Stefan Lazarev[ić] (1377—1427)\nKNJIŽEVNOST « SRPSKA SREDNJOVEKOVNA KNJIŽEVNOST « Tvorci i dela srpske srednjovekovne književnosti « Stefan Lazarev[ić] (1377—1427)\nAutor Tema: Stefan Lazarev[ić] (1377—1427) (Pročitano 27183 puta)\n« poslato: Novembar 08, 2010, 01:36:54 pm »\nDESPOTA STEFAN LAZAREVIĆ\nDespot Stefan Lazarević (1377—1427), ktitorska kompozicija, manastir Manasija.\n« Odgovor #1 poslato: Novembar 08, 2010, 01:39:26 pm »\nDespot Stefan Lazarević spada u red najistaknutijih ličnosti političkog i književnog života srednjovekovne Srbije. Kao ratnik i vitez prošao je mnoga ratišta od Angore do Rovina; kao knez i despot Srbije (1389 — 1427) bio je dobar organizator državne vlasti; prošao je mnoge zemlje, plovio Egejskim, Jonskim i Jadranskim morem; upoznao mnoge vladare i crkvene velikodostojnike. Mnogo je video i naučio, stekao veliko iskustvo, upoznao kulturna bogatstva i način života drugih zemalja. Bio je radoznao duh, želeo je da mnogo nauči i da naučeno primeni na svome dvoru i u svojoj zemlji. Obrazovanje je stekao u porodičnom domu, govorio je i pisao na srpskoslovenskom, znao je grčki, poznavao latinski jezik. Bio je ljubitelj knjige i znalac umetnosti, misli se da je posedovao znatnu biblioteku, a po zapisima na rukopisima zna se da je oko sebe okupljao pisce i prepisivače, organizovao Resavsku školu i doprineo da se mnoge knjige prevedu na srpskoslovenski jezik. Inok iz Dalše, u prvoj polovini 15. veka, beleži:\nU vremena i u dane blagovernog i sve blagonaročitog, samodržavnog i hristoljubivog, nikad nezaboravljenog, koji je u blaženoj končini, blagočastiva među carevima Stefana despota, gospodina Srba (1402 — 1427). I ja među inocima manji i poslednji bio sam u one dane u krajevima Sv. Gore Atona. I naredba toga je bila i iskanje, po kome nam je doći u krajeve ove, razloga radi prepisivanja knjižnog koji te s usrđem i ljubavlju pročitavaše, sisajući premudrost od ovih sa željom koja se povećava i korišću od pročitanja tih, jer veoma ljubljaše ove, kao u carstvu i slavi svetovnoj drugi niko.\nNe samo da se brinuo o knjizi, nego je i sam radio na njoj: prevodio je sa grčkog i stvarao originalna dela. Od njega su ostali Pohvalno slovo knezu Lazaru, Natpis na mramornom stubu na Kosovu i Slovo ljubve, spisi za koje je pouzdano utvrđeno da ih je napisao despot Stefan Lazarević.\nU svim despotovim spisima preovladavaju svetovni motivi i svetovni pogled na svet, iako, što je sasvim razumljivo, ima navoda iz Biblije, što je rezultat književne prakse. Po tom svetovnom karakteru spisa i po opštim kulturnim i književnim tokovima — ljubav prema knjizi, stvaranje biblioteke, organizovan rad na prevođenju najpoznatijih knjiga na srpskoslovenski jezik, okupljanje učenih ljudi — despotovo vreme označava novi duh u kome se osećaju klice humanizma. Svežina humanizma, međutim, naglo je presečena padom despotovine.\nDr Staniša Veličković\nInterpretacije iz književnosti I\n« Odgovor #2 poslato: Novembar 08, 2010, 01:41:11 pm »\nSlovo ljubve Stefana Lazarevića, nastalo 1409. godine, predstavlja vrsno pesničko delo po neposrednosti kazivanja, iskazanim osećanjima, lepim lirskim mestima, svežem dahu života. Pisano je u prozi, u deset strofa, u obliku poslanice (epistole), sa akrostihom koji sadrži naslov pesme. Ovom pesmom despot Stefan Lazarević se predstavlja kao veoma obrazovan čovek svetovnih pogleda i dobar znalac pesničkog zanata. U raspravama o despotovoj poslanici postavljeno je pitanje kome je ona upućena. Misli se da je upućena sestri Oliveri (Milevi), koja je bila odvedena u Bajazitov harem; verenici Jeleni, s ostrva Mitilene, kćeri Frančerka P Gataluzija, koja ga je, usred ratnih neprilika, čekala tri godine; sestriću Đurđu Brankoviću i njegovoj vlasteli kao poziv za izmirenje; bratu Vuku Lazareviću i njegovim pristalicama kao poziv za pomirenje. Tačna je činjenica da je ovo pesma o ljubavi, lepoti i razumevanju, i da je mogla biti namenjena sestri, verenici, sestriću, bratu i svakome sa kojim treba uspostaviti ljudske kontakte. Tako se i može shvatiti ona praznina ("ime rekav") koja omogućava da se stavi svako ime. Po ovoj uvodnoj strofi, koja je opštijeg karaktera, poslanica se maže shvatiti kao obrazac koji svako može koristiti za svoje potrebe. Ali sam početak poslanice ("najslađemu i najljubaznijemu") i početak osme strofe ("Bejasmo zajedno i blizu jedan drugome") upućuje na zaključak da je ona upućena muškarcu, a to bi mogao biti braT Vuk. To, ipk, i nije najbitnije: ovo je poslanica o ljubavi, književno delo visoke umetničke vrednosti.\nMisao o lepoti, ljubavi i razumevanju\nPodsticaje za nastanak despotove poslanice možemo naći u političkim prilikama koje su vladale u Srbiji toga vremena. Nesloga među vodećim ličnostima, inspirisana pretenzijama da se stekne samoetalnost ili preuzme vlast, ometala je despota da ostvaruje svoje državničke i kulturne planove. To je nevolja koja prati Srbiju još od vremena posle Dušanove smrti pa sve do pada despotovine. Tu nevolju je osetio narodni pevač (Uroš i Mrnjavčevići), monahinja Jefimija (Pohvala knezu Lazaru), pa evo i despot. Imao je problema sa sestrićem Đurđem Brankovićem i bratom Vukom Lazarevićem, pa je, vođen svojim viteškim pogledima, državnim interesima i svojim osećanjem obrazovanog čoveka, osetio potrebu da pruži ruku mira svojim protivnicima. Ovde je despot progovorio ne kao državnik i vladalac, nego kao čovek i pesnik. On ne upućuje jednostavnu i direktnu poruku mira, već peva pesmu o lepoti i ljubavi. Lepotu vidi u prirodi, moralu i telu: prirodna lepota je osnovna lepota; iz nje proističe moralna lepota; fizička lepota je jedinstvo prirodne i moralne lepote. Gde je lepote, tu je i ljubavi: lepota prirode podstiče ljubav, moralna-lepota ljubavi daje smisao i vrednost, fizička lepota rađa čulnu Ljubav; gde je lepote i ljubavi, tu ima i ljudskog razumevanja, a gde ima razumevanja, tu ima mesta i za ljubav. Osnovna tema despotove poslanice jeste lepota, ljubav i razumevanje. Može se reći da je ova poslanica himna lepoti i ljubavi, himna prepuna životne svežine i humanističkih stremljenja.\nSvoju misao o lepoti, ljubavi i ljudskom razumevanju despot je razvio u niz tematskih celina: losveta: (1), priroda i lepota (2), ljubav uopšte (3, 4, 5, 6), ljubav među ljudima (7), želja za susretom (8, 9), poenta (10).\nUvodna strofa je opšteg karaktera, kliše koji se javlja u svakoj poslanici, ni po čemu osobena: sadrži ime sastavljača poslanice i posvetu, ali bez imena lica kome se upućuje. Izostavljeno ime lica kome je upućena poslanica, otvara nekoliko pretpostavki, od kojih svaka može biti tačna. Prva pretpostavka je da je uvodna strofa uzeta kao gotov kliše, stavljena na početak poslanice u neizmenjenom obliku i bez unošenja imena primaoca; može se pretpostaviti da je poslanica bila pripremljena za nekoliko osoba, pa je ostavljen prostor za upisivanje imena (VuK ili Đurađ); nije manje verovatna ni pretpostavka da je despotova poslanica samo uzor (obrazac) drugima za sastavljanje pisama. Kao obrazovan čovek i pesnik, želeo je da drugima pokaže kako se sastavlja pismo. Druga strofa čini posebnu tematsku celinu: o prirodi i, njenim lepotama. Kod pesnika je veoma razvijeno osećanje prirode: uočava "krasote mnoge" veselii brzi let ptica, gorske vrhove, prostrane lugove, široka polja; čuje damare života prirode ("vazduha tankoga divnim nekim glasovima oglašenje"), oseća mirise cvetova i trava; opaža čovekovu razdraganost lepotama i svežinom prirode; oduševljenje lepotama prirode toliko je snažno da veruje kako neće biti u stanju da ga dostojno iskaže. Despotovo viđenje prirode obojeno je vedrinom i razdraganošću i po tome je ova poslanica originalna u vremenu u kome je nastala. Dok su raniji opisi ozbiljni i svedeni na registrovanje predmeta i pojava prirode, ovaj opis je pun oduševjjenja i divljenja. Ovde nije samo priroda, u njoj je viđeno i ljudsko biće, kliktavo i razdragano. Po tim elementima ovaj despotov tekst označava vreme koje dolazi — vreme humanizma. Ovaj opis razigrane prirode uvod je u sledeću tematsku celinu: o ljubavi.\nIznad svih lepota sveta, koje ljudski "oštrovidni" um ne može sagledati, nalazi se ljubav, koja je uzvišena i čista i koja je vrednija od svake vrline; "svaka laža mesta u ljubavi nema"; ljubav je zanosna kao miris i čista kao rosa. Od ljubavi uopšte, pesnik dolazi do ljubavi među ljudima i poziva:\nUzljubite ljubav, mladići i devojke; ljubav i prikladni, no pravo i nezazorno,\nda ne biste kako mladićstvo i devojaštvo povredili.\nOvde je pesnik već na tlu čulne ljubavi, što je prvina u srednjovekovnoj srpskoj književnosti i još jedan momenat koji ovaj spis čini nesvakidašnjim i originalnim. To je, nored onog kliktavog opisa prirode, još jedan jasan trag nadiranja humanističkih ideja i renesansnog gledanja na život i ljubav. Ipak, u duhu sa još živom tradicijom i sa vremenom u kome živi, pesnik će reći da ljubav treba da bude prava i nezazorna. Ali i ova iskra svetlosti jasno osvetljava ne samo ličnost despotovu, nego i vreme njegovo, koje je već bilo ustalasano novim mislima i novim pogledima na čoveka i njegov život. Peta tematska celina govori o pesnikovoj želji za susretom i pomirenjem:\nBejasmo zajedno i blizu jedan drugome, ili telom ili duhom,\nno da li gore; dali reke odvojiše nas.\nSve sto je rečeno o prirodi, lepoti i ljubavi treba da pokaže besmisao sukoba i odvojenosti: biblijskom pričom o sudaru vetrova i vode pesnik iskazuje snagu svoje želje za susretom i pomirenjem. U završnoj strofi je poenta pesme: vera da će do susreta doći, da će viđenje oživeti nekadašnju ljubav i da je pomirenje veoma blizu.\nNovina i originalnost\nPevanje despota Stefana Lazarevića je novo po tematici, po iskazanim raspoloženjima i poetskom postupku. Tema o lepoti, ljubavi i razumevanju dobila je u ovoj poslanici posebnu sadržinu: lepota prirode, lepota čoveka (duševca i fizička), ljubav (čulna i prijateljska, duhovna). Dominantno osećanje je ljubav — prema prirodi, čoveku, drugu, ali iz sadržine zrače još dva osećanja: oduševljenje, kada je reč o prirodi; čežnja, kada je reč o susretu i pomirenju. Sve ovo je uslovilo i originalnost u pesničkom postupku: despot životu prilazi kao svetovno lice, kao čovek koji ume da uživa u blagodetima koje pružaju priroda i život. Realni život se jasno ocrtava u ovoj poslanici, iako je slika života začinjena biblijskim motivima. Pozajmice iz Biblije imaju pre svega stilsku funkciju: da se poznatom slikom ili sintagmom iskaže svoja misao, osećanje ili raspoloženje. Primere iz Biblije koristi pre svega kao dobre, gotove obrasce i opšte priznate metafore koje prznaje svaki obrazovani čovek toga vremena. Otuda i mnoge naznake i nedorečenosti.\nU formalnom smislu, ova poslanica, svojim pesničkim elementima, govori o Stefanu Lazareviću kao izgrađenom pesniku: strofičnost i osetna težnja da se provede silabički princip (ujednačavanje stihova i tragovi deseterca) — dokaz su despotovog poznavanja pesničkog zanata. A najveći dokaz pesničkog umeća jeste akrostih koji je tekovina razvijene poezije. Pesnik nije robovao silabičkim shemama: piše po osećanju i po diktatu sadržine — strofe su neujednačenog obima, stihovi su slobodni, drugačiji u svakoj strofi i prilagođeni sadržini. Tako ova poslanica i sadržinski, i emotivno, i poetski ide u red najlepših pesama naše književnosti.\n♦ POSLANICA (EPISTOLA). — Spis pisan u obliku pisma, sa određenom namerom, upućen određenoj ličnosti. Stil je svečan i odmeren, kazivanje je lično, jezik probran. Podsticaj za nastanak poslanice uočava se iz sadržine. Za predmet ima obično neko društveno, političko ili umetničko pitanje, ali i čisto lične poglede na sopstvenu sudbinu i mesto u društvu.—\n♦ AKROSTIH. — Označava stihove čija početna slova, kada se čitaju odozgo naniže, obrazuju neko ime, poruku ili misao. Najčešće se javlja u sonetnom vencu, odnosno njegovom petnaestom sonetu (majstorski sonet, magistrale).\nIzraz njen je jedan od najdiskretnijih za koje naša poezija zna. Sve što hoće da kaže pesnik ostavlja u nagoveštaju. On je uveren da će se njegovi stihovi razumeti, dočitati, no dalje od aluzije neće da ide. Svaki stav pesme vodi ka jednom zaključku, ka nekom savetu, tvrdnji. Ali ti zaključci, te tvrdnje se ne izriču; to postaje stuština pesničkog postupka u ovoj osobenoj pesmi. Ona je u svojoj biti antiretorska, nikoga ništa ne nagovara, niti razvija svoje slike do kraja. Kao da je uverenje njenog autorada se poezija od proze razlikuje po tome što ne kazuje stvari izrikom. Majstorski je ova pesma nedorečena, lepo je biti čitalac koji dovršava despotove stihove. Još bolje kad čitalac oseti da te odeljke, strofe, ne mora dopunjavati, ne mora dokrajčiti njihov smisao: deluje to Slovo ljubavi odlično i svojom neiskazanošću, lebdećim krajevima svojih rečenica.\nInterpretacije iz književnoti I\n« Odgovor #3 poslato: Novembar 08, 2010, 01:48:26 pm »\nPoslanica Despot Stefan Lazarević\ni nerazdvojnom srca mog,\nsugubo željenom, i mnogo,\ncarstva mog iskrenome,\nljubazan u Gospodu celov,\ni neoskudno s tim\nmilosti naše darovanje.\nLeto i vesnu Gospod sazda,\nšto i psalmopevac kaza,\nkrasote u njima mnoge,\npticama brzo, veselja puno preletanje,\ni gorama vrhove,\ni lugovima prostranstva,\ni poljima širine;\ni zemaljske daronose\nmirisnog cveta, i travonosne;\nno i čovekove biti same\nobnovu i razigranje\ndostojno ko da iskaže?\nAli sve ovo\ni čudodela Božja ina,\nšto ni oštrovidni um\nsagledati ne može,\nljubav sve prevashodi —\ni nije čudo,\njer ljubav je Bog,\nkao što reče Jovan Gromovnik.\nSvaka laža mesta u ljubavi nema,\njer Kain, ljubavi tuđ, Avelju reče:\n"Izićimo u polje".\nBistrotečno i oštro\nljubavi je delo,\ndobrodetelj prevaziće svaku.\nLepo David ovu rekav ukrašava:\n"K'o miro s glave\nna bradu silazi Aronu,\ni k'o aermonska rosa\nna gore što silazi sionske".\nJunoše i deve,\nal' pravo i nezazorno,\nmladićstvo da ne povredite i devstvo,\nbožanstvenome čim naše\nbožanstveno da ne uznegoduje.\nJer Apostol reče,\nBožjega Svetoga Duha ne rastužujte,\nznamenje što javno njime\ndobiste u krštenju.\nZajedno bejasmo, drug drugu blizu,\nil' telom ili duhom,\nno da li gore razdvojiše nas,\nda li reke,\nDavid da reče: "Gore Gelvujske,\ndažd na vas da ne siće, ni rosa,\nSaula jer ne sačuvaste,\nO bezloblja Davidova,\nčujte, carevi, čujte,\nSaula li oplakuješ, nađeni?\nJer nađoh, reče Bog,\nčoveka po srcu mojemu.\nVetri da sukobe se s rekama,\ni da isuše,\nkao za Mojsija more,\nkao za Isusa sudije,\nćivota radi Jordan.\nI snova da sastavimo se,\ni snova da vidimo se,\ni snova u Hristu da sjedinimo se,\nkome slava sa Ocem\ni sa Duhom Svetim\nu beskraj na veke,\n« Odgovor #4 poslato: Novembar 08, 2010, 01:51:59 pm »\nSVETI DESPOT — PESNIK\nSin kneza Lazara, Stefan, peto je dete nakon četiri kćeri, rođen 1374. ili 1375. godine. U vreme njegovog rođenja, srpska feudalna država opstaje samo kao fiktivna celina i bez naslednika Nemanjićkog roda.\nDugo sticana i tek utvrđena pravoslavna duhovnost u Srba, stala je u svoju odbranu, nalazeći se na udaru jedne drugačije civilizacije. Nagli prodor Turaka izazvao je kneza da sa vojskom i vlastelom stane na branik Evrope. Kosovska bitka je donela haotično i nesigurno stanje raspadnutog carstva, pokorene zemlje. Okončala je pogubljenjem samog vladara i cveta vlastele. Srpska država i narod su obezglavljeni.\nDespot Stefan će kao punoletan izroniti iz haosa i oporavljati, lečiti izranavljenu Srbiju od svih njenih rana. Bivajući istovremeni turski vazal, srodnik Italijana, prijatelj Ugara i Dubrovčana, pokazao se sjajnim vladarem, koji sledi vizantijsku tradiciju, i čija smrt nije bila nezapažena kod savremenika. Despotova ličnost je zagonetna, a naročito njegov pesnički lik. Upravo taj skriveni metafizički aspekt podstiče da se njegovim mestom u istoriji, naroda i kulture, pozabavimo iz perspektive ideala svetosti. On je, ipak, relativno kasno kanonizovan, i to na petstogodišnjicu smrti 1927. godine, dakle u XX veku.\nNajdragocenije informacije o despotu Stefanu nalazimo u Žitiju despota Stefana Lazarevića od Konstantina Filozofa, nastalom 1431. godine po naručenju patrijarha. Delo je u drugi plan stavilo hagiografske elemente i prvenstveno ima istorijski karakter. Srbija Despota Stefana Lazarevića se u neku ruku okreće Evropi. Ona, ugrožena, i prema rečima Vatroslava Jagića, "poslednje utočište pravoslavlja na Balkanu", izlazi iz sebe i daje, prema mogućnostima, svoj doprinos novim stremljenjima. Prihvataju se elementi humanizma, izvorno pravoslavno-vizantijski, i formiraju specifičnu duhovnu usmerenost ka individualnoj inicijativi, novom stvaralaštvu, ali različito od renesanse Zapadne Evrope. Stefan podršku i samosvest novim težnjama daje ličnim radom, ili usmeravanjem drugih, započevši kulturni period u istoriji Srba, koji nije prestao gašenjem despotovine polovinom XV veka, već je na severu opstao i do preporoda u XVIII veku.\nNa ovoj osnovi se razvija drugi sloj u liku Stefanovom, pored onog vladarskog, kada umesto mača imamo prosvetu kao poslednju odbranu. Inok iz Dalše 1428. ili 1429, kao i Grigorije Hilandarac (1407/8), svedoče o velikoj ljubavi Despotovoj prema književnosti. Oni naglašavaju začuđujuću posvećenost knjizi, što nije bilo uobičajeno za svetovnu vlast, a kamoli ratnika kakav je bio Despot. Tome u prilog ide stečeno obrazovanje, kome niko u despotovini nije mogao da parira. Smirivši narod i granice, oslobodio je prostor za duhovno uzrastanje Srbije.\nO Stefanovim vrlinama saznajemo mnogo. Miroljubivost, pravičnost i istinoljubivost nalaze potvrde u žitiju. Ne treba izostaviti zadužbinarstvo, koje i Konstantin naglašava. Ipak, milosrđe se, kao veoma razvijen motiv, izdvaja u žitiju. Milostinju je činio javno i tajno. Darovanje je, kaže biograf, despotu bila najveća radost i stalni podvig.\nFilozof široko opisuje Stefanovo noćno izlaženje na puteve i udeljivanje ništima pod maskom. Uspostavljeni kontrast dnevne i noćne pojave, otkriva nam vladara koji desnicom drži zemlju i istom desnicom miluje nemoćne. Ukoliko je zadobijanje krotosti zahtev upućen vladaru, on se ovde na očigled ispunjava.\nPodvig kao pojam, već duboko uvodi u egzistenciju duhovnog bića. Ističe se Despotova sklonost ka ćutanju, što tumačimo kao zagledanost u sebe. Rezultat je duhovno viđenje — osnovna zadata perspektiva hrišćanskog sagledavanja sveta i života. Kroz dalje istraživanje Despotovih dubina i duhovnih izvora, dolazimo do nežne prirode, produhovljene figure, čija su stradanja slikovito prisutna u opisu jednog Stefanovog velikog pokajanja nakon odsecanja ruku krivim, ali i nevinim mladićima u Srebrenici, za kaznu što su ubili njegovog izaslanika. Stefan je, probuđen molitvama na Veliki Četvrtak, potresno zajecao, tvrdi biograf, i nije se zaustavio tokom cele službe, iako je pokušavao da se smiri. Čitalac mora da zastane pred potresnim samootkrivanjem i postavi pitanje o unutrašnjem svetu tog čoveka.\nDo sada nije spomenuta Stefanova telesna lepota, oplemenjena duhovnom. Verovatno su njih dve skupa plenile ljude. Istorija svedoči o Despotovoj lepoti i visini, kojima su se divili na okolnim dvorovima. U to se uklapa freska u manastiru Manasiji, koja je otmena, blaga i pitoma. Životopisac takođe pominje njegovu vanrednu lepotu i snagu, naročito u mladosti. Svetla i otmena pojava Stefanova provocirala je više nego samo divljenje. Gotovo nezemaljaska, jer je bila čista, zazivala je strepnju pred onim što je divno, a nepoznato. Slobodni smo da Despota nazovemo pronosiocem Lepote posvedočene na njemu i unutar njega. Delima se ličnost ispoljava, i težnjama se nalazi uzrok, a to je slučaj i sa despotom Stefanom.\nPESNIK LJUBAVI I STRADANJA\nSvi do sada pomenuti aspekti ličnosti sabiraju se u njegovim književnim delima i, igrom svetla i tame u rečima, vode njegov lik ka anđelskom isijavanju.\nStefan je bio pesnik i po definiciji osetljiv na lepo. Napisao je dva kapitalna dela: Slovo ljubve i Natpis na kosovskom mramornom stubu.\nNarativni delovi u poveljama i predgovor Zakoniku o rudnicima takođe imaju književnu vrednost i polaze od stvarne životne građe, pa je lirski uopštavaju. Formiraju se oko istovetnog motiva, a to je motiv stradanja. Ono je sveobuhvatno. Strada narod u nevolji, a strada i Despot sa njim. Despotovo Ja progovara u ime napaćenog naroda, ali progovara on, koji sve obuhvata svojim pogledom i brigom. Nevolje, koje su ga sustizale, već ovde bivaju premeštene sa spoljašnjeg na unutrašnji plan — borbu sa samim zlom. U sučeljavanju dobra i zla, dobro, tj. Bog, je pobeđivao i pobeđuje. Stefanove reči manje su tipizirane, a više lične. Zahvalnost pokazuje i svetiteljima Savi i Simeonu, što su ga izbavili od smrti više puta. Jasna je njegova svest o opasnostima u okolini, ali i o pobedi, koja je nastupila. Tu svest on simvolično saopštava kao sliku novog neba i zemlje, koji su nastali i sijanjem sunca nakon rasturenih teških oblaka. Objava nade nije samo spoljašnji trijumf nad mirnim zemljama i blagostanjem, već zalazi u domen stečene slobode duha. Pobeda nije konačna, niti ima garancije za budućnost. Despotove reči su ponosne, ali i samosvesne, jer on očekuje svoja nova stradanja i konačni dolazak smrti po Božijem dopuštenju.\nMotiv savlađivanja smrtnih nevolja objedinjuje narativne delove u dokumentima i Natpis iz, otprilike, 1404. godine. On ima baladični ton i novo je svedočanstvo o teškim posledicama koje je Kosovski boj ostavio na Stefana. Tekst je uobličen u epitaf. Omogućava predstavu kamena, koji se obraća prolazniku, čoveku. Kamen ili stena je već sam po sebi, ukopanost, težina, postojanost. On oživljuje, govori u prvom licu, uspostavlja lični odnos sa prolaznikom, koji može biti bilo ko. Kamen se obraća svetu i vremenu. Postaje medijum opštenja živih i mrtvih i stoji postojan kao večnost iza smrti. Zato je on zagonetka, i to kosmička. Nakon povezivanja sa onim iza stvarnosti, sledi drugi deo natpisa, koji je emotivniji i upućuje na konkretno, a to je polazak Lazareve vojske u boj i prikaz sukoba. Međutim, i ovi stvarni, istorijski elementi sada su u mističnoj atmosferi. Nabrajanje Lazarevih vrlina je bitno, ukoliko su one objava Božje ljubavi, a vitezovi su vojnici, jer su Hristovi i nose slobodu kao štit. Konkretni istorijski događaj je iznova smešten u svet borbe dve kosmički suprotne sile, od kojih jedna pobeđuje. Bojište je miomirisna livada, Lazar je dobri pastir, baš kao i Hristos; vojnici su odeveni u zlato, a neprijatelj je divlja zver. Antiteza svetla i tame je uspostavljena. Zemaljska bitka je poistovećena sa nebeskom. Žrtva je pala, kao i zavesa, i ostala je samo obasjana pobeda,koja zalazi u podatak na kraju natpisa.\nUpoređeno sa Despotovim teškim životom, izricanje ovakve skrivene poruke ukazuje na bez prestanka upaljenu iskricu večne slobode u njegovom biću. Despot je stena ukopana u vrhovnu istinu i svedoči je. Iskrica je udaljena od sveta, kojem se otkriva tek u nasluti. Nasluta je izvor patnje, jer željeno nikad nije dovoljno blizu. Patnja je lična i neprestana u traženju svog uvira. Ne treba ponoviti da je nje bilo podosta u Stefanovom životu. Pored otkrivenih neprijatelja, tu je i sukob sa bratom, mlade godine (između 27. i 38), koje su istovremeno i najbremenitije, a o radostima u ljubavnom životu ne nalazimo nikakav vidni pomen. Na sve spomenuto, dolazi i dugotrajna i najverovatnije iscrpljujuća bolest, moguće nožna, koja je činila da klone duhom (primećuje se u žitiju). Mladost nije bila darežljiva u njegovom slučaju.\nAko svet postane tiranin, poetski duh, kakav je bio Stefan, kao i svaki drugi, zahteva odgovor od Gospodara vaseljene. Despot se ne priklanja destrukciji, već odgovor traži u stvaranju neprisutne, a željene lepote. Tada iz mraka isplivava mala zraka. Njena osobina je Svetlost, a osvetljenost je jednaka Božjem prisustvu.\nPreko motiva konačne pobede Hristovog carstva, stiže se i do najupečatljivijeg Despotovog dela, a to je Slovo ljubve.\nSlovo o ljubavi spaja žanrove poslanice, refleksivne pesme, apostrofe i invokacije, ali pre svega se ubraja u korpus epistolarne književnosti. Ovde se u prevashodno lirskom izrazu može naslutiti istorijska osnova, jer postoji mogućnost da je poslanica namenjena bratu Vuku, kao poziv na mirenje.\nPočetna slova strofa grade akrostih — SLOVO LJUBAVI. Poslanica je slika duše onoga koji je sastavlja, i u njoj se ogledala veština i znanje onog koji piše.\nDruga strofa opisuje prirodu u povoju: prolećne i letnje darove. Kruna stvaranja je čovek u ispoljavanju svoje posebne prirode. Životna radost se ostvaruje vizuelnim, zvučnim i mirisnim sugestijama. To je uvođenje u specifičnu atmosferu istovetnosti tvorevine, u kojoj se sve slaže i preliva, pa i čovek. Despot krhko i neeksplicitno nagoveštava vrlinu nad vrlinama i ne rasplinjuje se u definiciji, on kaže: ljubav sve prevazilazi.\nU okruženju ljubavnog miomirisa, radi mali crv. Uvodi motiv bratoubistva, ne spominjući grubu reč — on, predvodnik ratnika. Zadržava se na afirmaciji čovekoljublja, a promišljanje o razarajućem dejstvu bezljubavnosti prepušta čitaocu. Nadalje, ističe značaj dela ljubavi; tek ono je potvrda njenog prisustva. Spominje psalmopojca i vladara Davida i nemušto sa njim uspostavlja duhovnu vezu. Despot afirmiše celovitu ljudsku prirodu i ne nazaduje u manihejstvo. Čula su medijum spoznavanja stvarnosti. Sledujući poziv mladićima i devojkama da "uzljube ljubav", on podržava čist životni princip. Pesnik, ipak, ne ispušta sponu sa Carem vasione, koji je u temelju. Poziv upućen mladima je odraz prisutne želje za čistotom, za iskonskim vezama i lepotama.\nPovratak sopstvenim emocijama dešava se u osmoj strofi. Opevanje ljubavi dovelo je pesnika do svesti o njenom izostanku i proizvelo vapaj zbog razdvojenosti:\n"Bejasmo zajedno i jedan drugome blizu\nili telom ili duhom, no da li gore, da li reke\nOvo je najintimniji deo poslanice. Čovek stoji zapitan i usuđuje se izneti svoju strepnju. Sledeća celina proizlazi iz sintetične težnje da se razdvojeno, nakon proživljene patnje, spoji. On zaziva sile koje spajaju, po ugledu na Mojsija, reku Jordan, i samoga Hrista. Ton je rešeniji i odaje vatrenost srca. Čudo jake vere i nade je potrebno da bi se spojilo razdvojeno. Baš to, Despot u sebi neodstupno nosi — čitamo u pesmi. Poslednja strofa snižava intonaciju. Vapaj se meša sa neumirućom nadom i nalazi svoj smisao u samom Hristu Bogu. On jedan je uvir svega. No, opevajući najdublju tajnu, on zastaje pred razotkrivanjem njene mističnosti. Stalno prisutan vedar i prigušeno mudar ton zahteva napor kontemplacije. Na taj način se aktivira čitalac i biva upućen na putovanje od datosti ka zadatosti.\nBožji lik je jedini cilj. On u sebi krije bogatstvo životnih oblika. Među njima su i sve Despotove želje, kojima se neodstupno rukovodio.\nDubina unutrašnjeg Despotovog bića ogleda se u veštini da sopstvene jade pusti u svet, kao lahor, i naiđe na odziv svih srca, na istovetnu patnju, koju će on zatim poneti i pružiti je Bogu kao skupoceni dar. U tome se sastoji univerzalizam ove poslanice — lični bol prevazilazi samog sebe i postaje svačiji, pa tako, kao da želi izmiriti davno zavađeno čovečanstvo.\nStefana je smrt zadesila u lovu, na konju i sa sokolom na ruci. Bila je iznenadna: on se zanjihao i pao sa konja, pratnja ga je položila i za kratko je bolovao. Jedine reči koje je izustio, bile su:\n"Po Đurđa, po Đurđa..."\nOn izdišući, sve svoje misli i brige posvećuje Srbiji, želi da ona ostane zbrinuta. Prepušta je Bogu i Đurđu. Despotova smrt ne znači pesimizam, iako je u patnji. Kako je u žitiju opisana, deluje kao ispunjenje misije, ali bez konačnosti, jer despotovo srce i u trenutku smrti izgara za slobodom i bratoljubljem. Stefanovo izdisanje je krik čoveka koji je gledao daleko ispred sebe i video Nekog, a onda poželeo da nekako i nekada i druge njemu približi. Činio je kako je najbolje znao, a to je dovoljno.\nTajnovitost vezana za Despotov lik i sve ono što ga sačinjava, skoro idealno je sažeta u jednoj rečenici u žitiju, koja će osmisliti jednom spomenut podatak o despotovim očima, koje se nisu dale sagledati. Rečenica glasi:\n"Bio je poznat rodu po zagoneci svojih očiju, koja je slična Suncu i sunčanoj svetlosti, od koga primamo svetle zrake, ali ne celu suštinu".\nPratimo li saznanje da su oči odraz ljudske duše, onda je Despot, kao i Sunce, isijavao svetlost svetu, a po suštini ostajao zagonetka, van ovoga sveta.\nPoziv "Belom gradu" da "plače svoju potamnelost", smešta apstrahovanu metaforu svetlosti u konkretne okvire, tj. u zadužbinu i narod sam. Zadužbina je grad, u njemu ljudi i u njima neumiruća ideja slobode.\nPodvig u slučaju našeg Despota ne podrazumeva model isposničkog života, ili mučeničku smrt. On se ogleda u ostvarenju talenata, tj. posejanom semenu, koje rađa dobar plod. Darodavcu života je prineo sam život, ne odlaskom u smrt, već svedočeći svetu samim delima. Njegova neobična priroda spojila je pesničko i ratničko u istovetnost, koja opstaje tek kada je i čovek istovetan u svojim težnjama. Despot Stefan se rukovodio samo jednim principom, a to je Ljubav. Ona jeca u njegovim potresnim ispovestima, i cveta metaforično u stihovima. Iz književnih radova vidimo da ljubav potkiva svaki Despotov korak: ona želi da se miri, ona se brani u boju i žrtvuje u poslednjem udisaju, pominjući tuđe ime.\nŽivot Despota Stefana opravdava kosovsku žrtvu. Duhovno carstvo za koje ginu sveti knez Lazar i junaci, Despot je pronosio na zemlji — svetleći. Svetla mu je bila odežda, svetle oči i život.\nVarja Perković | Pravoslavlje.spc\n« Odgovor #5 poslato: Novembar 08, 2010, 02:03:35 pm »\nNatpis Despot Stefan Lazarević\nNATPIS NA KOSOVSKOM STUBU\nmene krstoznačnog i kao steg,\nvidećeš kako posred polja uspravno stojim.\nno molim te, prići i približi se meni,\ni iz toga ćeš razumeti zbog koga uzroka\ni kako i zašto stojim ja ovde,\ni sa svima svojima, bezbrojnim mnoštvom,\nkao na krasnu dvoranu i mnogomirisnu hranu\nštene lavovo i vasiliskovo,\nO čudesa Božjih sudbina,\ndo sama ruka toga ubice, sina Amuratova.\n« Odgovor #6 poslato: Februar 24, 2013, 02:36:12 pm »\nRATNIK SA SRCEM PESNIKA\nPosle Kosovske bitke Stefan Lazarević je bio tek dvanaestogodišnjak. Na dvoru u Kruševu, uz obudovelu majku kneginju Milicu nalazio se uz mlađeg brata Vuka i stariju i još neudatu sestru Oliveru. Gostoprimstvo njihovog doma delila je i Jefimija, udovica despota Uglješe, za koju Konstantin Filozof kaže da beše "u mnogim besedama i stvarima najmudrija".\nSvakako da je mladi princ Stefan vaspitavan na uzornoj srednjovekovnoj viteškoj tradiciji. Uostalom, ratnički ideal bio je glavni u srednjem veku. Njegovi vaspitači pripremali su ga, dakle, da postane ratnik, vojskovođa i vladar. Neko od crkvenih srpskih jerarha tumačio mu je Sveto pismo i upućivao ga u hrišćanske vrline.\nUčio je grčki jezik, slobodno izražavanje i besedništvo. Uz despoticu Jefimiju, prvu srpsku književnicu, kao i uz svoju sestru Jelenu, koja je pisala religiozno-filozofske rasprave duhovniku Nikonu Jerusalimcu, moguće je da je našao podsticaj za svoj književni rad.\nIako još nije bio punoletan, morao je da primi prvu državničku dužnost koju su mu nametnule okolnosti. Prema zahtevu sultana Bajazata odazvao se da zajedno s bratom Vukom isprati sestru Oliveru u harem turskom sultanu do njegove prestonice u Jedrenu.\nBio je to jedan od najtežih uslova za mir koje je kneginja Milica morala da prihvati kao turski diktat, da bi makar u vazalstvu sačuvala kneževinu Srbiju.\nIzgleda da je dolazak troje Lazarevića u Jedrene ostavio snažan utisak na sultana Bajazita. On koji je naredio da se pogubi njihov otac, pa se zato smatrao najvećim neprijateljem njihovog naroda i njih samih, kao da se, približivši im se nekim čudom preobraćao da bi se najzad i preobratio u njihovog zaštitnika.\nDocnije su čak i turski hroničari rado pisali o velikoj privrženosti Bajazitovoj prema Oliveri, koja je na njegovom dvoru stekla najviši rang sultanije. O kolikoj je istinskoj naklonosti bilo reči potvrđuje i podatak da je turski car nikad nije prinudio da se odrekne pravoslavlja i pređe u islam.\nNamenjeno mu je bilo da mu život bude borba. I on ga je prihvatao kao veliki ratnik i kao pravi vitez. Njegova viteški zadata reč, kao kletvenika turskog sultana Bajazita, obavezivala ga je da se da se junački bori i u redovima Turaka, a protiv hrišćana od Rovina 1395. godine, od Nikopolja 1396. godine, pa do pohoda na Bosnu 1398. i do velike bitke kod Angore 1402. godine.\nU ovoj potonjoj bici, u kojoj je tursku vojsku potukao do nogu mongolski osvajac Tamerlan, a u kojoj je sultan Bajazit bio zarobljen, on se borio viteški i junački. Tu je zadobio poverenje i silnog Tamerlana, koji mu je verovatno dopustio da oslobodi svoju sestru Oliveru iz harema da bi je vratio u Beograd, u svoju prestonicu i u svoj dvor.\nKada su naslednici turskog prestola, Bajazitovi sinovi Sulejman, Isa, Musa i Mehmed počeli međusobno da se bore da bi se izborili za tron sultana, i on je morao vešto diplomatski u tome učestvovati. Ipak, tek posle smrti Bajazitove u zarobljeništvu 1403. godine okrenuo se savezu s Ugarskom, od koje je dobio Beograd i Podunavlje do Golupca.\nNi njegov mladi brat Vuk Lazarević, ni njegov sestrić Đurađ Branković nisu sedeli skrštenih ruku, nego su podržavajući pojedine od pretendenata na turski presto stupali u direktan sukob sa despotom Stefanom.\nI protiv njih se morao boriti sve dok Turci ne pogubiše njegovog brata Vuka 1410. godine i dok se 1412, uz posredovanje sestre Mare Branković, nije izmirio sa njenim sinom i svojim sestrićem Đurđem Brankovićem. Kako sa despoticom Jelenom, koja beše kći mitilenskog gospodara Frančeska Drugog Gatiluzija, ostade bez poroda, prihvatio je sestrića Đurđa i kao svog naslednika.\nA od kada je prihvatio na svom dvoru i drugog sestrića, teško obolelog Balšu Trećeg, sina sestre Jelene Balšić, posle njegove smrti zagospodario je i njegovom oblašću u Zeti i Primorju. Za svoga života despot Stefan Lazarević uspeo je da za trećinu proširi despotovinu Srbiju i postane gospodar od Beograda i Podunavlja sve do Jadranskog mora.\nNa njegovom dvoru u Beogradu i u njegovoj zadužbini Manasiji utočište su našli najumniji ljudi, izgnanici iz hrišćanskih zemalja koje osvajahu Turci. Tako je došao i njegov potonji biograf Konstantin Filozof, tako i Grigorije Camblak, pa i mnogi drugi.\nSMRT U LOVU I Stefan Lazarević je gradio zadužbine u duhu najbolje tradicije srpskih srednjovekovnih vlada, i on se bavio književnim radom, kao što su i njegovi sveti preci Stefan Prvovenčani i Sveti Sava — pa tako iza sebe ostavio "Slovo ljubve" i "Zapis na mramornom stubu na Kosovu". Sve do iznenadne smrti 1327. godine u lovu, despot Stefan Lazarević (1377—1427) smatran je i književnikom, i pokretačem književne delatnosti i dobrim govornikom, i evropskim putnikom i okretnim diplomatom, i hrabrim ratnikom.\nVesti online | 20.04.2010.


2006,207,2008,2009,2010.2011 godina rodeni i umrli po etnickoj pripadnosti srbi hrvati bosnjaci po opstinama u republici srpskoj « Novosti sa Balkana\n2006,207,2008,2009,2010.2011 godina rodeni i umrli po etnickoj pripadnosti srbi hrvati bosnjaci po opstinama u republici srpskoj\nshmajser Februar 5, 2013 0\n2006,207,2008,2009,2010 godina rodeni i umrli po opstinama u republici srpskoj\nEtnicka struktura rodene djece u republici srpskoj za period 2006-2010 godine po etnickoj pripadnosti majke\n2011 godina rodeni i umrli u republici srpskoj po etnickoj pripadnosti prirodna kretanja\nOvaj unos je objavljen u BiH, Demografija i statistike i označen 2006, 2008, 2009, 2010.2011 godina rodeni i umrli po etnickoj pripadnosti srbi hrvati bosnjaci po opstinama u republici srpskoj, 207. Zabilježite trajni link.\n← Demografija, svi popisi sprovedeni u BiH i kartografija Bosne i Hercegovine kategorije sa foruma\nVeličina etničkog prostora BOŠNJAKA,Srba, Hrvata 1991 godina i odnos stanja na terenu danas →


ALARMANTNO U REGIONU! SNAŽNO NEVREME I OBILNA KIŠA OKO SRBIJE, odroni u Crnoj Gori i Bosni: kiša ne prestaje da pada! - Informer\ntelegraf.rs/informer.rs | 03. 02. 2018.\nALARMANTNO U REGIONU! SNAŽNO NEVREME I OBILNA KIŠA OKO SRBIJE, odroni u Crnoj Gori i Bosni: kiša ne prestaje da pada!\nNakon lepih i prolećnih dana, Crnu Goru i BiH je pogodilo veliko nevreme. Slike i snimci poplavljenih ulica, počupanih stabala, odrona stižu iz svih krajeva zemlje. Zbog najavljenih padavina i oluja, od juče je na snazi crveni meteoalarm, a i Srbja je dobila upozorenje za neke delove zemlje.\nJake padavine, praćene vetrom, poplavile su ulice u Bečićima, zbog čega je saobraćaj na tom delu usporen. I u ostalim primorskim gradovima, ali i u centralnoj regiji, padavine praćene olujnim vetrom otežavaju saobraćaj.\nČitaoci Herceg Novog javljaju da je tamo počela oluja. Najviše kiše, standardno, palo je na Cetinju. Noć za cetinjske vatrogasce je bila jako burna jer su imali više intervencija na gradskom i prigradskom području.\nVatrogasci su tokom noći intervenisali i u dve zgrade na Cetinju, zbog poplave u podrumima. I građanima glavnog grada kiša i jak vjetar koji duva pravi probleme. Parkinzi i ulice pojedinih naselja su poplavljeni, stabla počupana.\nNakon januara u kom su Bosanci i Hercegovci uživali u relativno toplom vremenu bez obilnijih padavina, prvi dani februara doneli su nevolje. Krajina je pod snegom, Bosanski Novi nema električne energije, a sve je više naselja koja su pod vodom.\nVoda stigla do kuća #fojnica #poplave #civilnazastita https://t.co/DcWUHg8jd8 — Klix.ba (@klixba) February 3, 2018\nObilne padavine donele su nevolje i stanovnicima visočkog naselja Moštre, gde se reka Bosna izlila i već preti kućama.\nZa područje Mostara i Trebinja danas je na snazi crveni meteoalarm zbog obilne kiše koja je prognozirana u količini od 40 do 80 litara po metru kvadratnom. Za Foču, Sarajevo, Bihać i Livno, također zbog kiše, na snazi je narandžasti meteoalarm, dok je za Banju Luku, Tuzlu, Prijedor i Višegrad upaljen žuti stepen upozorenja.\nZa područje Mostara, Sarajeva, Livna i Trebinja danas je na snazi narandžasti meteoalarm zbog prognoziranih olujnih udara juga, brzine 70 do 90 kilometara na sat. Crveno upozorenje znači izuzetno opasno vreme, narandžasto je za opasno, dok žuti meteoalarm znači potencijalno opasno vreme.\nVeliko nevrijeme pogodilo Hercegovinu: U Kiseljaku poplave, na sjeveru snijeg #Hercegovina #nevrijeme #Trebinje #Kiseljak #poplave - https://t.co/MzJZvjQxYT — Radio Sarajevo (@radiosarajevo) February 3, 2018\nI na Tjentištu je jutros došlo do većeg odrona zemljišta koji potencijalno može ugroziti i Spomenik Bitke na Sutjesci.\nKiša koja je padala proteklu noć izazvala je poplave u blizini Fojnice. Nabujala reka stvara probleme stanovnicima mesnih zajednica Gojevići, Bakovići i Dusina.\nSituacija na terenu je i dalje je alarmantna jer voda nosi sve pred sobom, a dodatni problem predstavlja i činjenica da kiša ne prestaje padati.\nObilna kiša stvorila probleme: Poplave u Fojnici, izlila se #Bosna kod Visokog #poplave #BiH #kisa https://t.co/pU8oBQN87j — Radio Sarajevo (@radiosarajevo) February 3, 2018\nZbog izlivanja vode na put potpuno je obustavljen saobraćaj na regionalnom putu Visoko – Kakanj u mestu Muhašinovići, alternativni pravci su u funkciji.\nZbog izlivanja reke Kreševke otežano se saobraća i na putnim pravcima Kiseljak – Kreševo i Kreševo – Lepenica.\nNa Limu u naredna 24 časa vodostaji će biti u umerenom i većem porastu sa dostizanjem granice redovne odbrane od poplava. Dok će na Ibru u naredna 24 časa biti slična situacija sa mogućnošću dostizanja upozoravajućih nivoa.\nnevreme region kiša Poplave Crna Gora Bosna i Hercegovina\n09:12 Politika 67\n(VIDEO) POTOP U NEMAČKOJ! Voda izbija iz šahtova na ulicama, NEKA SE PRIPREMI HRVATSKA!\n23:51 Balkan 1\n10:46 Srbija 0


Redakcija 08.04.2021 13:01\nFrancuski menadžer Zinedine Zidane u subotu je stigao do svoje 250. utakmice sa Real Madridom, kada je klub pobedio 2:0 Eibar u okviru španske La Lige, javlja Anadolu Agency (AA).\nBivši legendardni veznjak ima neverovatnu karijeru trenera u Real Madridu sa 11 titula i pobeda u 166 od ukupno 251 utakmice.\nMenadžerska karijera Zidana u njegovom bivšem timu, Real Madridu, počela je u januaru 2016. godine, kada je zamenio španskog menadžera Rafaela Beniteza potpisavši dvoipogodišnji ugovor kada je imao 43 godine.\n– Jedini menadžer koji niže uzastopne trofeje u Ligi šampiona-\nU prvom meču, Real Madrid je osigurao pobedu od 5:0 nad Deportivom, a na kraju sezone, Zidane je osvojio svoj prvi trofej Lige šampiona nakon pobede rivala Atletico Madrida penalima u finalu.\nReal Madrid je takođe osvojio Ligu šampionu pobedom 4:1 nad Juventusom u finalu i time postao prvi tim koji je dva puta zaredom osvojio titulu šampiona u istoriji turnira.\nZidane je nastavio da stvara istoriju u Ligi šampiona narednih godina, kada je njegov tim u finalu 2018. godine pobedio engleski Liverpool sa 3:1 u najprestižnijem evropskom klupskom takmičenju tri puta zaredom.\nPet dana nakon finala Lige šampiona, Zidane je podneo ostavku da bi okončao svoj prvi mandat menadžera Real Madrida.\nUprkos neočekivanom odlasku, Zidane je ponovo bio na čelu Real Madrida nakon kratke pauze u martu 2019. godine, pošto je španska ekipa pretrpela loše rezultate tokom sezone 2018-2019.\nNakon te razočaravajuće sezone, Zidanov uticaj na Real Madrid bio je neposredan, što je dovelo do toga da je njegov tim obezbedio rekordnu 34. titulu u ligi u sezoni 2019-2020.\n– Vodio je Real Madrid u osvajanje 11 pehara-\nSmatran jednim od najodlikovanijih menadžera Real Madrida u istoriji, četrdesetosmogodišnji Francuz do sada je osvojio tri trofeja u Ligi šampiona, dva klupska svetska kupa, dva UEFA-ina Superkupa, dva Superkupa Španije i dve LaLigine titule.\nReal Madrid trenutno zauzima treće mesto u La Ligi sa 63 boda ove sezone, tri boda zaostatka za liderom i gradskim rivalom Atletico Madridom.\nZidane, pretenduje i na četvrti trofej u Ligi šampiona i sada njegova ekipa masovno korača ka polufinalu nakon što je njegov tim kod kuće u prvoj utakmici četvrtfinala pobedio Liverpool sa 3:1.\nPrethodni članakNezaboravni fudbaleri La Lige o velikom rivalstvu Real Madrida i Barcelone


Yugopapir: "Od Vardara pa do Triglava", nezvanična YU himna '80: Kako je nastala pesma "Jugoslavijo"\n"Od Vardara pa do Triglava", nezvanična YU himna '80: Kako je nastala pesma "Jugoslavijo"\nMart 1980: Kad jednu pesmu prihvati narod, kad počne da je pevuši, zvižduće, peva, kad je prisvoji, pesma postaje narodna i to je sigurno najveći kompliment njenom autoru ili autorima.\nDanilo Živković i Milutin Popović - Zahar su kompozitor i pisac stihova za pesmu "Jugoslavijo" koju gotovo svakodnevno slušamo na radiju, na televiziji. Po prodavnicama ploča prava jagma za pločama sa ovom pesmom, produkcije ne stižu da odštampaju toliko primeraka koji se traže.\nSa "Jugoslavijom" se dogodio jedan presedan - našla se na repertoaru mnogih naših horova, što ne pamtimo da se dogodilo sa jednom novokomponovanom pesmom. Ona je na repertoaru mnogih naših interpretatora i narodne i zabavne muzine, pročula se i van granica naše zemlje, svuda gde ima naših sunarodnika na privremenom radu.\nTi ljudi, daleko od domovine prihvatili su "Jugoslaviju" kao himnu, i baš kao kad slušaju "Hej Sloveni", kad čuju tekst "Od Vardara pa do Triglava, od Đerdapa pa do Jadrana ..." ustaju i uz pevače prihvate pesmu. To pričaju svi pevači i muzičari koji su širom sveta priređivali koncerte za naše radnike.\nNešto izuzetno dogodilo se u vezi sa ovom pesmom na svetskom skupu omladine na Kubi. Čast da otvori festival pripala je našoj zemlji. Tačno u podne, tog sunčanog dana, na prepunom stadionu u Havani, beogradski hor "Kolegijum muzikum" kao uvodnu numeru započeo je pesmu "Jugoslavijo".\nRitam pesme, tako prijemčiv za uho, prihvatio je ceo stadion i pljeskao u ritmu. A sa pretposlednjim stihom "Maršal Tito nek te vodi ...", salve aplauza i uzvici "bis, bis!" učinili su svoje - "Kolegijum muzikum" ponovio je celu pesmu.\nNešto kasnije, istog dana, kroz Havanu je krenula svečana povorka. U jugoslovenskoj delegaciji omladinci su opet zapevali pesmu "Jugoslavijo". I protokol se spontano srušio: našim omladincima pridružili su se vršnjaci svih narodnosti, boja i rasa i prihvatili pesmu. Melodiju su već znali a refren "Jugoslavijo, Jugoslavijo" razgovetno su izgovarali.\nTu impresivnu scenu pamtiće svi Jugosloveni koji su bili na Kubi.\nHimna kao inspiracija\nZanimljiva je priča o pesmi "Jugoslavijo" koja je nastala pre četiri godine.\nPisac teksta je beogradski pravnik i kompozitor Milutin Popović - Zahar.\n"Pre nekoliko godina" - kaže Popović - "NIN je raspisao konkurs za tekst nove himne. Za svakog ko je bio vičan stihovima to je veliki izazov da se oproba. Ne znam kako, ali stihovi su počeli sami da se nižu, četiri strofe bile su gotove za manje od pola sata. Ipak, nisam se usudio da pesmu pošaljem na konkurs. Smatrao sam da je odgovornost isuviše velika, da ima darovitijih, pametnijih, stručnijih, pozvanijih ljudi od mene. Na kraju krajeva, ja sam prevashodno muzičar-kompozitor, pa tek onda stvaralac tekstova. Nekako u isto vreme, Danilo Živković mi je ponudio da za jednu melodiju napišem tekst."\nPriču o pesmi nastavlja Danilo Živković, autor melodije:\n"Melodija u sedamosminskom ritmu u osnovi ima makedonski prizvuk, a nastala je u dogovoru sa Acom Sarijevskim, sa kojim sam se pre nekoliko godina dogovarao da mu napravim jednu pesmu čiji je radni naslov bio "Makedonijo". Kada sam Zaharu predložio da napravi tekst, nekako smo u razgovoru nas dvojica i moja supruga Vera Ivković došli do njegovog teksta čiji je naslov bio "Jugoslavija" i koja se metrikom uklapao u moju melodiju. Spojili smo melodiju i tekst - i pesma je bila gotova."\nPesma je nešto kasnije ponuđena "Jugotonu" i snimljena na ploči. I tada se dogodilo nešto prilično neočekivano.\nRepublička komisija za kulturu SR Hrvatske je ovu ploču 1974. oporezovala!\nU obrazloženju, kako su autori obavešteni, stajalo je, da je to primer kako se u jednoj pesmi izrazito potenciraju zastareli elementi naše prošlosti: umesto da se pod pojmom Jugoslavije pomene radnik za mašinom - tekstopisac pominje ratara i pastira!\nPloča je odštampana i dugo je stajala u rafovima radio-stanica sa nazkakom "ne emitovati". I tako godinama, osim na Radio Šapcu, koji ju je redovno emitovao u "Pozdravima i željama slušalaca".\nDugo su autori Danilo Živković i Milutin Popović - Zahar pokušavali da pesmu rehabilituju, jer su bili ubeđeni da je dovoljno kvalitetna i daleko od svakog šunda. To im je pošlo za rukom tek prošle godine, kada je pesma već uveliko, kako se to kaže ušla u narod, kada su je na repertoar stavili naši horovi, pa čak i Reprezentativni orkestar Doma garde.\nTako je i Danilo Živković s vokalnom grupom devojaka iz KUD "Gradimir" snimio novu verziju "Jugoslavije" na ploči i ploča je ovog puta prošla bez one etikete o porezu na promet.\nPre nekoliko meseci ansambl "Đerdan" koji na svom repertoaru takođe ima pesmu "Jugoslavija", snimio je na svom najnovijem albumu, u ritmu marša i na novu melodiju koju je specijalno za ovaj ansambl napisao i aranžirao Milutin Popović - Zahar, a na sugestiju nekih vojnih muzičara, kako bi pesma imala još svečaniji karakter.\nTako se danas pevaju dve melodije na isti tekst. Obe je narod prihvatio.\nTekst: S. Veselinović (RTV revija, 1980.)\nLabels: Društvo, Intervju, Jugoslavija, Muzika, Osamdesete


Novi dečko i nova frizura: Ksenija Knežević ponovo napravila promenu! | Toxic TV\nPočetna » Najnovije » Novi dečko i nova frizura: Ksenija Knežević ponovo napravila promenu!\nNovi dečko i nova frizura: Ksenija Knežević ponovo napravila promenu!\nPevačica Ksenija Knežević nedavno je raskinula vezu od 5 godina i uplovila u romansu sa glumcem Pavlom Mensurom, a izgleda da joj je bila potrebna još neka promena, pa je odlučila da promeni ponovo i frizuru.\nKsenija je skratila kosu na paž, a ova promena oduševila je mnoge, pa su joj poručili da blista zbog nove frizure, ali verovatno i nove ljubavi.\nPodsetimo, Ksenija je nakon pet i po godina veze raskinula sa izvesnim Nikolom, dok je Mensur okončao dvoipogodišnju vezu sa koleginicom, glumicom Ivanom Zečević, sa kojom je živeo.\nPrethodni članakLuna Đogani otkrila: „Još sam debela, moram da skinem tri kilograma!“\nSledeći članakMilica Jokić otkriva koju pesmu voli da zapeva sa Dačićem!


VELEPRODAJA v1.x integralni paket za veleprodaju\nje knjigovodstveni paket koji pokriva poslovanje prodaje. Ako ste poduzeće ili obrt kojem knjigovodstveni servis vodi poslovne knjige, a bavite se prodajom svojih proizvoda ili čistom trgovinom, onda je ovaj programski paket za Vas.\nBBSoft VELEPRODAJA sadrži matične podatke (podaci o robi, poslovnim partnerima itd.), primku za vlastitu robu (ulaz robe u skladište), predračun i fakturu, saldaconti kupaca i dobavljača te sve potrebne izvještaje.\nBBSoft VELEPRODAJA može raditi u dva načina rada:\n1. Skladište gotovih proizvoda se automatski puni i prazni na temelju izdanih faktura. Stanje skladišta je uvijek na nuli odnosno koliko je robe ušlo toliko je i izašlo.\n2. Skladište gotovih proizvoda puni se ručno primkama, a prazni izdanim fakturama odnosno izvršenom isporukom robe.\nBBSoft VELEPRODAJA također sadrži i modul SaldaConti koji služi za praćenje dugovanja kupaca i dobavljača. Ako od Vašeg knjigovodstvenog servisa ne možete dobiti ažurne podatke o dugovanjima, potrebno je samo unijeti podatke iz izvoda i IOS-i (izvod otvorenih stavaka) su spremni.\nBBSoft VELEPRODAJA - pregled nekih od ekrana:\nKartica - stanje robe\nKartica - stanje - IOS


Zamena za Obamejanga pronađena u Italiji - Sportske.net\nZamena za Obamejanga pronađena u Italiji\nAko ostanu bez hitronogog Gabonca, 'milioneri' će usmeriti sve snage na dovođenje Kolumbijca.\nSergej zaludeo Italiju, DVA komada za treće mesto!Mertens "bombom" sačuvao Napoliju vrh!Oglasili se iz Borusije, evo kako i kada im se obratio Arsenal!BL - "Milioneri" odneli bod iz BerlinaObamejang se dogovorio i šta sada?\nPošto je sve izvesnije da će Pjer-Emerik Obamejag ove zime otići iz Dortmunda, njegovo mesto u ekipi Borusije bi mogao da zauzme Duvan Zapata.\nMediji u Nemačkoj i Italiji prenose da je 26-godišnji napadač označen kao meta i da je rukovodstvo "Prusa" krenulo da opipava teren.\nZapata ove sezone nastupa za Sampdoriju kao pozajmljen igrač Napolija, najbolji je strelac ekipe, može se reći da je nastavio tamo gde je stao u Udinezeu, u kom je proveo prethodne dve sezone na pozajmici.\nNapoli i Sampdrodija su letos dogovorili da Đenovljani mogu da ga otkupe na kraju sezone za 17 miliona evra, ali taj dogovor pada u vodu ukoliko se pojavi interesent koji bi platio Kolumbijca 40 miliona evra.\nDortmund bi od prodaje Obamejanga inkasirao minimum 60 miliona evra, pitanje je samo da li će dve trećine tih sredstava usmeriti za kupovinu Zapate.\nZanimljivo je da je Borusija u svojoj novijoj istoriji imala napadača iz Kolumbije u svojim redovima, reč je o Adrijanu Ramosu koji je doveden iz Herte kao veliko pojačanje, ali na 'Vestfalenu' nije baš ispunio očekivanja.


Arjen Roben - Teatralan pad - Sportska sećanja\nHome » Svetsko prvenstvo u fudbalu » Arjen Roben – Teatralan pad\nReprezentacija Holandije je sa dva pogotka postignuta u samom finišu utakmice odigrane 29. juna 2014. godine protiv Meksika, na Svetskom prvenstvu u Brazilu, uspela je da se plasira među osam najboljih reprezentacija sveta. Meksiko je celim tokom drugog poluvremena imao prednost od 1:0, ali je na kraju poražen rezultatom 2:1.\nU poslednjem minutu prvog poluvremena u dobroj situaciji našao se Roben, ali se spotakao između dva čuvara i prilika je propala. Holanđani su tražili jedanaesterac, ali se arbitar nije oglasio. Samo četiri minuta igre u drugom poluvremenu bila su dovoljna Mekisku da povede sa 1:0. Sjajni Dos Santos preciznim udarcem sa dvadesetak metara matirao je Holanđane za veliko slavlje “Sombrerosa”. Tri minuta pre kraja Holandija je uspela da izjednači. Roben je izveo korner, Huntelar loptu spustio za Snajdera koji je natrčao na nju i snažnim, precizim udarcem pogodio mrežu Meksikanaca. A onda u četvrtom minutu sudijske nadoknade Holanđani su došli do velikog trijumfa, strelac je bio Huntelar iz penala nakon što je nepropisno zaustavljen Arjen Roben. Međutim, situacija iz sudijske nadoknade, kada je Markez pomalo naivno zakasnio sa startom i zakačio Robenovu nogu, bila je itekako diskutabilna. Jasno je da je kontakt postojao, ali je isto tako jasno da je Holanđanin pao – u najmanu ruku – teatralno. Dakle, da li je penal postojao? Reprize se ređaju, različiti uglovi, izdavajaju se fotografije, i i dalje se svi slažu samo u te dve stvari – kontakt jeste postojao i Roben je teatralno pao.\n“Bio je penal, postojao je kontakt koji me je omeo da dođem do lopte. To se vidi na snimcima, možete i sami pogledati. Ipak, jednom jesam simulirao, u prvom poluvremenu, i zbog toga želim da se izvinim. Nije trebalo to da radim, ali nekad osetite kontakt koji vas poremeti i onda sekundu kasnije povuku nogu, i to sudija neće svirati kao penal.”- istakao je Roben nakon meča. Kasnije je Roben dosta “propatio” zbog ove situacije: On je smatrao da ga zbog ovoga prati loš glas i da ga arbitri gledaju drugačijim očima. “Sada mi se dešava da mi ne sude očigledne faulove, na penale takođe žmure. A ni protivnički igrači me ne štede kada primete da sudija pušta da oštrije igraju na meni. Nadam se da će sa tim uskoro prestati, jer svaki događaj se mora posebno posmatrati i meriti, ako je penal čist, nije bitno nad kim je skrivljen.” – istakao je Holanđanin.\nNo, bez obzira na to, jedni su ovu situaciju videli kao simulaciju, drugi kao potpuno čist penal za Holandiju. Nakon desetina i desetina repriza, nekoliko različitih uglova. Ovde uopšte i nećemo pokušati odgovoriti na pitanje da li je penal bio, procenite sami. Podsetite se teatralnog Robenovog pada nakon koga su sudije teško pokazivale na belu tačku kada je on u pitanju:


27.04.2012. - Održana 46. tradicionalna “Trka oslobođenja”\nNa 46. tradicionalnoj “Trci oslobođenja” koja je upriličena povodom Dana opštine u 8 kategorija učestvovalo je oko 400 takmičara.\nTrku je počela takmičenjem najmlađih učesnika, djece predškolskog uzrasta, a potom su se takmičili osnovci, srednjoškolci I seniori.\nU seniorskoj konkurenciji titule najboljih pripale su Biljani Cvijanović iz Atletskog kluba „Doboj“ i prošlogodišnjem pobjedniku Mirku Petroviću članu Atletskog kluba „Mladost“ iz Užica.\nNagrade najboljima uručili su načelnik opštine Nino Jauz i načelnik Odjeljenja za privredu i društvene djelatnosti Dragan Mataruga.\n27.03.2012. - Obilježen Dan opštine – 27. april\nKozarska Dubica obilježila je danas Dan opštine polaganjem vijenaca kod spomen-obilježja na Trgu narodnih heroja, a tim povodom dogovoreni su i projekti sa bratskim opštinama, kao i sa uspješnim privrednikom Filipom Cepterom, koji je rođen u Dubici.\nVijence su položile delegacije opštine, SUBNOR-a, opštinske Boračke organizacije i predstavnici SDP-a BiH u Kozarskoj Dubici.\n"Dubica je prostor koji je najviše stradao u Drugom svjetskom ratu na teritoriji bivše Jugoslavije i tada je izgubila više od 18.000 građana, što je više od 52 odsto ukupnog prijeratnog stanovništva", podsjetio je načelnik opštine Kozarska Dubica Nino Jauz i dodao da je dužnost svih građana da njeguju sjećanje na stradale pretke.\nJauz je povodom Dana opštine upriličio prijem u svom kabinetu za delegacije bratskih opština Etropole iz Bugarske, Penteli iz Grčke, kao i za vlasnika kompanije "Cepter" Milana Jankovića, poznatijeg kao Filip Cepter, koji je rođen u Kozarskoj Dubici.\n24.04.2012. - Uskoro Hram posvećen solunskim dobrovoljcima\nU Kozarskoj Dubici je planirana izgradnja pravoslavnog hrama posvećenog solunskim dobrovoljcima i svim stradalim Srbima u Prvom i Drugom svjetskom ratu.\nArhijerejski namjesnik pounjski projerej-stavrofor Gojko Slijepčević i načelnik opštine Kozarska Dubica Nino Jauz bili su domaćini predstavnicima Međunarodnog javnog fonda jedinstva pravoslavnih naroda - Odjeljenja za Srbiju, Ruskog doma i Srpsko-ruskog društva "Rusko srce" iz Beograda.\n"Cilj ovog sastanka jeste da se u Kozarskoj Dubici na zapadnoj kapiji grada sagradi pravoslavni hram posvećen solunskim dobrovoljcima, i to za njih 308, i svim stradalim Srbima u Prvom i Drugom svjetskom ratu. Ovim hramom obnavljamo pokidane niti svih pravoslavih naroda, a u školama bismo pokrenuli obnovu učenja ruskog jezika", rekao je protojerej Slijepčević.\nOn je naglasio da se uskoro bliži i stogodišnjica završetka Prvog svjetskog rata i realno je očekivati da će Kozarska Dubica do tada imati u funkciji ovaj hram...\n22.04.2012. - Obilježena 67. godišnjica stradanja žrtava ustaškog genocida u jasenovačkom logoru Donja Gradina\nMjesto kao što je Donja Gradina opominje nas na to kakvu pustoš iza sebe ostavljaju bolesne ideje i upozorava nas da se nikada ne smijemo prestati boriti protiv mržnje, zla i nasilja. Ovo je danas rekao Mirko Cvetković, premijer Srbije, u spomen-području Donja Gradina, gdje je obilježeno 67 godina od proboja posljednje grupe logoraša iz "Jasenovca", najvećeg gubilišta koje je tada postojalo, a koje je osnovala i njime upravljala Nezavisna Država Hrvatska (NDH). Obilježavanju jasenovačke tragedije uz nekoliko stotina građana prisustvovali su i Milorad Dodik, predsjednik RS, gotovo svi ministri Vlade RS, predstavnici države Izrael predvođeni Stažom Misežnjikovim, ministrom turizma Izraela, pojedini strani ambasadori u BiH, predstavnici Konferencije najvećih jevrejskih organizacija iz Amerike, Rudko Kavčinski, predsjednik Evropskog Savjeta Roma pri Savjetu EU, i brojne druge ugledne zvanice iz političkog i društvenog života RS...\n20.04.2012. - Sve spremno za pomen žrtvama ustaškog genocida\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske Anton Kasipović izjavio je danas da je sve spremno za pomen žrtvama ustaškog genocida u Donjoj Gradini koji će biti održan u nedjelju 22. aprila.\nKasipović je najavio da će tog dana biti otkrivena spomen-ploča koja će označiti početak radova na realizaciji Programa uređenja Spomen-područja Donja Gradina.\nNakon razgovora sa direktorom Spomen područja Donja Gradina Miloradom Bukvom i načelnikom opštine Kozarska Dubica Ninom Jauzom, Kasipović je rekao da su sve potrebne pripreme za parastos i pomen završene na vrijeme.\n"Ostaje da pozovemo ljude da dođu u nedjelju u Donju Gradinu, jer sve što pripremite i uredite ima svoj smisao ako je što više onih koji će bar tog dana doći da odaju počast žrtvama ustaškog režima u periodu Drugog svjetskog rata i pokazati koliko je važno da pošaljemo poruku da se to nikad i nigdje više ne dogodi", rekao je Kasipović...\n18.04.2012. - O B A V J E Š T E NJ E : Besplatan prevoz za Donju Gradinu\nDana 22.04.2012. godine (nedelja) Opština Kozarska Dubica organizuje besplatan prevoz za sve građane koji žele prisustvovati obilježavanju stradanja žrtava ustaškog genocida u jasenovačkom logoru Donja Gradina.\nPolasci autobusa biće organizovani sa više lokacija i to:\nKNEŽICA (ispred restorana “Dalas”) vrijeme polaska u 10,00 časova stanice: M. Dvorište, V. Dvorište, Milića Gaj, Međuvođe, Aginci, Kruškovac i Parnice)\nSJEVEROVCI– vrijeme polaska u 9,30 časova;\nstanice: Rakovica, Bijakovac, Pucari, Sreflije i Božići)\nSLABINJA (ispred crkve) vrijeme polaska u 10,00 časova\nstanice: Bačvani, Ševarlije, Johova i Komlenac)\nSPORTSKA DVORANA – vrijeme polaska u 10,30 časova\nHRAM SV. PETRA I PAVLA - vrijeme polaska u 10,45 časova\nNino Jauz, dipl. ekon., s.r.\n17.04.2012. - Visoka izraelska delegacija na pomenu u Donjoj Gradini\nGodišnjem pomenu žrtvama ustaškog terora u Spomen-području "Donja Gradina" 22. aprila prisustvovaće visoka državna delegacija Izraela, koju će predvoditi ministar turizma Stas Misežnjikov.\n"Već tradicionalno prisustvo Izraelaca godišnjim pomenima u Spomen-području `Donja Gradina` ove godine biće na najvišem nivou do sada. Zvaničnu državnu delegaciju prvi put predvodiće ministar turizma Stas Misežnjikov, koji će govoriti na skupu", izjavio je danas Srni pomoćnik šefa Predstavništva Republike Srpske u Izraelu Aleksandar Nikolić.\nPomenu u Donjoj Gradini prisustvovaće i delegacija Modina, grada partnera Banjaluci, na čelu sa gradonačelnikom Haimom Bivasom.\n"Ova delegacija uveličaće i obilježavanje Dana grada Banjaluke, koji se ove godine poklapa sa parastosom jasenovačkim žrtvama, a dvojica gradonačelnika zajednički će položiti vijenac jasenovačkim mučenicima", rekao je Nikolić.\n16.04.2012. - Organizovana tradicionalna „Tucijada“ povodom Vaskrsa\nNino Jauz načelnik opštine Kozarska Dubica otvorio je tradicionalnu manifestaciju “Tucijada” u Mjesnoj zajednici Hadžibair koja je upriličena povodom Vaskrsa.\nOn je ovom prilikom čestitao Dubičanima ovaj najvaći hrišćanski praznik i naglasio da opština Kozarska Dubica uvijek podržava događaje i akcije koje organizuju mjesne zajednice, posebno kada imaju za cilj njegovanje i čuvanje tradicije i običaja naroda ovog kraja.\n„Vaskrs je najradosniji hrišćanski praznik. Želimo da se što više mladih upoznaje sa običajima i tradicijom i da se ona njeguje i ubuduć“, rekao je Jauz.\nOvakva manifestacija je kao i prethodnih godina upriličena i u Mjesnoj zajednici Draksenić, a obilježavanje Vaskrsa na području Kozarske Dubice počelo je u pravoslavnim hramovima gdje su služene Vaskršnje liturgije i obavljeno pričešće.


Beograd Član od: 13.12.2011 Ocenite\nOdlična saradnja, izuzetno korektan kupac. Preporuke za kupo-prodaju!\nBluetooth JBL E40BT, Original, Kablovi, Punjač, Mikrofon\nBrz dogovor i realizacija. Svaka preporuka za saradnju sa Markom, 10+\nKupac za preporuku! Brz dogovor i dobra saradnja! Sve pohvale!\nIphone 8 plus 64gb Novo Garancija\nMaximalna preporuka za Marka\nKorg Pa2x pro Rezervisan\nDogovor u dve recenice! Zadovoljstvo mi je bilo saradjivati sa Markom! 10+\nStrukiran crni mantil\nFantom G6 Povoljno!\nIphone 6s 16gb mts REZERVISAN\nSve kao po dogovoru, 10ka, pozdrav druze. ..


Saznajte kada je pravo vreme za posetu neurologu - Moj bazar\nS vremena na vreme, skoro svako od nas ima neobjašnjive simtome koji se tiču mišića i nervnog sistema. Sve ono što je povezano sa mozgom i perifernim nervima – to je domen koji se u neurologiji efikasno leči. Neurološke bolesti često imaju podmukle i skrivene simtome, pa bez lečenja neretko pogađaju ljudska čula, sistem za kretanje, govor, san ili pamćenje. Da biste takvu situaciju izbegli, saznajte kada je pravo vreme za posetu neurologu:\nKada trebate posetiti neurologa?\nUtrnulost, bolovi u leđima, izrazite glavobolje, iznenadni gubitak ravnoteže, problemi sa memorijom i mnoga druga slična stanja često zahtevaju posetu neurologu.\nUkoliko imate jaku migrenu koja traje čak i do nekoliko dana, poseta neurologu vam može pomoći da otkrijete pravi razlog koji je pokretač vašeg bola i da zaustavite to stanje u momentu početka. Mučnina, osetljivost na mirise, zvuk ili na svetlo tada mogu biti izbegnuti. Događa se da pokretač migrene bude stres, ili čak određena hrana. Tada neurolog prepisuje efikasne lekove za to.\nPored migrene, mnogi pate od neuropatskih, hroničnih bolova. Oštar i probadajući bol može trajati čak i godinama. Ukoliko iskušavate tako nešto, znajte da u pitanju može biti nekakva skrivena bolest, ili oštećenje nerava izazvano povredom. Tada lekar opšte prakse ne može puno da vam pomogne sa uobičajenim lekovima, međutim, neurolog vas može spasiti.\nZatim, ako s vremena na vreme osećate čudne senzacije, konfuzije, gubite svest i imate nekontrolisane pokrete koji deluju na epileptični napad, neurolog će biti vaš najbolji metod sa kojim možete sprečiti sve to. Ponekad je u pitanju samo problem uzrokovan padom glukoze u krvi.\nPored toga, ako ste u prošlosti iskusili automobilsku nesreću ili nekakav pad, a ubrzo nakon toga dobili učestale vrtoglavice, promene u ponašanju i pamćenju, ali i utrnulost, imajte u vidu da uzrok svega toga može biti povreda kičmene moždine. Neurolog Beograd će tada napraviti efikasan plan kojim možete vratiti funkcionalnost tela.\nAko ste pak primetili ozbiljne probleme koji se tiču zaboravljanja, neurolog može pravovremeno utvrditi da li je u pitaju začetak Alchajmerove bolesti. A ako imate osećaj mišićne slabosti, problema sa kretanjem, drhtanjem, trzajevima i slično - i sve to unazađuje vaš svakodnevni život, onda budite sigurni da je pravo vreme da posetite neurologa.\nNe treba izostaviti ni iznenadne teškoće sa vidom, ili spavanjem. Noćne more, apneja i anksioznost često nose sa sobom neurološki uzrok.\nŠta možete očekivati od pregleda?\nRefleksni čekić i razni instrumenti koriste se za procenu koordinacije i motorike. Čak i najsloženija neurološka stanja, tokom pregleda mogu biti identifikovana, a zatim sanirana. Bilo da je u pitanju povreda kičmene moždine, epilepsija, tumor, Multipna skleroza, periferna neuropatija ili neka druga bolest – možete očekivati da će biti kreiran plan koji efikasno smanjuje simptome i poboljšava kvalitet života.\nGde potražiti pomoć – neurolog Beograd?\nUkoliko vas inetesuje gde u Srbiji potražiti najbolju pomoć kada je u pitanju i dijagnostika, ali i lečenje, ukucajte u google pretrazi “neurolog Beograd”. Pojedine klinike poseduju fantastičnu tehnologiju koja pomaže neuro-rehabilitaciji što vam može pomoći kod smanjenja invalidnosti. Takođe, trebate imati na umu i iskustvo koje poseduje neurolog. Beograd je mesto koje obiluje inovacijama, dobrim pristupima lečenja i lekarima sa bogatim radnim rezimeom. Ako vam je potreban kompetentan neurolog, Beograd će vam ponuditi upravo to. Susrešćete se sa kvalitetnim klinikama u kojima možete dobiti pouzdane informacije, negu i odgovore na sva vaša pitanja.\nSvaka vrsta privatnog posla nosi sa sobom određene prednosti, ali i rizike, posebno kada je reč o de...


Brnabić: Toni Bler savetuje Vladu besplatno | Mondo Portal\nBrnabic Institut Tonija Blera savetuje Srbiju pro bono\n1. jun, 08:31\nBrnabić: Toni Bler savetuje Vladu besplatno 297 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.02.2019. / 18:46 18:48\nIzvor Tanjug 27.02.2019. / 18:46 18:48\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je večeras da se za usluge Instituta Tonija Blera, koji savetuje Vladu Srbije, ne izdvaja ni dinar iz budžeta.\nInstitut: Bler ne pregovara u ime Vučića\ntoni bler Ana Brnabić saveti\n28.02.2019. / 23:30\nTreba da se uvede neka nagrada poput Oskara za laganje. Ne ide da ljudi koji usavršavaju laganje ne budu nagrađeni, pošto kažnjeni kod nas sigurno nikada neće biti. Da se razumemo čak i kada neko radi za džabe opet radi zbog neke benificije ili interesa, tako da kad izgleda da je džabe ili ti pro bono, niti je džabe niti je pro bono. A kad Bler radi za džabe to džabe se računa u milionima u nekoj valuti, budućim poslovima, tenderima, tapijama... Eto dokaza da su i gejevi ljudi, i oni lažu, tako da eto još jedan razlog da se izjednače i budu ravnopravni članovi društva jer imaju sve odlike homosapiensa osim prirodne reprodukcije.\n28.02.2019. / 20:01\nU ovo moze samo sendvicar da povjeruje. Pa ovo vam je jedan od instrumenata ponizavanja Srbije i unistavanja Srpskog nacionalnog korpusa. Naravno i sama premijerka vasa je takodje instrumemt i pion u unistavanju Srbije. Bler Toni je lik koji je lobirao da se SRJ bombarduje 1999 i likovao nad Srpskim gubitcima. Imate njegovu cuvenu izjavu koja glasi: 'Sravniti i unistiti sve sto ima veze sa Srbima, to je narod koji mora biti zgazen i ponizen'. Njujork tajms za April 1999\n28.02.2019. / 16:47\nJEDNOM NEPRIJATELJ, STALNO NEPRIJATELJ! Ko da veruje premijerki Brnabić da Institut Tonija Blera savetuje vladu besplatno? Da se razumemo, ne postoji besplatan ručak, jedino možda u Vladi i Predsedništvu Srbije. Drugi je problem, zaštose ne prekine saradnja sa najvećim zločincem prema svom voljenom narodu, koji je bio najveći zagovornih zločinačkog bombardovanja Srbije 1999. godine. Prokleće ga zrtve bombardovanja! Kako ne može da nauči lekciju, mama Merkel, u kojoj toliko ima poverenja, a ona ama baš ništa ne učini dobro Srbiji ni njemu lično, a šta očekuje od Blera. Narod ne očekuje ništa dobro ni od Merkelove ni od zločinca Blera. Bler se šeta Beogradom, a osuđen je na 20 godina zatvora zbog zločina pred našim sudom.


Kampanja za kupovinu ginekološkog hidrauličnog stola za Dom zdravlja u Raški - KRUG\nVeć nekoliko decenija ova ustanova ima na raspolaganju samo jedan ginekološki sto koji je visok i nema mogućnost prilagođavanja što je naročito otežavajuće za žene sa fizičkim invaliditetom\n“Učinimo ginekološke preglede pristupačne svim ženama!”, slogan je pod kojim je početkom septembra pokrenuta javna kampanja za prikupljanje sredstava u zajednici (crowdfunding) za nabavku hidrauličnog ginekološkog stola za potrebe korisnica usluga Doma zdravlja u Raški. Kampanju je pokrenulo raščansko Udruženje osoba sa invaliditetom „Srna”, u partnerstvu sa Opštinom Raška i Fondacijom Catalyst.\nU udruženju „Srna“ podsećaju da je sve veći broj žena koje obolevaju od raka grlića materice, iako statistika ukazuje da je ova bolest izlečiva u 95% slučajeva, ako se otkrije na vreme, tokom redovnih ginekoloških pregleda. Kroz svoje aktivnosti u Raškom okrugu, udruženje osoba sa invaliditetom “Srna” ukazuje na problem zdravstvene zaštite, koja nije podjednako dostupna svim ženama.\nDom zdravlja u Raši već nekoliko decenija ima na raspolaganju samo jedan ginekološki sto koji je veoma visok i nema mogućnost prilagođavanja što je naročito otežavajuće za žene sa fizičkim invaliditetom. Kako bi sve žene iz Raške i okoline imale mogućnost za pristupačan ginekološki pregled, pokrenuta je kampanju za nabavku novog hidrualičnog ginekološkog stola.\nHidraulični sto omogućuje hidraulično podizanje i spuštanje na visinu koja odgovara ženama sa invaliditetom, ali i trudnicama, starijim i polupokretnim ženama. Nov sto će omogućiti lakši pregled za sve žene, bez obzira na njihove godine, fizičko i zdravstveno stanje. Pored neophodnih sredstava, korz ovu kampanju želimo da podstaknemo naše sugrađanke na redovne preglede i tako unapredimo reproduktivno zdravlje naših majki, sestara, kćerki, baka, drugarica i koleginica, ističu u udruženju „Srna“.\nHidraulični sto sa uračunatom cenom dostave, ugradnje, servisa i rezervnih delova košta nešto manje od 1,2 miliona dinara.\nSvi koji žele da podrže ovu kamopanju to mogu da urade preko platforme Donacije.rs: https://www.donacije.rs/projekat/novi-ginekoloski-sto/\ni/ili na tekući račun udruženja osoba sa invaliditetom “Srna” iz Raške\nSVRHA UPLATE: Donacija za kampanju “Učinimo ginekološke preglede pristupačne svim ženama!”\nTags: Dom zdravlja Raška, Fondacija Catalyst, ginekološki sto, kampanja, opština Raška, portal Krug, Raška, Udruženje osoba sa invaliditetom Srna\nVrnjačka Banja ima prave uslove za razvoj sporta i pripreme vrhunskih sportista\n1 komentar za naslov “Kampanja za kupovinu ginekološkog hidrauličnog stola za Dom zdravlja u Raški”\nSamo žive od donacija! Molim vas da izjednačite privatnu praksu sa ovom partijskom institucijom kako bi bar malo napredovali ..


U Japanu najveća vremenska nepogoda za 36 godina, do sada poginulo 200 ljudi u poplavama - Nova ekonomija\nU Japanu najveća vremenska nepogoda z...\nU Japanu najveća vremenska nepogoda za 36 godina, do sada poginulo 200 ljudi u poplavama\nOvo je najveća vremenska nepogoda koja je pogodila Japan u poslednjih 36 godina. Više od 200.000 domaćinstava je bez vode, nedelju dana posle obilnih kiša. Japanska vlada je saopštila da je, prema najnovijim podacima, poginulo 195 osoba, a na desetine se vode kao nestali.\nNajmanje 100 ljudi poginulo u poplavama na jugo...\nBroj stradalih u poplavama u Japanu se popeo na...\nOsmoro poginulo u zemljotresu u Japanu\nNajmanje devetoro poginulo, a preko 340 povređe...\nBroj žrtava poplava u Indiji porastao na 77\nTrinaest ljudi poginulo u poplavama u Francuskoj\nObeležava se 73. godišnjica od napada na Hirošimu


Kon otkrio kada će biti moguća okupljanja\nU trendu, Vesti iz svetaОставите коментар\nAustrijski mediji o CarGo: Srpska aplikacija napada Uber\n23 априла, 2020 23 априла, 2020 maxsanmedia\nPolicijski čas mogao bi da bude na snazi i za Prvi maj i za Đurđevdan, ali konačna odluka o tome, za sada, nije doneta, izjavio je epidemiolog Predrag Kon. On je za Sputnjik rekao da bi bilo logično da se … Настави са читањем Kon otkrio kada će biti moguća okupljanja\n22 априла, 2020 23 априла, 2020 maxsanmedia\nAmerički predsednik Donald Tramp najavio je da će potpisati izvršnu naredbu o „privremenom obustavljanju imigracije u SAD“ zbog korona virusa. „U svetlu napada nevidljivog napijatelja, kao i potrebe da se zaštite radna mesta naših velikih američkih građana, potpisaću izvršnu naredbu … Настави са читањем TRAMP UKIDA ZELENU KARTU\n18 априла, 2019 maxsanmedia\nDolazak srpske kompanije CarGo u Beč ispratili su svi austrijski mediji, koji su ocenili da su poznate aplikacije Uber i Taxify&Co dobili jaku konkurenciju, čime će se unaprediti tržište transporta, a građanima ponuditi bolja usluga. Poznate dnevne novine “Heute“ navele … Настави са читањем Austrijski mediji o CarGo: Srpska aplikacija napada Uber\nVesti iz sveta, zanimljivosti, Životni stilОставите коментар\n15 марта, 2019 15 марта, 2019 maxsanmedia\nDanašnji smartfoni su zapravo kompletni računari u našem džepu. Imajući u vidu količinu podataka, slika, pa i finansijskih informacija koje držimo u našim mobilnim uređajima, ne čudi ni sve veći broj virusa i trojanaca koji napadaju smartfone. Izraelska bezbednosna kompanija … Настави са читањем Više od 200 Android aplikacija zaraženo virusom\nImaju osmoro dece i žive sa 6.000 mesečno !\n14 марта, 2019 14 марта, 2019 maxsanmedia\nPre tačno dve decenije kada je našu zemlju pogodila NATO agresija, Dejan Perić, kao vojnik na redovnom odsluženju vojnog roka, poslat je na samu jugoslovensko-albansku granicu Košare. Uspomenu na taj period nosi u srcu i duši. U duši pamti sve … Настави са читањем Imaju osmoro dece i žive sa 6.000 mesečno !\nMaxsanmedia Marketing, U trenduОставите коментар\nTop Info-čitajte sve vesti iz Srbije u jednoj Aplikaciji!\n25 фебруара, 2019 6 марта, 2019 maxsanmedia\nČitajte sve Srpske vesti na jednom mestu.Aplikacija ne zauzima puno prostora na vašem telefonu a ujedno pratite sve događaje iz zemlje u jednoj aplikaciji. Настави са читањем Top Info-čitajte sve vesti iz Srbije u jednoj Aplikaciji!\nzanimljivosti, Životni stilОставите коментар\nKalendar radova za vaše dvorište\n18 априла, 2018 18 априла, 2018 maxsanmedia\nJanuar Hladni zimski dani su najpogodnije vreme da se u vrtu prebace gomile komposta i da se đubri stajnjakom i mineralnim đubrivima. Ruže treba redovno kontrolisati da li su zaštićene od zime i da li su u dobrom stanju. Ako … Настави са читањем Kalendar radova za vaše dvorište\nSve o fotografiji, U trendu, zanimljivostiОставите коментар\nCanon predstavio snimke za snimanje video zapisa u mraku\n5 априла, 2018 5 априла, 2018 maxsanmedia\nNakon što je Canon prošle nedelje predstavio 120 MP senzor, kompanija je sada prikazala snimke uz pomoć 2,2 MP, 35 mm FHDXS CMOS full-frame senzora. Pomenuti senzor može da snima 100 fps video u ekstremno lošim uslovima osvetljenja, a pri tome proizvodi video sadržaj prilično … Настави са читањем Canon predstavio snimke za snimanje video zapisa u mraku\nSocial media News, U trenduОставите коментар\nNaučnici i istraživači naprednih tehnologija izrazili su protest zbog upotrebe veštačke inteligencije u vojne svrhe. Hiljade zaposlenih u Guglu (Google), među kojima i inženjeri na visokim pozicijama, potpisali su interno pismo s protestom zbog umešanost kompanije u program Pentagona koji … Настави са читањем Protest IT inženjera: Gugl ne treba da je u ratnim poslovima\nSocial media News, Sve o digitalnom marketinguОставите коментар\nOvoga puta pričamo o tome koje su odlike ovog zanimanja i kakva znanja i veštine su potrebne da biste postali komjuniti menadžer.\nŠta je komjuniti menadžment? Настави са читањем Novo zanimanje-društveni(komjuniti)menadžer\nU dubinama Karipskog mora otkriveno pet novih vrsta riba\n25 марта, 2018 25 марта, 2018 maxsanmedia\nU dubinama na kojima do sada jedva da je bilo života otkriveno je mnogo novih vrsta riba… Настави са читањем U dubinama Karipskog mora otkriveno pet novih vrsta riba\nStock Photos ShopОставите коментар\nBuy best Stock Photos on the Web…\n4 марта, 2018 25 марта, 2018 maxsanmedia\nFashion Model Purple Dress, Woman Long Silk Gown, Violet Garden Visit our Facebook page for more offer Настави са читањем Buy best Stock Photos on the Web…\nU trenduОставите коментар\n16 новембра, 2017 16 новембра, 2017 maxsanmedia\nSveti Georgije je veoma poštovan u našem narodu i slavi se dva puta godišnje – kao praznik Obnovljenja hrama Svetog velikomučenika Georgija (Đurđic) i 6. maja kada se obeležava dan njegove smrti (Đurđevdan) Настави са читањем DANAS JE ĐURĐIC: Prvi sveti ratnik borac za hrišćanstvo\nFarani odlučni da nastave sa tradicijom klanja kitova…\n15 новембра, 2017 maxsanmedia\nVode oko obala Farskih Ostrva svakog leta postaju krvavo crvene. Ostrvljani nemaju nameru da odustanu od vekovima stare krvave prakse kitolova, koja pretvara male zalive u klanice uprkos naporu aktivista da se prekine s tim. „To je stara tradicija, i … Настави са читањем Farani odlučni da nastave sa tradicijom klanja kitova…\nVaša Prava, Vesti iz sveta, zanimljivostiОставите коментар\nSistem rasističkog aparthejda vladao je Južnom Afrikom 46 godina, a njime su ograničena prava većinskih crnih stanovnika ove zemlje. Degradirajući aparthejd je srušio Nelson Mendela 1994. godine kada je postao predsednik. Настави са читањем Sve o aparthejdu koji je srušio Nelson Mendela!\nReči oca Arsenija o kojima ćete dobro razmisliti!\n13 новембра, 2017 maxsanmedia\nOtac Arsenije Jovanović (57), monah Srpske pravoslavne crkve, prošao je dug put od Senjaka, elitnog dela Beograda u kojem je odrastao i proveo deo mladosti, do Ostroga, gde danas sa bratijom služi Bogu. Настави са читањем Reči oca Arsenija o kojima ćete dobro razmisliti!\n11 новембра, 2017 11 новембра, 2017 maxsanmedia\nNe postoji životinja koja čoveka fascinira više od zmije, niti ona koje se on više plaši. I to sa razlogom, pošto je veliki broj njih otrovan i može da ubije čoveka. Ovo su najopasnije kojih bi trebalo da se klonite! … Настави са читањем MRTVI STE ZA TREN OKA: 11 najstrašnijih zmija otrovnica od čijeg se pogleda ledi krv u žilama\nSocial media News, U trendu, zanimljivostiОставите коментар\nKoja je trenutno najsigurnija aplikacija dostupna svakom korisniku mobilnog telefona?\n5 новембра, 2017 maxsanmedia\nPrema najnovijim istraživanjima, aplikacija koja vam može pružiti maksimalnu zaštitu tokom komunikacije preko vaših mobilnih telefona je Biocoded aplikacija Настави са читањем Koja je trenutno najsigurnija aplikacija dostupna svakom korisniku mobilnog telefona?\n5 новембра, 2017 5 новембра, 2017 maxsanmedia\nAmerika je izgubila 2.4 miliona radnih mesta od 2001. godine do 2013. godine, prema procenama Instituta za ekonomsku politiku. Novi izveštaji Svetskog ekonomskog foruma iz Davosa, predviđaju da će roboti da zamene 5.1 milion radnih mesta širom sveta u narednih pet godina. Настави са читањем Robot revolucija: Zameniće 5 miliona radnih mesta u narednih 5 godina\nVesti iz sveta, zanimljivostiОставите коментар\n15 NAJOPASNIJIH država u svetu…\n2 новембра, 2017 2 новембра, 2017 maxsanmedia\nU desetom izdanju Globalnog indeksa mira ustanovljeno je koje su to najmiroljubivije zemlje na svetu, ali i koje su opasne po život. Настави са читањем 15 NAJOPASNIJIH država u svetu…\n1 новембра, 2017 1 новембра, 2017 maxsanmedia\nOno što je gepard za kopno a crni marlin za morske dubine, sivi soko je za vazdušna prostranstva. Sivi soko (Falco peregrinus) je najbrža ptica na svetu, jer može dostići brzinu od neverovatnih 300 kilometara na sat. On … Настави са читањем Sivi Soko gepard neba…\n31 октобра, 2017 31 октобра, 2017 maxsanmedia\nGepard koji pripada porodici mačaka, najbrža je kopnena životinja koja u trenutcima gladi za samo tri sekunde doseže brzinu od 0 do 110 km/h Настави са читањем Za samo tri sekunde od 0 do 110km/h…\nDanas je Sveti Luka, srećna slava svima koji slave…\n31 октобра, 2017 maxsanmedia\nDanas je Sveti Luka, srećna slava svima koji slave… Настави са читањем Danas je Sveti Luka, srećna slava svima koji slave…\nSada možete da plaćate i preko Google-a: Napravili servis sličan PayPal-u\n30 октобра, 2017 maxsanmedia\nPay with Google je servis sličan PayPal-u i korisnicima omogućava da u samo nekoliko koraka plate račun na internetu. Настави са читањем Sada možete da plaćate i preko Google-a: Napravili servis sličan PayPal-u\nSve je više manijaka u gradskom prevozu. Настави са читањем Aforizam dana!\nOživeo FK Mladost iz Preljinje,vraća se i publika…\nFudbalski klub Mladost u Preljini ponovo je oživeo od juna ove godine dolaskom novog rukovodstva. Настави са читањем Oživeo FK Mladost iz Preljinje,vraća se i publika…\nNova Crnja zaobišla tajkune i zemlju dala mladim poljoprivrednicima…\n29 октобра, 2017 29 октобра, 2017 maxsanmedia\nOko 2.600 hektara od ove godine obrađivaće 120 proizvođača iz ove opštine koji će zahvaljujući tome ostati da žive na selu. Nova Crnja državne njive posle licitacije koja je nedavno održana u ovoj opštini ustupila na obradu mladim poljoprivrednicima. Oko … Настави са читањем Nova Crnja zaobišla tajkune i zemlju dala mladim poljoprivrednicima…\n„Živi zid“ u Srbiji i Nišu protiv javnih izvršitelja sakupio preko 20.000 potpisa građana\n24 октобра, 2017 24 октобра, 2017 maxsanmedia\nOrganizacija „Živi zid“ koja se bori za ukidanje javnih izvršitelja do sada je u Nišu i Srbiji sakupila preko 20.000 potpisa koji traže da se ovo telo ukine. Настави са читањем „Živi zid“ u Srbiji i Nišu protiv javnih izvršitelja sakupio preko 20.000 potpisa građana\nNews on EnglishОставите коментар\nTips to stay safe on Google Play\n24 октобра, 2017 25 фебруара, 2019 maxsanmedia\nŽao nam je što nismo uspeli da prevedemo ovo na srpski jezik, Google prevodioc za web strane još nema opciju našeg jezika ili ga mi ne pronalazimo trenutno, tako da će te morati čitati kako to neki naši kažu na tarzanskom srpskom jeziku … Настави са читањем Tips to stay safe on Google Play\nPolitika privatnosti Za TOP INFO aplikaciju!\n24 фебруара, 2019 maxsanmedia\nZaštita privatnosti Top Info aplikacija poštuje privatnost svojih korisnika i posetioca portala. Podatke iz procesa registracije, kao i ostale podatke o korisniku, Top info neće davati na uvid trećoj strani. Podaci o korisniku neće biti dostupni trećoj strani, osim u slučaju kada je takva obaveza regulisana zakonom i u slučaju teškog kršenja pravila Top Info aplikacije. Korisnicima Top Info strogo je zabranjeno: – objavljivanje, slanje i razmena sadržaja koji krše postojeće srpske i/ili međunarodne zakone, sadržaja koji je uvredljiv, vulgaran, preteći, rasistički ili šovinistički, kao i sadržaja koji je štetan na bilo koji drugi način – objavljivanje, slanje i razmena … Настави са читањем Politika privatnosti Za TOP INFO aplikaciju!


Lazarsek - BJBikers Forum\nO članu Lazarsek\nLazarsek je odgovorio članu vazlan u Generalno\nZato sam i polagao opet posto mi je bila potrebna dozvola u inostranstvu bas ta A kategorija, i nakon sto sam polozio i predao papire, uvece imam let, u MUP mi kazu da dozvolu dobijam tek za 5-7 dana, a reko sa tom potvrdom da li mogu da dobijem MEDJUNARODNU VOZACKU DOZVOLU ( sto ne vidim poentu nasih “cipovanih” vozackih dozvola ako ti u svetu ne znaci nista nego moras naknadno vaditi medjunarodnu)? sam dobio odg “sto se tice toga taj zakon se stalno nesto menja nzm da li mozes da vozis sa tom probnom dozvolom u inostranstvu” sve u svemu nisam dobio ni medjunarodnu dozvolu za A kategoriju posto nisam imao upisano to u postojecu dozvolu iako sam imao potvrdu da je dozvola u procesu izrade! Inace dobija se jos jedna dozvola na kojoj je upisana samo A kategorija i vodi se kao probna dozvola. Tako da cu sada imati 2 dozvole, nekako mi je sve ovo smesno postalo jer se bukvalno sprdaju sa nama!\nMorao sam napraviti nalog zbog ove teme, da se ukljucim u diskusiju, inace, polozio sam po starom sistemu polaganja za A kategoriju 2008 god, kada sam otisao po dozvolu sa svom papirologijom naisao sam na prvi prob, u dozvoli mi je bio pečat koji me je ogranicavao na 125ccm, uz obrazlozenje sluzbenog lica “kada napunis 24 god dodji da uradimo dozvolu bez ogranicenja” tada sam imao 16 god ( stekao pravo polaganja za A kategoriju). 2010 god menjam staru dozvolu za novu plastificiranu dobijam kategorije AM, A1, A2 bez A kategorije uz obrazlozenje jos nemam 24 god, oke. Proslo je to eto 9 god ja resio da uradim tu dozvolu “bez ogranicenja” kad u MUP novi prob, rekli su mi da je 2011. God izasao novi zakon i da ja nemam prava da imam A kategoriju, bez obzira sto sam polagao po starom sistemu, te 2011 god kada je izasao novi zakon ja nisam imao 24 god i automatski su me otpisali od A kategorije, oke nije prob septembra upisem OPET POLAGANJE ZA A kategoriju, polozim sve redovno, voznju, testove, odem da izvadim dozvolu i saznajem da opet nemam pravu A kategoriju nego probnu A dozvolu, u dilemi sam da li i da je podizem. P. S drzava nam je ona prava, bas onako banana drzava. Nadam se da za par god necu polagati za B kategoriju opet.


Da li ste za partijske ili narodne poslanike? - Media & reform centar Niš\nOd 5. aprila počinje prikupljanje potpisa za Narodnu inicijativu za narodnog poslanika. Cilj inicijative je pokretanje rasprave u Skupštini Srbije za promenu izbornog sistema.\n„Hoćemo u parlamentu poslanike koji su odgovorni građanima, a ne partijama i stranačkim liderima. Želimo da adekvatno budu predstavljeni građani iz svih krajeva, nacionalne manjine i da se poštuje načelo rodne ravnopravnosti“, rekla je Nataša Čorbić iz organizacije Srbija u pokretu na pres-konferenciji održanoj u Media i reform centru u Nišu.\nU 12 gradova prikupljaće se 30.000 potpisa.\n„Inicijativa kreće iz Niša, grada iz koga su i ranije počinjale i danas se pokreću velike promene“, rekao je Danijel Dašić iz Nacionalne koalicije za decentralizaciju.\nRazlog za ovakvu inicijativu je, prema rečima pravnog stručnjaka Sava Manojlovića, taj što je nerealno da građani znaju ko sve čini partijske liste od 250 poslanika. ,,Poslanici se sada skrivaju iza stranačkog brenda ili stranačkog lidera. Postojećim načinom moguće je ukinuti parlament i pretvoriti ga u neku vrstu akcionarskog društva, jer se glasa na osnovu lojalnosti partiji“, dodaje Manojlović.\nNakon prikupljanja 30 hiljada potpisa, inicijatori će tražiti od svih političkih stranaka koje su u izbornoj trci da se javno izjasne da li podržavaju ovu inicijativu i da li u narednom sazivu žele da budu narodni ili partijski poslanici. Ovakvim javnim izjašnjavanjem stranke će dati garanciju da će se po sazivu skupštine ova inicijativa naći na dnevnom redu u najkraćem mogućem roku, ocenjuju inicijatori.\nSaopštenje – Narodna inicijativa za narodne poslanike, 4. april 2016.\nDiskriminacija u srednjim školama zabrinjava


3. 12. 2017 |\nPotpredsednica Vlade Zorana Mihajlović izjavila je da bi do kraja godine trebalo da bude donet novi zakon o finansijskoj podršci porodicama sa decom, kojim se omogućava veći roditeljski dodatak i najavila da se novim Građanskim zakonikom predviđa da majke imaju nadoknadu za treće dete do njegovog punoletstva.\nMihajlović je za “Politiku” rekla da predlog budućeg Građanskog zakonika ne predviđa retrokativnu isplatu majkama koje imaju troje dece, kao i da još nije dogovoreno da li će to biti simbolična pomoć ili isplata u visini jedne plate.\nNovim zakonom o finansijskoj podršci porodicama sa decom predviđeno je najveće povećanje roditeljskog dodatka za prvo dete, ali i za drugo, treće i četvrto koje majke dobijaju u 24 mesečne rate. Prema rečima Zorane Mihajlović, novina i to što će se nadokanda uplaćivati direktno na račun majke, a ne poslodavca.\nOna je istakla da će to pravo od sada ostvarivati žene koje su angažovane po ugovoru o radu, ugovoru o privremenim i povremenim poslovima i one koje su na selu i bave se poljoprivredom.\nPrema podacima lista “Politika” u Srbiji živi više od 5.000 porodica sa petoro i više dece, dok troje dece ima 99.368 porodica.\nTagovi :pomoć trudnicama i roditeljima sa malom decom, treće dete, troje dece, zakon o finansijskoj podršci porodicama s decom\nIstraživanje: Žene koje imaju troje ili četvoro dece najsporije stare\nMarijana\t·3. 12. 2017 · Reply\t·Citiraj\n“Ona je istakla da će to pravo od sada ostvarivati žene koje su angažovane po ugovoru o radu, ugovoru o privremenim i povremenim poslovima i one koje su na selu i bave se poljoprivredom.”\nZnaci nema nista za stalno zaposlene mame?


ODRŽAN TRADICIONALNI “MEDIA DAY” ZA PREDSTAVNIKE MEDIJA I NOVINARE\nsubota, 20 februar 2021 21:12 Objavljeno unutar Aktuelnosti\nU subotu 20.februara 2021.godine u Kompleksu Ravne je održan tradicionalni “Media Day” Fondacije “Arheološki park: Bosanska piramida Sunca”, događaj koji okuplja medijske kuće i novinare s kojima Fondacija ima izuzetno uspješnu saradnju.\nOvaj put u Visoko su stigli predstavnici medija iz Tuzle, Zenice, Sarajeva, kao i medija iz Visokog, a uz pratnju dr. Semira Osmanagića, svi prisutni su imali priliku da poslušaju izuzetno interesantne prezentacije, u Muzeju Fondacije, a nakon toga i u tunelima Ravne, kao i parku “Ravne 2”.\nPrema riječima dr. Osmanagića ovakva tradicionalna okupljanja su prilika za upoznavanje s novinarima, ali i sa svime što radi i što je uradila Fondacija tokom prethodne godine, da se porazgovara i o planovima za sezonu koja počinje, te da iz Fondacije pokažemo kako je jedan od ključnih segmenata djelovanja medijska promocija projekta istraživanja Bosanske doline piramida.\nDr Carmen Boulter: ‘Artifakti i energetska polja na bosanskim piramidama slični egipatskim’\nsubota, 20 februar 2021 20:43 Objavljeno unutar Aktuelnosti\nKanadska autorica naučno-dokumentarnog serijala ‘Pyramid Code’ koji je prikazan u 50 zemalja svijeta. Istraživala je egipatske piramide i uporedila ih s bosanskim.\nAstrofizičar Dr Paul LaViolette: ‘Najveće otkriće u arheologiji’\npetak, 19 februar 2021 15:43 Objavljeno unutar Aktuelnosti\nUgledni američki interdisciplinarni naučnik Dr. Paul LaViolette boravio je u sedmodnevnoj istraživačkoj posjeti Bosanskoj dolini piramida, a bio je jedan od predavača na petoj Međunarodnoj naučnoj konferenciji o bosanskim piramidama. Prema njegovim riječima, ‘kompleks u Visokom je najveće arheološko otkriće na svijetu u ovom momentu’.


Dve godine od pada helikoptera! JEDINA PRESUDA DO SADA - UKINUTA - Jutarnji GLASnik\nHomeDRUŠTVODve godine od pada helikoptera! JEDINA PRESUDA DO SADA – UKINUTA\nDanas se navršava dve godine od kako se srušio helikopter Vojske Srbije, kada je poginulo sedam osoba. Tužilaštvo se 15 meseci posle nesreće izjasnilo da niko nije odgovoran i da istrage neće biti, a Viši vojni sud je ukinuo disciplinsku presudu generalima Ranku Živaku i Predragu Bandiću.\nJedina presuda zbog pada helikoptera, koji se srušio 13. marta 2015. godine u blizini beogradskog aerodroma, doneta je sedam meseci kasnije – 23. oktobra. Vojni disciplinski sud doneo je presude protiv dvojice generala za disciplinske prestupe tako što im je zabranjeno napredovanje.\nMeđutim, Viši vojni sud je 2016. godine ukinuo ovu presudu i postupak vratio na početak. Živak i Bandić u drugostepenom postupku ukazali su na niz propusta u istrazi, kao i na misteriozan nestanak pojedinih dokaza, pre svega audio-zapisa i transkripata razgovora posade i njihovih pretpostavljenih.\nNekoliko dana pre objavljivanja ove odluke Višeg vojnog suda, Više javno tužilaštvo izjasnilo se da niko nije odgovoran za pad helikoptera i da istraga neće biti pokrenuta. Tako je posle 15 meseci stavljena tačka na slučaj helikopter, a pored krivične izostala je i politička odgovornost.\nMinistar odbrane Bratislav Gašić smenjen je, ali ne zbog pada helikoptera već zbog seksističke poruke novinarki B92.Zlatibor Lončar je nastavio da bude ministar zdravlja, a istu funkciju dobio je i posle parlamentarnih izbora u aprilu 2016. godine.\nPre dve godine, u padu helikoptera Mi-17 na oko kilometar od beogradskog aerodroma, poginuli su piloti major Omer Mehić i kapetan Milovan Đukarić, mehaničari zastavnici Nebojša Drajić i Ivan Miladinović, lekar novopazarske bolnice Dževad Ljajić i njegov kolega anestetičar Miroslav Veselinović, kao i petodnevna beba iz movopazarske porodice Ademović.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić je porodicama tragično nastradalih pilota uručio posthumna odlikovanja.\nTags:HELIKOPTER, POGINULI, ZLATIBOR LONČAR


► Veselji za sutra sazvao sastanak lidera stranaka o dijalogu sa Srbijom\n"Dijalog Kosova i Srbije, kojem posreduje Evropska unija i koji je podržan od strane SAD, ima za cilj normalizaciju odnosa između dve zemlje i međusobno priznanje, kao i da obezbedi sedište Kosova u organizaciji Ujedinjenih nacija", kaže se u pozivu.\nU pozivu se ističe da će glavnu reč u tom dijalogu u njegovom nadgledanju i odlučivanju imati Skupština Kosova.\nMIP Kosova: Srbija prodaje i poklanja oružje da bi odvratila afričke zemlje da priznaju Kosovo\nMinistarstvo inostranih poslova Kosova (MIP) izražava uznemirenje objavljivanjem dokaza od strane međunarodnih organizacija, kao što je Amnesti Internešenel, da oružje koje se proizvodi u Srbiji nastavlja da se koristi od strane nekih afričkih država, među kojima su i pripadnici terorističke organizacije Boko Haram, kaže se u saopštenju MIP-a Kosova.U saopštenju, MIP Kosova poziva međunarodnu zajednicu da poveća kontrolu i nadgleda takvo ponašanje srpske države na afričkom kontinentu koje na posredan način doprinosi gaženju elementarnih ljudskih prava i ozbiljna je opasnost za mir i sigurnost.\nMinistarstvo ocenjuje da Srbija koristi prodaju i poklanjanje oružja kao sredstvo ometanja priznanja nezavisnosti Kosova.\n"MIP Kosova ocenjuje da objavljivanje ovih dokaza pojačava ubeđenje da je Srbija koristila i koristi prodaju i poklanjanje oružja kao diplomatsko sredstvo kako bi se privolele neke države koje nisu priznale Kosovo da ne preduzmu takav korak", kaže se u saopštenju.\nPredsednik Socijaldemokratske inicijative i zamenik premijera Kosova Fatmir Ljimaj ocenio je danas da oko velikih tema za Kosovo, kao što je dijalog o normalizaciji odnosa sa Srbijom, ne treba da bude podele vlasti i opozicije.Ljimaj je za prištinsku agenciju Kosovapreš.com kazao da su i vlast i opozicija na Kosovu spremni i zainteresovani da se što pre okonča dijalog sa Srbijom, koji, kako je naveo, "treba da završi priznanjem Kosova".\n"Do septembra imamo dovoljno vremena da formiramo pregovaračku ekipu koja će izražavati najširi konsenzus političkih stranaka i započeti dijalog koji će se završiti pravno obavezujućim sporazumom za obe strane", kazao je Ljimaj.\nOn je ocenio da je vreme da sve političke stranke na Kosovu i njihovi lideri preuzmu odgovornost za postizanje kako je rekao, što šireg konsenzusa.\n"Svi smo zainteresovani da zatvorimo pitanja sa Srbijom koji vode ka formalnom priznanju, ali nam treba rok, vreme, i to je naš cilj. Svi treba da budemo tu jer bez širokog konsenzusa ne možemo stići tamo gde stremimo", kazao je Ljimaj.\nPredsednik kosovskog parlamenta i lider Demokratske partije Kosova Kadri Veselji sazvao je za sutra sastanak lidera parlamentarnih političkih stranka u cilju postizanja konsenzusa o finalnoj fazi dijaloga Kosova i Srbije.


ZAPADNOJ AFRICI UKINUT INTERNET, NIKO NE ZNA ZAŠTO. Međutim, iza toga se krije KATASTROFALNI SCENARIO.. (MAPA) | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / ZAPADNOJ AFRICI UKINUT INTERNET, NIKO NE ZNA ZAŠTO. Međutim, iza toga se krije KATASTROFALNI SCENARIO.. (MAPA)\nTakođe su pogođeni Obala Slonovače, Senegal, Ekvatorijalna Gvineja, Gvineja, Gvineja Bisao, Liberija, Gambija i Benin, prenosi Dyn, kompanija za internet infastrukturu u vlasništvu kompanije “Oracle”. “African Coast to Europe” (ACE) kabl povezuje 22 države – od Afrike do Francuske.\nZa sada nije poznato kako je kabl presečen, ali izgleda da je vlada Sjera Leonea potpuno ukinula internet stanovništvu u noći između 31. marta i prvog aprila u pokušaju da utiče na izbore koje su tamo održani, navodi “Biznis insajder”.\n– Najznačajniji i najduži prekid zabeležen je u Mauritaniji, gde je totalni prekid interneta trajao skoro 48 sati, nakon čega je veza delimično obnovljena – navodi Dejvid Belson na blogu Oracle Dyn.\nPrekid jasno pokazuje šta za internet može da znači obično presecanje kabla. Oko 97 odsto svih međunarodnih podataka prenosi se takvim kablovima, navodi forum Azijsko-pacifička ekonomska saradnja.\nBritanski i američki vojno-obaveštajni zvaničnici često su upozoravali da je premalo učinjeno za obezbeđenje kablova i da ruska mornarica navodno konstantno sporovodi aktivnosti u njihovoj blizini, piše “Biznis insajder”. Godine 2013. u Egiptu su uhapšena tri ronioca koja su nameravala da preseku podvodne kablove.\nKarta internet kablova u Evropi\n– Prema najgorem mogućem scenariju napada na infrastrukturu podvodnih kablova od strane neprijateljske sile, potpuni gubitak veze mogao bi da ima katastrofalne posledice, ali čak i ograničena sabotaža ima potencijal da izazove ozbiljne\nekonomske teškoće i ugrozi vojnu komunikaciju – izjavio je penzionisani admiral američke mornarice Džejms Stavridis 2017. u izveštaju za trust mozgova Policy Exchange 2017. godine.\nKarta internet kablova u SAD\n– Ruske podmorničke snage detaljno sprovode aktivnosti osmatranja i nišanjenja u blizini infrastrukture za internet vezu u dubinama severnog Atlantika – dodao je on.\nList piše da nema nagoveštaja da je Rusija umešana u presecanje ACE kabla, ali će prekid interneta u Mauritaniji verovatno biti predmet istraživanja vojnih stratega kao primer uticaja isključenja jedne zemlje sa mreže presecanjem njenih internet kablova.\nPrevious TREĆI SVETSKI RAT POČINJE: SAD uskoro napada, Rusija spremna da im uništi sve avione i brodove (VIDEO)\nNext EVROPA OPASNO ZABRINUTA: Grci i Turci su NA IVICI SUKOBA


Đurić: Podizanjem konkurentnosti privrede osnažiti društvo - Akta.ba\n21.01.2019. 08:02 / Izvor: SRNA\nPredsjednik Privredne komore Republike Republike Srpske Borko Đurić rekao je da je poslovna zajednica privržena realizaciji prvog cilja definisanog u trogodišnjem Programu ekonomskih reformi Republike Srpske, a to je podizanje konkurentnosti i produktivnosti domaće privrede.\nĐurić je podsjetio da Privredna komora Republike Srpske već nekoliko godina ima aktivnu ulogu u kreiranju ekonomskih politika, a sada i u kreiranju ekonomskih reformi, dodavši da su u visokom stepenu uvaženi prijedlozi koje je ova komora dala za Program ekonomskih reformi za naredni trogodišnji period, koji je republički parlament usvojio u decembru prošle godine.\nOn je kao jedan od velikih problema za privredu Republike Srpske istakao i odlazak radne snage, zbog čega je, kako kaže, potrebno stvoriti bolje uslove za rad kako bi se taj odliv smanjio.\nGovoreći o mogućnosti uvođenja dualnog obrazovanja u Republici Srpskoj, Đurić je naveo da bi taj sistem omogućio kvalitetniju pripremu kadra za potrebe privrede, uvažavajući i potrebe tržišta rada.\nGovoreći o spoljnotrgovinskom poslovanju, Đurić je rekao da je najznačajniji partner Republike Srpskoj u tom pogledu EU, navodeći da je za devet mjeseci prošle godine ostvaren izvoz u EU od 2,3 milijarde KM ili 73,6 odsto ukupnog izvoza, dok je uvoz u tom periodu iz EU bio 1,9 milijardi KM ili gotovo polovina ukupnog uvoza.\nSpoljnotrgovinska razmjena u opštini Kostajnica povećana za 0,2 odsto\nPripreme domaćih kompanija za nastup na sajmu u Dizeldorfu