nNa konferenciji za medije, organizovanoj pod geslom „Je suis Bulatović“, u znak podrške Slaviši Bulatoviću, narodnom poslaniku i predsedniku Gradskog odbora SNS, navedeno je da Info Vranjske predvode „orkestriranu kampanju koja ima za cilj promovisanje minornih političara“.\n„Ovu konferenciju držimo pod sloganom ‘Svi smo mi Bulatovići’ jer SNS nikad nije bolje radio i uživa apsolutno poverenje predsednika stranke i centrale“, kazao je Đorđević.\nGosti N1: Pritisci na medije sve gori, EU toleriše Vučića\nU vreme dok se održavala konferencija za medije, ispred prostorija SNS okupilo se pedesetak aktivista ove stranke koji su držali natpise „Je suis Bulatović“.\n„Povodom napada na SNS i predsednika Gradskog odbora Slavišu Bulatovića i namere pojedinih medija i verovatno nezadovoljnih članova stranke, da diskredituju predsednika i sam Gradski odbor, ističem da nikada ovaj odbor nije imao tako čvrsto jedinstvo i punu i korektnu saradnju sa Bulatovićem, iako smo svesni da postoje članovi partije nezadovoljni zbog svojih ličnih interesa, koji koriste lokalne medije s ciljem destabilizacije našeg Odbora“, poručio je gradonačelnik Vranja Slobodan Milenković.\nSlaviša Bulatović, narodni poslanik i predsednik Gradskog odbora SNS, inače, nije prisustvovao konferenciji za medije.\ngoran đorđevićSNSVranjskeVukašin Obradović


Visokopročišćeni (85%) beta-(1,3/1,6)-D-glukan porijeklom iz kvasca S.cerevisiae\nKulturu živih liofiliziranih bakterija mliječne kiseline Bifido. animalis ssp. lactis BLC1\nVitamin C, vitamin D i cink u punoj dnevnoj dozi\nUporaba: 1 vrećica dnevno za djecu stariju od 12 godina i odrasle\n134,47 kn 149,41 kn


Madoni priznanje za tri decenije aktivističkog rada za LGBTQ zajednicu | N1 Srbija\nMadoni priznanje za tri decenije aktivističkog rada za LGBTQ zajednicu\n05.05.2019. |10.00 |\nMadona, pionir u borbi za gej prava, dobila je nagradu Promotera promene za 2019. godinu na ceremoniji dodele medijiskih nagrada Gej i lezbijske alijanse protiv poruge (Glaad) i održala emocionalan govor koji je digao publiku na noge.\nI pre nego što je izašla na binu da preuzme nagradu, priznanje za tri decenije svog aktivističkog rada za LGBTQ zajednicu, 60-godišnja pop ikona privukla je pažnju prisutnih.\nPrvi put rekla je da je videla kako muškarci ljube muškarce, devojke obučene kao dečaci, ludo igranje i slobodu i sreću koju nije ranije videla, i da se tada osetila da nije usamljena i da je OK biti različit i ne kao svi drugi. Zatim je govorila o odlasku u Njujork 1977, i o pojavi side koja je odnela mnoge njene prijatelje, kada je rešila da se bori protiv toga.\nNa ceremoniji Glaad dodeljene su nagrade i Endiju Koenu, serijama FX "Pouz" i "Ubistvo Đanija Versaćea - američka kriminalna priča", Samanti Bi, filmu "Boy Erased", novinaru CNN-a Donu Lemonu i pevačici Džanel Mone. Iako je dobila sedam Gremija, dva Zlatna globusa i bezbrojna druga priznanja, Madona je rekla da nagrada Glaada ima posebno mesto u njenom srcu.\nmadona LGBT Nagrada\nŠta znači Q u skraćenici LGBTQ?\nKvir (Queer), to su osobe koje se ne poistovećuju ni sa jednom seksualnom grupom. Npr. u Srbiji je najpoznatiji bio Jovan Ćirilov, on se nikada nije svrstao ni u jednu seksualnu grupu.\nZnaci kvir (queer). Kvir osobe nisu vezano za seksualnu orijentaciju vec sa slobodu definisanja licnog identiteta ne vezano za binarnu postojecu, neprirodnu, raspodelu. Potpuna slova su, recimo LGBTTIQ. (lesbian, gay, bisexual, transexual, transgender, intersex, queer).


Na osnovu člana 103. stav 1. Zakona o visokom obrazovanju, (“Službene novine Kantona Sarajevo“ broj: 33/17), člana 193.,194., 200., 201., 202. i 203. Statuta Univerziteta u Sarajevu, Odluke Vijeća Farmaceutskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu broj: 0101-954/21 od 04.03.2021. godine, 0101-950/21 od 04.03.2021.godine, 0101-0101-940/21 od 03.03.2021.godine, 0101-952/21 od 04.03.2021.godine, te saglasnosti Senata Univerziteta u Sarajevu broj: 01-3-57/21 od 31.03.2021.godine, Farmaceutski fakultet Univerziteta u Sarajevu dana 15.04.2021.godine raspisuje\nRaspisuje se Konkurs za izbor akademskog osoblja na nastavnim predmetima:\n1. “Analitička hemija I“ i „Analitička hemija II“ - izbor nastavnika u zvanje docenta (puno radno vrijeme), 1 (jedan) izvršilac,\n2. „Bromatologija“ - izbor nastavnika u zvanje docenta (puno radno vrijeme), 1 (jedan) izvršilac\n3. „Farmaceutska informatika“ - izbor nastavnika u zvanje docenta , 50% radnog vremena i\n4. „Farmaceutska statistika“, izbor nastavnika u zvanje docenta , 50% radnog vremena\n5. „Fizikalna hemija I“ i „Fizikalna hemija II“- izbor saradnika u zvanje višeg asistenta (puno radno vrijeme), 1 (jedan) izvršilac\nU skladus članom 96. Zakona ovisokom obrazovanjuKantona Sarajevoi člana 194. Statuta Univerziteta u Sarajevu uslovi za izbor u nastavno-naučna zvanja su sljedeći:\nb) viši asistent: stepen drugog ciklusa studija (magisterij)odnosno integrisani ciklus studija, proveden izborni period u zvanju asistenta, sa najnižom prosječnom ocjenom i na prvom i na drugom ciklusu studija 8 ili 3,5,\nZa poziciju 2. uslov je doktorat farmaceutskih, veterinarskih ili poljoprivrednih nauka.\nZa poziciju 3. uslov je doktorat farmaceutskih ili informatičkih nauka.\nZa poziciju 4. uslov je doktorat farmaceutskih, matematičkih ili ekonomskih nauka.\nZa poziciju 5. uslov je stepen drugog ciklusa studija (magisterij) odnosno integrisani ciklus studija hemijskih nauka.\n- potvrdu o provedenom najmanje jednom izbornom periodu u prethodnom zvanju, odnosno potvrdu da su proveli u nastavi najmanje tri godine nakon posljednjeg izbora, ukoliko su ispunili uvjete za izbor u više zvanje prije isteka roka na koji su birani; te dokaz o objavljivanju dodatnih naučnih radova u citatnim bazama podataka prema članu 193.stav 4) i stav.5);\n- dokaz o dodatno objavljenim radovima, u skladu sa članom 115. stav (4) i (5) Zakona o visokom obrazovanju (“Službene novine Kantona Sarajevo“ broj: 33/17), u slučaju prijevremenog napredovanja;\nIzvještaj i prijedlog za izbor u zvanje "redovni profesor", Farmakognozija i hemija droga I i II\nIzvještaj i prijedlog Komisije za Izbor u zvanje DOCENTA


BL- Koncert Gudačkog kvarteta Beogradske filharmonije 22. aprila\n20/04/2016 | 13:56 ⇒ 14:21 | Autor: RTRS\nZa Dan grada Banjaluke, 22. aprila, Gudački kvartet Beogradske filharmonije održaće koncert u Narodnom pozorištu Republike Srpske, sa početkom u 20.30 časova.\nGudački kvartet Beogradske filharmonijeFoto: RTRS\nKoncert pod nazivom "Banjaluci na dar" je poklon Generalnog konzulata Republike Srbije u Banjaluci.\nMuzičari Јelena Dragnić (prva violina), Vladan Lončar (druga violina), Boris Brezovac (viola) i Aleksandar Latković (violončelo) za banjalučku publiku pripremili su Mocartov Gudački kvartet br. 15, Andante kantabile Čajkovskog, kao i Gudački kvartet u F-duru Morisa Ravela.\nGeneralni konzul Republike Srbije u Banjaluci, Vladimir Nikolić, rekao je da ovim muzičkim događajem žele da pokažu privrženost Srbije Republici Srpskoj.\nMuzičari Beogradske filharmonije osnovali su Gudački kvartet u okviru ovog orkestra 2011. godine. U svoje najskorije međunarodne uspjehe ubrajaju koncerte na scenama kao što su Manarat Al Sadijat u okviru festivala Abu Dabi Klasiks, otvaranje koncertne sezone "Kamerna muzika u pustinji" u oazi Liva u UAE, prvo gostovanje u Kini u koncertnoj sali u Tjandžinu, nastup u turskom gradu Izmiru, kao i koncert u Kulturnom centru Srbije u Parizu.\nGudački kvartet je održao i brojne koncerte u Srbiji i regionu, od posljednjeg izdanja SOMUS-a, Klasik Festa u Pančevu, koncerte u Gračanici, Kragujevcu, Inđiji, u Subotici, Vršcu, te Mostaru i Trebinju. U saradnji sa klarinetistom Ognjenom Popovićem, snimili su svoj prvi kompakt-disk sa djelima Betovena i Bramsa, u izdanju Beogradske filharmonije.


Pripremite sebi ovaj ruski lijek protiv bolova u kičmi i zglobovima - UniversumX\nAugust 3, 2017 August 4, 2017 UniversumX 0 Comment\n← Višak kilograma joj je UŽASNO smetao! Kada joj je prijateljica preporučila ovo, nakon samo 5 noći uzimanja, njeno tijelo se počelo mijenjati! Sada svima priča o ovoj BOMBI za MRŠAVLJENJE!\nDragi muškarci: Uradite OVE stvari kako bi se žena osjećala bolje tokom menstruacije!’


Laguna - Bukmarker - „Hilda i ponoćni džin“: zabavna priča o fantastičnim bićima - Knjige o kojima se priča\nHilda i njena majka uživaju u životu u maloj kući na imanju koje je u njihovoj porodici već generacijama. Čini se, međutim, da njihovo prisustvo na tom mestu nekome smeta. Taj neko im šalje minijaturna preteća pisma u kojima zahteva da se odsele. Budući da ne žele da odu, one ignorišu ova upozorenja. A onda jednog dana dolazi do napada. Problem je u tome što one ne vide ko (ili šta) ih napada.\nUbrzo saznajemo da je kuća u kojoj žive izgrađena na zemlji sićušnih nevidljivih vilenjaka, kojima se smučilo to što Hilda i njena majka svakodnevno gaze po njihovim malim nevidljivim kućama. Kada joj jedan vilenjak otkrije ovu tajnu, Hilda preuzima na sebe zadatak da reši problem koegzistencije i upušta se u pustolovinu tokom koje upoznaje misterioznog džina.\nCrteži i likovi u ovoj priči podsetili su me na radove Mijazakija – naročito na „Princezu Mononoke“. Likovi i stvorenja su, doduše, manje uvrnuti, ali čini se da mašte dvojice animatora rade na sličnoj talasnoj dužini. Hilda je veoma zanimljiva junakinja – ona nije „slatka mala devojčica“ kakvu obično srećemo u dečjim pričama, već samostalna, oštroumna heroina koja se lako prilagođava svakoj situaciji i uvek donosi prave odluke.\nOd ostalih likova, koji su takođe sjajno osmišljeni i nacrtani, na mene su poseban utisak ostavili džinovi i njihova priča.\n„Hilda i ponoćni džin“ je zabavna priča o fantastičnim bićima i komplikacijama do kojih dolazi kada živite u njihovom svetu. Namenjena je prvenstveno deci, ali ja je toplo preporučujem čitaocima svih uzrasta.


Nisam ovo planirao! Pozivam pripadnike vojne policije i posebne jedinice koji obezbeđuju Predsedništvo: Dozvolite sve! - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/Tanjug/A.M. DATUM I VREME: 11.08.2019. 11:19 - 11.08.2019. 14:07\nU zgradi Generalnog sekretarijata predsednika Republike\n* Predsednik Srbije Aleksandar Vučić obraća se javnosti\n* Obraćanje je u zgradi Generalnog sekretarijata predsednika Republike\n* SZS u 12 časova održao je konferenciju za novinare na Andrićevom vencu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obraća se javnosti. On je objasnio kako je došlo do incidenta ispred predsedništva Srbije.\n- Ispred predsedništva je bilo 225 ljudi. Oni nekada išaraju nešto, gađaju toalet papirom i mi to tolerišemo. Kako mi je rečeno, jedno od maloletne romske dete, i to me čudi da sada i decu koriste, je reklo: Sad idemo svi unutra. Tek tada su krenuli preko ograde i neredi ispred, i obezbeđenje ih je uz minimalnu upotrebu sile vratilo preko ograde. To nije privatno obezbeđenje. Reč je o pripadnicima Vojske Srbije koji su bili ovde i u vreme Borisa Tadića. Rezultat su dve ogrebotine.\n"To je za nauk svima nama. Oni koji šalju decu moraju da preuzimaju odgovornost. Da su upali u Belu kuću oni bi bili izrešetani. Moraju da pogledaju i Pariz, Moskvu... U Srbiji to neće biti nikada tako. Ja ću da zamolim da sledećeg puta ne bude nikakvo obezbeđenje. Neka budu samo devojke koje će da ih upozore da to što rade nije po zakonu. Neće valjda da tuku devojke".\nNered nakon protesta, Foto: Alo.rs\n- Oni samo znaju da su kršili zakon. A ja ću da zamolim da im se sklone sve ograde. Samo neka ne ulaze unutra, da urušavaju institucije. Nadam se da im neće pasti na pamet da tuku devojke, u tom slučaju ćemo morati da ih zaštitimo - rekao je Vučić.\nPredsednik je rekao da je plan bio da dan bude drugačiji, i da se govori o radu vlade i investicionom planu sa kojim ćemo izaći u septembru.\nPredsednik je rekao da je "sam kriv što nije bio u zgradi", jer bi tražio da se obezbeđenje skloni i da ih puste da bacaju toalet papir.\nKako je rekao, oni koji su izazivali nerede nisu čistili Beograd iza sebe, već su to morali da rade drugi.O investicijama.\n"Srbija se gradi"\nGovoreći o investicijama Vučić je rekao da je zamolio predstavnike Vlade da samo bude deo tima koji će se baviti investicionim planom.\n"Vi danas vidite da su i Beograd, Niš, Novi Sad velika gradilišta, ali to mora biti svaki grad u Srbiji. Imamo novca više, rast će biti još viši i sada ga sa lakoćom obezbeđujemo, gradimo nove puteve i tek ćemo ih graditi", rekao je on.\nVučić je naglasio da Srbija usvaja "ruski model". O čemu se radi pročirajte OVDE.\n"Čak 4 milijarde ćemo uložiti u brze pruge, a od toga barem milijardu u lokalne puteve svuda po Srbiji. Da svaki okrug i opština oseti veliki dobitak od ovoga. Želimo da uložimo u pronatalnu politiku oko 5 stotina evra, to znači da svaka vantelesna oplodnja bude besplatna koliko god puta roditelji pokušali da dobiju dete", rekao je on.\nNeće vam biti dobro kad vidite kakav su haos u Beogradu ostavile Đilasove pristalice nakon protesta! (VIDEO)\nAUTOR: Alo.rs DATUM I VREME: 10.08.2019. 22:13 - 10.08.2019. 22:21 Dok Đilas letuje i troši pare u šopingu u Grčkoj, ovde svojim pristalicama plaća pivo i da napadaju državu. Nered nakon protesta, Foto: Alo.rs Večeras je održan još jedan protest "1 od 5 miliona". Pristalice Saveza za Srbiju okupile su se u nikad manjem broju.\n"Prevari vas čašica"\nPrdsednik je pomenuo i veliki broj saobraćajnih nesreća koji su poslednjih dana potresli Srbiju. U više nesreća poginuo je veliki broj ljudi, među kojima i dosta mladih.\n- Nemojte ljudi da pijete kad vozite. Ja mogu da popijem danas, ali ja ne vozim. Vrlo retko sada vozim. Ali nemojte kad sedate za volan, ko Boga vas molim. Prevari vas čašica. Toliko smo mladih ljudi izgubili... - rekao je Vučić.\nInače danas u 12 sati ispred zgrade Generalnog sekretarijata predsednika Republike konferenciju za novinare održale su i pristalice Saveza za Srbiju, koji su sinoć za vreme protesta pokušali da upadnu u zgradu, ali ih je obezbeđenje sprečilo u tome.\n"Momci koji su branili Srbiju svuda gde je trebalo"\nPojedini su naveli da su momci koji su bili ispred Predsedništva "kafansko obezbeđenje" koje je došlo sa splavova.\n- Prvo tu ni jedan nije došao sa splavova. To su momci koji imaju besprekorne dosijee. Imamo barem 10 njih koji su ranjeni. Primili su metak za ovu zemlju. Branili je svuda i na svakom mestu. I nemojte da vređate te ljude - rekao je.\n"Ni jedan predlog nisu izneli"\n- Tamo nikakav predlog nije iznešen. Oni dođu i kažu mi ćemo da idemo na bojkot. Mi ih pitamo evo kažite kako da uredimo, sve ćemo da prihvatimo. Uredite biračke spiskove, sve ćemo da vam prihvatimo. Sve što traže prihvatamo, samo konačno to uradite. Ali oni neće da kažu da prihvatamo. Nema problema. Uradićemo kratki rebalans budžeta ako treba, samo neka kažu rekao je Vučić.\nKako je rekao, njemu ne smeta što opozicija ima svoje medije.\n- Ali kao što vidite ljudi neće da ih gledaju. Jer ljudi vide ko radi i gradi, a ko ne. Neka rade kako misle. RTS mora da se ponaša profesionalno. Ostali neka rade kako hoće, šta god misle da treba. Tako da, sve ste dobili šta još želite? I opet ćete biti katastrofalno poraženi, jer narod želi budućnost, a ne da vi imate stotine miliona evra - rekao je.\nZoran Zaev, Foto: AP/Ronald Zak\nO aferi "Reket"\nVučić je upitan da prokomentariše i aferu koja trese Makedoniju, i rekao da se ne meša u pitanja drugih zemalja.\n- Kako sam saznao iz određenih dobro obaveštenih izvora iz Italije, biće tu još iznenađenja - rekao je.\nĐILAS "KOMANDUJE" PROTESTIMA IZ ŠOPING MOLA KOD SOLUNA! Na internetu proverava koliko se njegovih pristalica sakupilo u Beogradu! PONIZIO IH JE KAO NIKADA DO SADA! (FOTO)\nU JEDNOJ REČENICI REKAO SVE Đorđe Vukadinovic objasnio svo licemerje Đilasa, Boška i njihove ekipe!\nJUGOVIĆ: Izborom Vučića narod je izabrao da Srbijom ne upravljaju tajkuni i strani ambasadori!\nPredsednik saopštio svoju ODLUKU: Narod ima pravo da sazna ISTINU!\nProkletstvo je trajalo 20 godina, a onda se dogodilo ČUDO! Političari su ovo krili, narod ni ne zna šta se dešavalo!\n124 specijalca SPREMNIH NA NAJGORE spustilo se iz helikoptera! Cela zemlja na nogama! (FOTO)\nNakon 12 godina od devetostrukog ubistva ponovio se stravičan zločin!\nAmerikanci odlučili: DOĆI ĆE DO PODELE KOSOVA!\n"Bastać podmićivao odbornike opštine Stari grad"\nEvo šta je predsednik poželeo svim građanima islamske veroispovesti\n"Veliki ljudi prepoznaju se po velikim delima koja ostavljaju iza sebe"\nOpozicija je pukla pa se opet vracaju nasilnim metodama.\nOpozicija sve čini kako bi vlast reagovala i na taj način ispali žrtve.\n11/08/2019 - 16:06\nOpozicija je izgubila svest o realnosti.\n11/08/2019 - 16:02\nOpozicija je u rasulu a protesti su doživeli fijasko.\n7 + 4 -\n11/08/2019 - 15:38\nOpozicija je agresivna jer vidi da ništa sto su zamislili nisu ostvarili.\n"JESI TI RADIO TRAKU?" Ova lepotica je Cobijeva devojka! Svi misle da je blogerka, ali ona ima jedno nesvakidašnje zanimanje! (FOTO)


(VIDEO) Apatin: Održana izuzetno uspešna humanitarna aukcija fotografija - www.025.rs\nwww.025.rs / APATIN / DRUŠTVO / (VIDEO) Apatin: Održana izuzetno uspešna humanitarna aukcija fotografija\nU okviru programa koji je opština Apatin priredila za svoje građane povodom dočeka pravoslavne Nove godine, sinoć je u Centru kulture „PIK“ održana humanitarna aukcija fotografija koncerta Riblje Čorbe, održanog u Apatinu 2012. godine, somborskog fotografa Branka Maleševića. Kako je te večeri poznata rok grupa, posle 8 godina, ponovo nastupala u Apatinu, organizatori su došli na ideju da putem aukcije obezbede dodatna sredstva kojim bi se pomoglo mladom Momiru Nikoliću, koji boluje od težeg oblika dijabetesa usled čega gubi vid na oba oka i potrebna mu je operacija .\nDirektor Turističke organizacije Apatin, Nemanja Jović, izrazio je zahvalnost svima koji su u aukciji učestvovali i istakao da su sve fotografije kupljene, te da je na taj način sakupljeno 177.500,00 dinara. Takođe, u ove svrhe, postavljene su i kutije na Trgu Nikole Tesle, gde je koncert održan, putem koljih je sakupljeno još oko 40.000,00 dinara.\nTags: opština apatin, Pravoslavna Nova godina, Ribja Čorba


Novi nivoi brukanja Galate: poraz kod kuće OD TREĆELIGAŠA, SA IGRAČEM VIŠE! | Sport | Fudbal\nNovi nivoi brukanja Galate: poraz kod kuće OD TREĆELIGAŠA, SA IGRAČEM VIŠE! 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n04.12.2019. / 22:13\nPartizan dobio konkurenciju?\n@Sava smaras zvezda dobila konkurenciju po penalima u ligi.


CONVERSE MAJICA CONVERSE IN BLOOM FLORAL TEE WOMEN a51057 | Sportizmo - Online prodavnica\n< Nazad na pretragu Nalazite se ovde: Početna > CONVERSE MAJICA Converse In Bloom Floral Tee Women\nConverse Converse In Bloom Floral Tee je moderna ženska majica sa interesantnom aplikacijom, namenjena za svakodnevno korišćenje. Odlično se uklapa uz mnoge odevne kombinacije. Izrađena je finim i laganim pamukom koji pruža prijatan osećaj tokom nošenja.\nConverse In Bloom Floral Tee Women\nConverse In Bloom Floral Tee Women 2.593 din. 3590


KULTIM - književnost, poezija, stvaralaštvo, kultura » 2009» avgust» 17\nPOSETITE SAJT MILENE PAVLOVIĆ BARILI\nAleksandra Radovanović Baština, Slikarstvo, Vesti\nInternet sajt posvećen stvaralaštvu velike srpske umetnice Milene Pavlović Barili u potpunosti je završen i dostupan javnosti na adresi www.milenapavlovicbarilli.rs, saopštilo je danas Ministarstvo kulture Srbije.\nTaj veb sajt je jedan od segmenata obeležavanja stogodišnjice rođenja umetnice i sadrži mnoge do sada teško dostupne materijale koji omogućavaju da se formira kompletniji portret.\nPored slika Barilijeve i modnih ilustracija, podeljenih u nekoliko segmenata koji se mogu pregledati u virtuelnoj galeriji, na sajtu su dostupna kompletna biografija, porodično stablo, pisma roditeljima, pesme, fotografije.\nTu su i stručni tekstovi o njenom radu, koji bacaju novo svetlo na njen životni put. Neke od sekcija sajta obogaćene su i audio verzijama tekstova.\nU ministarstvu su istakli da je taj projekat začetak nove faze i novog načina predstavljanja naših umetnika i kompletne umetničke baštine Srbije široj javnosti.\nPromociju putem interaktivnih medija nedavno je najavio ministar kulture Nebojša Bradić, na konferenciji povodom otvaranja izložbe posvećene Mileni Pavlović Barili. Tu postavku u Galeriji SANU u Beogradu do sada je videlo više od 60.000 ljudi.\nVIŠE OD 15.000 POSETILACA “NIŠVILA”\nOvogodišnji džez festival “Nišvil” posetilo više od 15.000 ljudi. Manifestaciju džeza, koja je završena sinoć, posetio i rekordan broj stranih diplomatskih predstavnika.\nDirektor niškog džez festivala “Nišvil” Ivan Blagojević rekao je da je za protekla četiri dana trajanja festivala, Nišku tvrđavu posetilo više od 15.000 ljubitelja džeza.\n“Tolika poseta je za džez ozbiljna cifra”, ocenio je Blagojević i napomenuo da tu nije računao posetu prilikom predstavljanja “Nišvila” u beogradskom Centru Sava pre dva dana.\n“Eksperiment sa održavanjem festivala van Letnje pozornice u Niškoj tvrđavi, na travnatom platou iznad Salona 77 je uspeo i najzad smo pronašli mesto festivalu koje mu odgovara”, kazao je Blagojević.\nOvogodišnju manifestaciju džeza, koja je završena sinoć, prema rečima Blagojevića, posetio je i najveći broj stranih diplomatskih predstava do sada.\nNapomenuo je da se oko “Nišvila” okuplja sve veći broj ozbiljnih sponzora ili prijatelja festivala i da ta manifestacija, koja je dobila status od nacionalnog značaja, mora biti ozbiljnije podržana od medija i van Niša.\nNa ovogodišnjem 26. “Nišvilu” nagrada za životno delo dodeljena je osnivaču i dirigentu Big benda Radio-televizije Beograd Vojislavu Bubiši Simiću.\nGran pri koji nosi ime po kralju romske muzike iz Niša Šabanu Bajramoviću pripala je holandskoj saksofonistkinji Kendi Dalfer, a nagrada za doprinos razvoju džeza “Bata Anastasijević” trubaču Rendi Brekeru.\nGODIŠNJICA VUDSTOKA OTKAZANA ZBOG KRIZE\nZbog krize i nedostatka novca otkazano obeležavanje godišnjice festivala Vudstok, koji je pre 40 godina, na jednoj farmi, u američkoj državi Njujork, okupio najsjajnije muzičke zvezde tog vremena.\nNa jednoj farmi, u američkoj državi Njujork, pre 40 godina počeo je muzički festival Vudstok, koji je okupio najsjajnije muzičke zvezde tog vremena.\nTrodnevni muzički praznik, kome je prisustvovalo 600 hiljada ljudi, bio je i pozornica, sa koje se mlada generacija pobunila protiv rata i društvenih normi. Zbog krize i nedostatka novca otkazano je najavljeno obeležavanje godišnjice festivala.\nAvgusta 1969. 70 kilometara od američkog grada Vudstok odjeknula je muzika Santane, Dženis Džoplin, Džoa Kokera, Hendriksa.\nKišoviti vikend, tokom kojeg je bilo više od 30 muzičkih nastupa, nije bio samo jedna od prekretnica u istoriji rokenrola.\nOdržan u atmosferi rata u Vijetnamu, borbe za građanska prava crnaca i seksualne revolucije, Vudstok je bio bunt i antiratna poruka mladih, utemeljivši vezu između roka i politike. To je njegovo najveće zaveštanje.\nVudstok je svetu predstavio novu generaciju Amerikanaca. Bez obzira na to da li je označio početak kraja jedne epohe ili bio samo iluzija dece cveća, dao je odlučujući pečat pop kulturi.\nKarlos Sanatana rekao je da je da su to bila najneveroatnija vrata kroz koja su prošli, a muzički hroničari često ga nazivaju “majkom svih kasnijih rok i pop festivala”.\nLEK PROTIV SIDE IZ JOGURTA?\nGenetski izmenjene bakterije mlečne kiseline sadržane u jogurtu mogle bi biti osnova budućeg leka protiv side.\nU toku su istraživanja čiji je cilj da utvrde da li bi bakterije mlečne kiseline sadržane u jogurtu, inače vredna medicinska sirovina, mogle da budu osnova budućeg leka protiv side.\nProfesor Bagarat Ramratnam i njegove kolege s medinskog fakulteta na Roud Ajlendu, u SAD, tako su genetski izmenili ove bakterije da one mogu da funkcionišu kao mini fabrike za proizvodnju cianovirina, belančevine koja može da spreči zarazu virusom AIDS.\n“Taj protein povezuje se s virusom i sprečava da virus prodre u ćelije i inficira ih. Ideja je vrlo jednostavna - bakterije mlečne kiseline proizvode cinovirin i tako sprečavaju da virusi AIDS prodru u sluznicu vagine, što je i najčešći način prenosa zaraze”, kaže Ramratnam.\nTo bi značilo da je to neka vrsta pasivne vakcinacije koja bolje funkcioniše od samog cinovirina.\n“Proizvodnja proteina veoma je skupa. Osim toga, te proteine je nemoguće jednostavno progutati jer se oni mogu razgraditi u želudačnoj kiselini”, objašnjava Ramratnam.\nLek protiv hepatitisa i drugih infekcija?\nS bakterijama mlečne kiseline tih problema nema. One proizvode protein “besplatno” i u samom ljudskom telu. To znači da su verovatno stabilnije. Te dobre i korisne bakterije neće, svakako, biti korišćene u obliku jogurta za doručak nego će se, po svemu sudeći, aplicirati jednom nedeljno u obliku vaginalne kreme.\n“Kada se žene obraću lekaru zbog gljivičnih oboljenja, on im često savetuje da piju jogurt jer očito neke od tih bakterija iz probavnog trakta dospevaju u vaginu. To još nije detaljno naučno dokazano, tako da nismo potpuno sigurni, ali je i to jedan od detalja koje ćemo testirati”, dodaje Ramratnam.\nPlanirani su eksperimenti na majmunima koji bi trebalo da traju najmanje dve godine, pre nego što počne i razmišljanje o ogledima s ljudima ili o borbi protiv drugih bolesti.\n“Pod pretpostavkom da postoji jedan protein koji te uzročnike napada, i pod uslovom da ga bakterije mlečne kiseline mogu proizvesti, sasvim je moguća primena u humanoj medicini. No, može se dogoditi da ih ti značajni proteini otruju”, ocenjuje Ramratnam.\nUkoliko do toga ne dođe, onda bi kulture jogurta uz malo pomoći iz genetskih laboratorija značile iskorenjivanje hepatitisa, proliva i drugih infekcija koje se prenose preko sluznice.\nU međuvremenu, jogurt postaje sve popularniji. Svaki Nemac, na primer, popije, u proseku 17 litara godišnje a sve je više ljubitelja jogurta i u SAD.\nSUPERČOVEK SA JAMAJKE! BOLT ISTRČAO 100 METARA ZA 9,58 SEKUNDE\nMOŽETE SAMO ZAMISLITI, KAKVA JE TO TRKA BILA, GDE JE DRUGI NA CILJU UMAO BOLJE VREME OD SVIH OSTALIH U ISTORIJI NA OVOJ DISTANCI (OSIM PREDHODNOG BOLTOVOG REKORDA), A POSLEDNJI TAKMIČAR JE ISTRČAO ZA 10,34 SEKUNDI. BOLTU I OSTALIMA, ZA DALJE REZULTATE SLEDI OGLEDANJE SA GRANICAMA LJUDSKIH MOGUĆNOSTI (MOŽE LI SE IKAKO ISPOD 9 SEKUNDI? AKO MOŽE, TO ĆE OSTVARITI BOLT I NJEGOVI SUPARNICI).\nSVE ČESTITKE ZA OVAKAV DIVIVSKI REZULTAT! - Redakcija www. kul -tim.net\nJamajkanski atletičar Jusein Bolt postavio novi svetski rekord u trci na 100 metara (9,58) u finalnoj trci Svetskog prvenstva u Berlinu. Tajson Gej morao da se zadovolji srebrom, iako je istrčao treće najbolje vreme u istoriji (9,71)\nIma li ko brži… Jusein Bolt vodio od samog početka trke\nAtletičar sa Jamajke Jusein Bolt postavio je novi svetski rekord u trci na 100 metara - 9,58 sekundi! Bolt je u finalnoj trci na Svetskom prvenstvu u Berlinu za 11 stotinki nadmašio sopstveni svetski rekord postavljen pre godinu dana na Olimpijskim igrama u Pekingu.\n1. Jusein Bolt (Jamajka) 9,58 sekundi\n2. Tajson Gej (SAD) 9,71\n3. Asafa Pauel (Jamajka) 9,84\n4. Danijel Bejli (Antigva i Barbuda) 9,93\n5. Ričard Tompson (Trinidad i Tobago) 9,93\n6. Dvejn Čembers (Velika Britanija) 10,00\n7. Mark Berns (Trinidad i Tobago) 10,00\n8. Darvis Paton (SAD) 10,34\nAmerikanac Tajson Gej dao je sve od sebe da se suprotstavi Boltu, istrčao je trku života, a isto se može reći i za Jamajkanca Asafu Pauela, ali njih dvojica ipak su morali da se zadovolje medaljama srebrnog, odnosno bronzanog sjaja.\nGej, koji je u Berlin došao sa najboljim rezultatom godine u svetu (9,77), u finalu je trčao 9,71, što je samo dve stotinke slabije od Boltovog bivšeg svetskog rekorda. To je ujedno i novi američki nacionalni rekord i treći najbolji rezultat svih vremena. Ništa manje fantastično nije bilo ni vreme Asafe Pauela, koji je trčao 9,84 i osvojio bronzu.\nČetvrto mesto podelili su Danijel Bejli sa Antila i Ričard Tompson iz Trinidada (9,93), a isto vreme zabeležili su i Britanac Dvejn Čembers i Mark Berns (10,00). Poslednji je bio Amerikanac Darvis Paton (10,34).\nOvoga puta Jamajkanac je sjajno startovao, što mu nije bilo svojstveno u poslednje vreme, a što je još važnije, bio je od prvog metra u prednosti u odnosu na Geja i Pauela.\nJusein Bolt, novi svetski rekord\nIako ovoga puta nije „plesao” u poslednjih 20 metara, kao u legendarnoj finalnoj trci na Igrama u Pekingu, ipak je stigao da se pred samim ciljem okrene i pogleda gde su konkurenti. A oni su bili daleko… Samo nekoliko stotinki kasnije na velikom semaforu dupke punog „Olimpijskog stadiona” u Berlinu bilo je ispisano fantastičnih 9,58!\nIzvor: Press Online M. STANIĆ\nPREGLED RAZVOOJA SVETSKOG REKORDA NA 100 METARAR\n9.86 - Luis, Tokio, Japan, 25. avgust 1991.\n9.85 - Barel, Lozana, Švajcarska, 6. jul 1994.\n9.74 - Pauel, Rieti, Italija, 9. septembra 2007.\n9.69 - Bolt, Peking, Kina, 16. avgust 2008.\n9.58 - Bolt, Berlin, Nemačka, 16. avgust 2009.


DVOJICA POLICAJACA SILOVALI ŽENU DOK JE BILA U PRITVORU | Hayat.ba\nDVOJICA POLICAJACA SILOVALI ŽENU DOK JE BILA U PRITVORU\nDvojica policajaca silovali su ženu koju su priveli u Erfurtu, u njemačkoj Tiringiji.\nIz Tužilaštva Erfurta saopćeno je da je izdat nalog za hapšenje policajaca. Navedeno je i da neće iznositi više detalja zbog istrage koja je u toku, prenosi Anadolu Agency (AA).\nNjemački mediji su objavili da je žrtva silovana dok je bila u pritvoru.\nNavedeno je i da bi, ukoliko se dokaže da su krivi, policajci mogli dobiti kaznu od tri do 15 godina zatvora.


28. januar, 14:17\n12.10.2019. / 02:08\nUpravo gledate Jovana Jeremić: Ja bih sve muškarce dripce kastrirala! 3 Realna priča Pre 57 min Voditeljka Jovana Jeremić otkrila koja je razlika između prevare i varanja, zašto bi oprostila svom suprugu prevaru,...


NEMI SVEDOCI ISTORIJE U SPOMEN PARKU U KNJAŽEVCU - Knjaževačke novine\nNasleđe i zaveštanje\nDobro došli » NEMI SVEDOCI ISTORIJE U SPOMEN PARKU U KNJAŽEVCU\nU centru Knjaževca, u parku na levoj obali Svršljiškog Timoka,“svečano se pruža staza istorije ovog kraja“, opasana celom dužinom kamenim stećcima na kojima su hronološki uklesani najznačaji fragmenti, borbi, stradanja, pobeda i junaka.\nSpomen park, foto: N. Đ.\nU mnogim ljutim borbama palo je oko 6.000 boraca i njima je ovaj spomenik posvećen.\nNa ulazu spomeničkog kompleksa je kapija, a na njoj stihovi knjžvenika Ivana Lalića:“Srbija sunčeva kuća, iz pepela se svoga diže, svetlošću sama sebe zida, slobodom sama sebi svetli“ a zatim se „staza istorije proteže“ do reke. Pored epigrafkih i reljefnih spomenika ukamenu, u Spomen parku dominiraju kapija i atrijum sa sunčanim satom, kao i dva spomenika.\nMinijatura spomenika u bronzi posvećena je ratnicima iz rata 1876-1878, kao i spomenik Crvenoarmejcima.\nSpomenik je zamišljen kao grupna forma u kojoj nije posebno naglašen ni jedan element. Na ulazu u Spomen – park nalazi se visoka kapija od bigra, pokrivena ćeramidom koja simboliše Gurgusovačku kulu. Od ulazne kapije vodi Staza istorije, i u prvom delu aleje nalaze se kamene staze na kojima su hronološkim redom ispisana imena bitaka, pokreta i boraca za slobodu. Tamo gde „aleja počinje da se spušta“ ka reci „načičkane“ su kamene kućice „fantastičnog grada“.\nDok su na prvom delu „aleje“ 29 kamenih stela slovima i ciframa ispisana imena i datumima istorijskih događaja, u drugom delu na 24 kamena elementa „kuća“, ornamentikom u kamenu izraženo je uzdizanje i padanje, stradanje i pobede, život i smrt – slika života narodaovoga kraja i njegove osećanosti. U sklopu Spomen – parka je atrijum sa arkadama.\nSpomenik je otkriven 1971. godine, a autor Bogdan Bogdanović, arhitekta iz Beograda čije jedelo i monumentalni Spomen park u Sremskoj Mitrovici, gde su ustaše 1942. godine streljaljeoko 8.000 sremskih seljaka, samo zato što su Srbi. Pripadnici boračkih organizacije iz Timočkekrajne svake godine, početkom septembra, odlaze na to svetilište kako bi se poklonili senimanedužnih žrtava kraj obale Save.\nKnjaževac, Spomen park, staza istorije, Vremeplov\nSledećaKon: Danas konsultacije oko mera, u Beogradu se zaravnjuje krivaСледећи


SPECIJALNO ZA PLAVU, SEDU ILI IZBELJENU KOSU – FANOLA NO YELLOW – Dodir lepote\nAko ste plavuša ili imate sedu/izbeljenu kosu, onda vam toplo preporučujemo da isprobate tri preparata za negu kose – FANOLA NO YELLOW.\nFanola No Yellow krema za kosu štiti kosu čitavom dužinom i sprečava lomljenje krajeva. Idealna je za plavu, blajhanu, sedu ili kosu sa pramenovima. Formira film oko kutikule kose i na taj način je efektno zatvara. Njena formula je obogaćena specijalnim “Heat Block” komleksom koji štiti i sprečava nepovoljan uticaj toplote na kosu, a koju proizvode fen, presa ili neki drugi električni uređaj za stajling. Ostavlja kosu mekom, svilenkastom i sjajnom. Sprečava mršenje krajeva i ima antioksidativno dejstvo. TEHNOLOGIJA BLOKIRANJA TOPLOTE – Specijalan aktivni kompleks molekula testiran je na TRI Princeton univerzitetu. Ova tehnologija stvara zaštitni film oko vlasi te kosa ne dolazi u direktan kontakt sa toplotom. Štiti proteinsku i keratinsku strukturu kose, proteini i keratin postaju zaštićeni tako da nema oksidacije. Upotreba: nanesite malu količinu proizvoda na vlažnu kosu a potom je osušite fenom. Kremu možete koristiti i na suvoj kosi pre upotrebe električnog uređaja za stajling.\nFanola No Yellow dvofazni regenerator za kosu koji se ne ispira. Idealan je za plavu, blajhanu ili sedu kosu. Minimalizuje neželjene žute tonove i ostavlja kosu izuzetno sjajnom, svilenkastom i lepršavom. Pomaže u raščešljavanju kose i hidrira je. Ne otežava kosu. Stvara zaštitni film oko dlake i na taj način je štiti od uticaja vlage i mršenja. FANOLA NO YELLOW CARE BI-PHASE Regenerator za kosu 150ml BI-PHASE TEHNOLOGIJA Ovaj proizvod je osmišljen uz pomoć posebne bi-phase tehnologije a ona podrazumeva: VODENI DEO, bogat regenerativnim elementima koji pomažu da se kosa lakše odmrsi i stilizuje; ULJANI DEO, sa silikonima koji se obmotavaju oko vlasi i štite kosu od uticaja vlage. Upotreba: nakon pranja kose nanesite sprej celom dužinom i na krajeve, a potom ga umasirajte koristeći češalj. Ne ispira se. Pre upotrebe dobro promućkajte proizvod.\nFANOLA Negujuća pena u boji NO YELLOW 250ml\nSpecijalni purpurni balzam u obliku pene, koji se ispira. Neutrališe neželjeni žuti odsjaj. Ne otežava kosu, daje joj sjaj i mekoću Idealan je za plavu, blajhanu, sedu/sivu i kosu sa pramenovima. Formulisan je sa specijalnim ljubičastim pigmentima koji neutralizuju neželjene žute reflekse dajući kosi mekoću i sjaj, bez otežavanja. Njegova bogata formula pogodna je i za tanku kosu.\nUpotreba: nakon pranja kose, nanesite penu na vlažnu kosu, celom dužinom i na krajeve. Ukoliko želite da izvučete plavu nijansu ostavite da deluje 1-3 minuta, a ukoliko želite da neutrališete neželjene žute tonove ostavite da deluje 3-5 minuta, a potom je isperite.\nU svim UNITECH prodavnicama možete pronaći ove preparate, sada na fenomenalnoj akciji – dovoljno je da izdvojite 3299 dinara i da vaša kosa zablista!


Vesti - Jutarnji list: Alarm zbog pretnji... | Palo.rs\nHrvatska predsednica Kolinda Grabar Kitarović, koja se nalazi u Njujorku na zasedanju Generalne skupštine UN, pomno prati dešavanja u BiH.\nPrema rečima njenog savetnika Mate Granića, prioritet je ukazati međunarodnoj zajednici na položaj Hrvata : - Hrvatska ima legitimno pravo da se bori za ravnopravnost Hrvata u BiH - rekao je Granić.\nPredsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović iz Njujorka pažljivo prati sve što se događa u susednoj zemlji, a hrvatski prioritet je, između ostalog, da ukaže međunarodnoj zajednici na položaj Hrvata, navodi "Jutarnji list" u tekstu objavljenom na sajtu tog...\nПредседница Хрватске Колинда Грабар Китаровић из Њујорка пажљиво прати све што се догађа у суседној земљи, а хрватски приоритет је, између осталог, да укаже међународној заједници на положај Хрвата, наводи "Јутарњи лист" у тексту објављеном на сајту тог...\nHrvatska će oko događaja u BiH sledećih dana reagovati prema EU i SAD, kao i kroz Veće za implementaciju mira i odigraće čvrstu i aktivnu ulogu, rekao je izvor blizak hrvatskom političkom vrhu zagrebačkom „Jutarnjem listu”. Hrvatska predsednica Kolinda Grabar...\nRatne arhive i dalje tajna\nŠvajcarci: Kako se brukaju Kolinda i Hrvatska\nIzjava Kitarović na udaru kritike u BiH\nЕуроблиц: Хрвати спалили доказе о Крстичевићевим злочинима\nMinistar odbrane Hrvatske u poseti BiH\nBrammertz: Tužiteljstvo BiH nije pristrano\nPАNIKА U DRŽАVNОМ VRHU HRVАТSKЕ: Strеpе ko će biti uhapšen zbоg ubistvа 180 Srbа u оkоlini Мrkоnjić Grаdа!\nReagovanja u BiH na stav Hrvatske zbog hapšenja u Orašju\nIzetbegović: U Hrvatskoj "naslijepo" govore u ugroženosti Hrvata u BiH\n"Neće biti prepakivanja Dejtona, ali Ustav BiH..."