Prosečna plata na Kosovu u 2015. 450€, kupovna moć niska - Gorapress.net\n22.03.2016. u 00:28\nProsečna plata na Kosovu u 2015. 450€, kupovna moć niska\nProsečna plata na Kosovu prošle godine iznosila je oko 450 evra, podaci su Zavoda za statistiku iz septembra 2015. godine. I dok stručnjaci ističu da izlazak iz krize postoji, građani smatraju da su primanja na Kosovu premala.\nPrema podacima Zavoda za statistiku iz septembra 2015. godine, prosečna zarada 80.779 radnika u javnom sektoru iznosila je 453 evra, dok podataka o broju zaposlenih u privatnom sektoru nema. Iz Unije nezavisnih sindikata Kosova smatraju da je na Kosovu nezaposleno više od 65% mladih. Prema prošlogodišnjim podacima prosečna plata na Kosovu je oko 450 evra, a s obzirom na prosečnu porodicu, primanja su nedovoljna. Predstavnici Unije nezavisnih sindikata Kosova Ipak veruju da postoji rešenje za izlazak iz krize.\n„U privatnom sektoru je oko 350 evra, 100 evra manje od javnog sektora. Ovo je vrlo mala plata, a da ne pričamo o minimalnoj plati, koja je, nažalost, na Kosovu kategorizovana, ta kategorizacija je vršena prema starosnoj granici do 35 godina i minimalna zarada je 130 evra, od 35 godina i više, minimalna plata je 170 evra. Rešenje je kod minimalne plate, mi smo predložili da idemo na procenat baziran na prosečnoj zaradi, jer prosečnu platu niko ne može da diktira. Prosečnu zaradu određuje tržište i minimalna zarada bi trebalo da iznosi 70% prosečne plate. Rešenje je strategija za razvoj ekonomije i privlačenje stranih investitora“, kaže Aljuš Sajdiju, potpredsednik Unije nezavisnih sindikata Kosova.\nIako je prosečna zarada možda veća nego u nekim zemljama u regionu, kupovna moć je veoma niska, napominju stručnjaci.\n„Po mom mišljenju ne treba povećati plate, jer to ne čini Kosovo konkurentinim. Mnogo više treba da se usredimo na produktivnosti i konkurentnost ,dajuci kosovskim firmama više mogućnosti ,što bi uticalo na kupovnu moć, iako bi plate ostale na istom nivou”, kaže Alejten Beriša, ekonomista.\nGrađani Prištine smatraju da je prosečna plata na Kosovu nedovoljna za život.\n„Ljudi u privatnom sektoru rade po 12 sati, ne primaju više od 250 evra, s tim ne mogu da žive.Dok sam radio u bivšoj Jugoslaviji imao sam četvoro dece, školovao sam ih , napravio kuću i živeo perfektno sa jednom platom“, kaže Skender Šuljemaja iz Prištine.\n„Jedno 500 evra za jednu četvoročnanu porodicu“, kaže Hadžija Malić.\n“Prosek plate od 1200 evra, zavisi šta radiš. Svaka zemlja ima svoj standard, ali svuda ako ne radi dvoje, teško je da se živi, svuda u Evropi. Ja živim u Francuskoj“, rekao je Musa Hodža.\n„Tu oko 350 evra, tu negde“ rekao je jedan od anketiranih građana\n„Prosečna plata je 150 evra i ne mogu da izađem na kraj. Sa 150 ne možeš da živiš na Kosovu“, kaže sagovornik.\nKada su u pitanju zemlje bivše Jugoslavije, istraživanja pokazuju da je u 2015. godini prosečna plata u Sloveniji iznosila 1.004 evra, u Hrvatskoj 747, Crnoj Gori 482, Bosni i Hercegovini 422, Makedoniji 365 evra, a u Srbiji 361 evro.


Građevinsko zemljište sa projektom i građevinskom dozvolom, Lakmartin, otok Krk, Građevinsko zemljište | Aurea Nekretnine Krk | stanovi, kuće, zemljišta, vile\nPočetna Građevinsko zemljište Građevinsko zemljište sa projektom i građevinskom dozvolom, Lakmartin, otok Krk\nDodaj u favorite ID Kod: D-707\nGrađevinsko zemljište sa projektom i građevinskom dozvolom, Lakmartin, otok Krk\nProdaju se dva građevinska zemljišta u naselju Lakmartin. Za oba zemljišta ishodovane su građevinske dozvole te je napravljen projekt za izgradnju dvojne kuće sa bazenima. Prema projektu, svaka kuća sastojati će se od prizemlja i kata. Lakmartin je udaljen tek nekoliko minuta vožnje od grada Krka i od mora, te je ovo odlična prilika za one koji žele kupiti lijepo građevinsko zemljište po dobroj cijeni.


Jokić u utorak predaje dužnost načelnika Generlštaba VCG Dakoviću\nCEREMONIJA U DANILOVGRADU\nSavjet je, kako se navodi, na prijedlog ministra odbrane Predraga Boškovića , za vršioca dužnosti načelnika Generalštaba Vojske Crne Gore, postavio Dakovića\n208 pregleda\t6 komentar(a)\nLjubiša Jokić, Foto: Savo Prelević\n16.10.2017. 14:51h Ažurirano: 16.10.2017. 14:51h\nGeneral-pukovnik Ljubiša Jokić predaće sjutra dužnost načelnika Generlštaba Vojske Crne Gore (VCG) brigadnom generalu Iliji Dakoviću\nIz Ministarstva odbrane podsjetili su da je Savjet za odbranu i bezbjednost razriješio Jokića dužnosti načelnika Generalštaba VCG, koji je ispunio uslove za prestanak profesionalne vojne službe u skladu sa Zakonom o Vojsci.\nSavjet je, kako se navodi, na prijedlog ministra odbrane Predraga Boškovića , za vršioca dužnosti načelnika Generalštaba Vojske Crne Gore, postavio Dakovića.\nDaković je rođen 17. novembra 1972. godine u Nikšiću, gdje je završio osnovnu školu i Srednju elektrotehničku školu. Vojnu akademiju u Beogradu upisao je 1991, a diplomirao 1995. godine, kao oficir veze.\nKarijeru je započeo 1995. godine u Mornarici, kao komandir voda u 61. bataljonu veze, a zatim kao komandir čete u bataljonu, od 1996. do 1999. godine. U međuvremenu, završio je u Beogradu Kurs kriptozaštite za oficire i Kurs za komandire čete veze.\nDaković od 1999. do 2003. godine obavljao je dužnost načelnika Odsjeka veze u 81. mehanizovanoj brigadi Mornarice. Od 2004. do 2006. godine vršio je dužnost zamjenika komandanta 61. bataljona veze i oficira kriptozaštite u Štabu Mornarice.\nOd 2006. godine obavlja dužnost u Centru za obuku VCG i Generalštabu Vojske Crne Gore u Podgorici.\nU junu 2009. godine uspješno je završio jednogodišnje komandnoštabno usavršavanje na Komandno-generalštabnom koledžu Oružanih snaga SAD (US Army Command and General Staff College) u Fort Levenvortu, kao prvi crnogorski oficir u ovoj instituciji, nakon čega je preuzeo dužnost u Odjeljenju za vojno-vojnu saradnju (J-5) u Generalštabu Vojske Crne Gore.\nDaković je u junu 2014. godine uspješno završio jednogodišnje generalštabno usavršavanje na Vojnom ratnom koledžu Oružanih snaga SAD (US Army War College) u Karlisle, Pensilvanija. Na ovom prestižnom koledžu dobio je zvanje magistra vojnih nauka.\nU junu 2015. godine primio je dužnost vojnog savjetnika u Misiji Crne Gore pri NATO u Briselu, koju je obavljao do februara 2016. godine, kada je postavljen za načelnika Odjeljenja za ljudske resurse (G-1) u Generalštabu Vojske Crne Gore, ujedno i sekretara Savjeta za odbranu i bezbijednost.\nU čin brigadnog generala unaprijeđen je 12. oktobra 2017. godine, a 13. oktobra 2017. godine postavljen je za vršioca dužnosti načelnika Generalštaba VCG. Govori engleski i francuski jezik.\nDaković je oženjen i ima Daković ima tri kćerke.\nCeremonija primopredaje dužnosti načelnika Generalštaba VCG biće održana sjutra u 11 sati u kasarni „Milovan Šaranović“ u Danilovgradu, a govoriće Bošković, Jokić i Daković.\nGeneralštab Vojske Crne GoreIlija DakovićLjubiša JokićPredrag BoškovićVojska Crne Gore\n17.09. 12:27 h\t79\t73475\n17.09. 16:11 h\t333\t69074\n17.09. 06:30 h\t272\t59329\n17.09. 13:37 h\t599\t56594\n17.09. 17:40 h\t332\t45518\n17.09. 13:37 h\t171\t599\n17.09. 09:52 h\t135\t753\n17.09. 10:54 h\t117\t1144\n17.09. 16:11 h\t109\t333


Rođen je kralj Aleksandar I Karađorđević - Fondacija Srpski legat\n16 dec 2015 MK\nNa današnji dan, 16. decembra 1888. godine na Cetinju je, kao drugi sin kralja Petra I i kneginje Zorke, rođen kralj Aleksandar I Karađorđević. Porodica se ubrzo preselila u Švajcarsku, pa u Rusiju, te se Aleksandar pretežno školovao u inostranstvu. U Beogradu je živeo od dolaska njegovog oca, kralja Petra I na vlast, koji ga je odredio za prestolonaslednika 1909. godine, jer stariji sin Đorđe nije pokazivao sposobnosti za upravljanje državom. Za vreme balkanskih ratova Aleksandar se nalazio na dužnosti komandanta Prve srpske armije i vodio je bitke na Kumanovu, Bitolju i Bregalnici, a regent je postao jula 1914. godine, neposredno pred Prvi svetski rat, tokom koga je bio vrhovni komandant srpske vojske. Nakon završetka rata Aleksandar je postao prvo regent, a potom i kralj nove Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, na čijem formiranju je insistirao i pored mnogih protivljenja, kako iz Srbije i Hrvatske, tako i od strane velikih sila. Kralj Aleksandar je vladao autokratski i u periodu od 1921. godine do 1929. godine promenilo se čak dvadesetak vlada, čemu je umnogome doprineo i Vidovdanski ustav, koji je važio upravo tokom tih godina. Stalni sukobi između kralja i partija, kao i partija među sobom koje su imale pretežno nacionalno obeležje, doveli su do ubistava u Skupštini, juna 1928. godine, kada je crnogorski poslanik Puniša Račić pucao tokom sednice i tada ubio i ranio nekoliko poslanika iz Hrvatske. Te događaje je kralj iskoristio da naredne godine zavede diktaturu, poznatu kao „šestojanuarska“, raspusti Skupštinu, zabrani rad političkih stranaka i ukine ustav. Tokom jeseni iste godine Kraljevina SHS je preimenovana u Kraljevinu Jugoslaviju, a državna oblast je podeljena na devet banovina, formiranih prema rečnim slivovima, i Beogradom sa okolinom, izdvojenim kao posebno područje. Septembra 1931. godine kralj Aleksandar je doneo novi, Oktroisani ustav, koji je predviđao strogi centralizam. U spoljnoj politici, intenzivno je radio na sklapanju međudržavnih odbrambenih saveza usmerenih protiv sila koje su težile reviziji Versajskog sistema mirovnih ugovora, te je njegovom zaslugom 1921. godine stvorena Mala antanta koju su pored naše zemlje činile Rumunija i Čehoslovačka, sklopljen savez sa Francuskom 1927. godine i 1934. godine obrazovan Balkanski savez između Jugoslavije, Rumunije, Turske i Grčke. Prilikom jednog od svojih putovanja, tokom zvanične posete Francuskoj, 9. oktobra 1934. godine, kralj Aleksandar je ubijen u Marseju, a iza atentata su stajale hrvatske ustaše i makedonska organizacija VMRO, pod verovatnim pokroviteljstvom drugih velikih sila, mahom nacističkih i fašističkih režima. Kralj Ujedinitelj, kako je prozvan, sahranjen je na Oplencu, u Crkvi Svetog Đorđa, zadužbini svoga oca.\n1955. godine preminuo je pisac, prevodilac i autor Leksikona stranih reči i izraza, Milan Vujaklija.


Mobilni Blog | Koji telefon telefon ispod 250€ mogu da kupim?\nDa niste jedini koji za svoj telefon ne želi da izdvoji malo bogatstvo dokazuje i istraživanje koje je sprovedeno 2014. godine u našoj zemlji. Ovo istraživanje je pokazalo da 90,6% stanovništva koristi mobilni telefon. Pošto se ovaj procenat u naredne dve godine povećao za bar 2 odsto, možemo da zaključimo da danas preko 92% stanovništva Srbije ima mobilni telefon. Ne iznenađuje činjenica da je samo njih 27% je spremno da izvoji pozamašne sume novca za željeni telefon.\nOsobine na koje treba obratiti pažnju kada birate svoj mobilni telefon ispod 250€ su funkcionalnost, pouzdanost, dizajn i lakoća rukovanja. Ako ne gledamo na cenu, sigurno je da je prvenac u performansama, imidžu i dizajnu svakako Apple. Iza njega nalaze se Samsung, Sony i LG, a ovi proizvođači već nude nešto što će vam se sigurno svideti.\nTelefoni koji se kreću u cenovnom rangu od 200-300€ (zlatna sredina je telefon ispod 250€) spadaju u telefone srednje klase – sada više ili niže, manje je bitno. Neke od zajedničkih karakteristika ovoh modela su:\n- Procesorske komponente i performanse variraju u zavisnosti o kom se telefonu radi, ali ne postoje prevelike razlike njegovoj brzini. Svi daju veoma slične rezultate.\n- Kapacitet baterije polazi od 1900mAh do 3000mAh, pa tu treba biti pažljiv i odabrati bateriju kakva vam najviše odgovara (obično to bude neka sredina i baterija od oko 2500mAh).\n- Kapacitet interne memorije je 16GB u većini slučajeva, od toga je od 1 do 2 GB RAM-a.\n- Kada je u pitanju Android OS, može se videti da se verzije kreću od 4.0.4 Ice Cream Sandwich, pa sve do 5.1 Lollipop. Ukoliko se radi o Microsoftovom proizvodu, operativni sistem je Microsoft Windows Phone verzija 10, pa ćete biti sigurni da dobijate najsvežiju verziju operativnog sistema.\n- Zadnja kamera je ima 8 ili 13 megapiksela, a prednja je u rasponu od 2 do 5 megapiksela.\n- Rezolucija i veličina ekrana variraju od telefona do telefona, ali se mogu naći modeli koji imaju zaista dobru sliku i zadovoljavajuće performanse displeja.\nNaravno, telefon ispod 250€ ima nekoliko mana, a nedostaci se uglavnom svode na nedovoljno dobre performanse hardvera, loš displej, neadekvatnu poziciju zvučnika i loš ton, slabu izdržljivost i lošu bateriju. Ali, ako niste cepidlaka ove mane vam neće puno smetati.\nMi imamo nekoliko predloga za vas koji će vam pomoći da pronađete svoj telefon ispod 250€ koji zadovoljava osnovne kriterijume kvaliteta (ima solidan hardver, dobar displej, izdržljivu bateriju i pristojnu kameru), lepo izgleda i može lako da se nabavi. Evo naših predloga:\nSamsung Galaxy J5 je pravo iznenađenje, s obzirom na veoma kvalitetne performanse i odlične rezultate koje pokazuje kod korisnika. Procesor sa četiri jezgra koji radi na 1,2GHz uz podršku 1,5GB RAM-a, je dovoljno jak da podrži većinu zahteva prosečnog korisnika. Rezolucija ekrana od 5.5 inča je 720×1280 pa će vaš Super AMOLED displej izgledati odlično. Set kamera je takođe zadovoljavajući – zadnja kamera ima 13 megapiksela, a prednja 5. Verzija Androida koju možete da koristite na Samsung Galaxy J5 telefonu je Lollipop 5.1.\nBitno je naglasiti da ovaj telefon ispod 250€ sadrži slot za dve SIM kartice, kao i slot u koji se ubacuje memorijska kartica. Odlično podržava različite aplikacije, ima dobru kameru i izdržljivu bateriju. Ukoliko se telefon aktivno koristi, baterija traje dan i po, a kada prestanete da se igrate telefonom izdržaće i do tri dana.\nIako mnogi veruju da je HTC završio svoje, ova komapnija i dalje uspeva da nas iznenadi i na tržište izbaci odlične telefone. Jedan od veoma dobrih modela je i HTC One E9 Dual SIM koji je odličan telefon ispod 250€ i predstavlja pravo osveženje. Ima nov i zanimljiv dizajn (ravan je bez karatketrističnih HTC oblina), a njegove tehničke specifikacije mogu da stanu na crtu i najboljim telefonima.\nHTC One E9 Dual SIM ima procesor sa osam jezgara, Mediatek MT6795 Power G6200, koji čini da se telefon tokom rada manje zagreva. Ovaj procesor je odličan konkurent Qualcomm-u i podržava takt od 2GHz. Baterija koju ima je litijum polimerska (Li-Po) kapaciteta 2800mAh. Ekran je velik, 5.5 inča, sa rezolucijom od 1080×1920, što daje veoma dobru gustinu piksela na displeju. Prednja kamera ima 13 megapiksela, a zadnja 4. Skriveni adut koji HTC One E9 Dual SIM ima su Dolby Surronud zvučnici, pa će zvuk sa ovog telefona biti sjajan.\nMoćan hardver, dobar displej i zvuk za pohvalu su dovoljni razlozi da odaberete HTC One E9 Dual SIM.\nSamsung Galaxy A3 je telefon poslednje generacije, poslednja verzija je izašla na tržište krajem prošle godine i donela nam izuzetno dobar telefon ispod 250€.\nSamsung Galaxy A3 ima procesor Qualcomm MSM8916 Snapdragon 410, Cortex-A53, Adreno 306. Sa baterijom od 2300mAh on izuzetno dobro odgovara na izazove koje pred njega stavljate. Rezolucija ekrana iznosi 720×1280 piksela koji čine da prikaz slike bude veoma dobar. Glavna kamera ima sočivo od 13 megapiksela, a pomoćna od 5 megapiksela. Verzija Andorida koji sa ovim telefonom dobijate je 5.1.\nPazite da ne pomešate Samsung Galaxy A3 sa ranijom verzijom ovog telefona koja je znatno slabija. Novija verzija ima oznaku 2016 i ima znatno poboljšane performanse u odnosu na svog prethodnika.\nSamsung Galaxy S5 mini je jedan od “smanjenih” top modela koji nam dolaze iz Južne Koreje. To znači da mu je i cena smanjena, ali i preformanse, što upakovano daje jedan veoma dobar telefon ispod 250€.\nSamsung Galaxy S5 mini ima procesor sa četiri jezgra, osrednjih performansi. Kapacitet baterije je 2100mAh. Ono što je impresivno jeste otpornost na vodu i prašinu (ima oznaku IP76) i zaštitu ekranana Corning Gorilla Glass 3 tehnologijom. Smanjeni ekran ima 4.5 inča u dijagonali i rezoluciju od 720×1280 piksela. Glavna kamera ima 8, a pomoćna 2.1 megapiksel.\nSamsung Galaxy S5 mini je izuzetno privlačan i izdržljiv telefon, pa ako ne patite za tim da pratite poslednj trendove i želite da imate proveren uređaj, ovo će biti odličan izbor za vas.\nSony Xperia M4 Aqua – ultimativni telefon ispod 250€\nZa kraj smo ostavili našeg favorita i jedan od najtraženijih telefona u našem Mobilnom Shopu – Sony Xperia M4 Aqua. Ova telefon ispod 250€ je izdržljiv, brz, veoma je lep i pruža odličnu vrednost za uložen novac.\nVeoma jak procesor sa osam jezgara podržan je sa 2 GB RAM-a, što je prava retkost u ovoj klasi telefona. Displej visoke rezolucije prikazuje 294 piksela po kvadratnom inču. Kamere su standardno dobre, kao i na svim Sony telefonima, pa glavna podržava 13 megapiksela, a pomoćna 5. Sve je to podržano baterijom od 2400mAh, tako da vas Sony Xperia M4 Aqua sigurno neće ostaviti na cedilu.\nJoš neke od osobina koje ga izdvajaju od konurencije su to da podržava Android 6.0 (poslednju verziju ovog operativnog sistema) i IP68 indeks. To znači da je potpuno otporan na vodu i prašinu, pa mu neće ništa biti ako ga polijete ili zaronite u vodu na pola sata.\nTo je bio naš izbor za najbolji telefon ispod 250€. Nadamo se da smo vam pomogli da izaberete vašeg novog ljubimca i da se lakše odlučite koji telefon će biti vaš sledeći mezimac.\nTAGOVI: HTC One E9 Samsung Galaxy A3 (2016) Samsung Galaxy J5 Samsung Galaxy S5 mini Sony Xperia M4 Aqua telefon ispod 250€


Dan online - Stav: Građani u pokušaju - 2019-06-12\nGrađani u pokušaju Ne mislim da su protesti splasnuli prije svega zato što je opozicija htjela da preko noći smijeni aktuelnu vlast. Upravo suprotno, to su htjeli građani, jer da nije tako oni bi danas svoju političku borbu umjesto u foteljama i na društvenim mrežama vodili na ulici\n-Autor: Ognjen Radonjić\nProtesti su usahnuli. Tokom zime, po hladnom vremenu na njima je bilo deset puta više građana nego danas. Često se čuje pitanje zašto je to tako. Većina pobunjenih građana smatra da je za to kriva opozicija: da ona nije izvršila puč i preuzela proteste oni bi i danas bili masovni, a njihovi rezultati daleko konkretniji. Ovo pitanje je vrlo kompleksno, ali je meni upadljiva ta, za ovdašnje prilike već ustaljena praksa, da je za sopstvene neuspjehe najlakše okriviti druge. To ova vlast prosto obožava da radi. Ali, nažalost, nije jedina.\nVratimo se u jesen 1996. Dobro se sjećam da je nakon nekih mjesec dana, i pored očigledne krađe na izborima, protest opozicije bio na umoru. Nekoliko dana prije nego što su se uključili studenti na protestima opozicije bilo je jedva hiljadu građana. Nakon što su se studenti uključili protest je buknuo. I sve to je, nakon višemjesečnih svakodnevnih šetnji, bilo jedva dovoljno da se jave prve naprsline u Miloševićevom sistemu. Da bi on konačno pao, bilo je neophodno postići jedinstvo još heterogenije opozicije nego što je ova danas, dogodila se još jedna krađa glasova na izborima i ono što je definitivno bilo presudno: doživjeli smo NATO bombardovanje. Naravno, sada ide ono čuveno pitanje šta smo dobili smjenom Miloševića? Odgovor je da to nikada nećemo saznati, jer bismo morali da uporedimo vladavinu pobjednika na izborima do 2012. sa imaginarnom vladavinom Miloševića u istom periodu. Slutim da smo ovako prošli manje loše. Za građane male, zaostale zemlje važno je da shvate da su bilo kakva poređenja sa razvijenim zemljama bespredmetna. Naš izbor se svodi na loše i manje loše rješenje. Ko to ne prihvata, po definiciji dobija loše rješenje.\nDanašnja opozicija je bezidejna i heterogena bezmalo kao ona iz 1996./'97. Zbog toga ne smatram da su oni krivci za sadašnje stanje protesta. Toliko je vremena prošlo od početka protesta da su svi koji danas kritikuju opoziciju imali dovoljno vremena da oforme svoje stranke i ponude svoju platformu za dalje političko djelovanje. To se nije desilo. Otuda smatram da su osnovni razlog zašto je protest na umoru sami građani. Ne mislim da su protesti splasnuli prije svega zato što je opozicija htjela da preko noći smijeni aktuelnu vlast. Upravo suprotno, to su htjeli građani, jer da nije tako oni bi danas svoju političku borbu umjesto u foteljama i na društvenim mrežama vodili na ulici. Ne razumijem primjedbu da su protesti postali dosadni i da nije bilo adekvatnog programa za animaciju građana. Treba li da im zaigra mečka? Pa valjda građani znaju za šta se bore. Odgovor svih koji su dolazili, a sada više ne dolaze na proteste je da nemaju vremena i da im je to zamorno. Ima tu i toga da ne podržavaju opoziciju, ali to je samo izgovor i ništa više – ako građani nisu za nasilnu smjenu vlasti, a nisu, onda je jedini način da se ona osvoji na izborima. Da bi se vlast osvojila na izborima, građani treba da imaju svoje političke predstavnike. Ukoliko nisu zadovoljni sadašnjom ponudom, elementarno je da osnuju svoju političku partiju. Alternativa je da im niko nije po volji, što je ključ uspjeha vladajuće garniture. Da ponovim: naš izbor se svodi na loše i manje loše rješenje. Ko to ne prihvata, po definiciji dobija loše rješenje.\nNa koncu, ko brani građanima nezadovoljnim ulogom opozicije da organizuju sopstvene proteste? Ako je nekada šetalo 15.000 ljudi, a danas ih je možda 2.000, zašto tih 13.000 ne organizuju sopstvena okupljanja s raznolikim programima animacije? Da li im to opozicija brani? Šta uopšte znači zamor materijala u borbi za slobodu? Opet, ako je opozicija preuzela proteste, da li je moguće da ona u Beogradu nema ukupno 10.000 članova? Gdje su njeni stranački aktivisti? Zašto nisu na ulicama?\nDa podsjetim, protesti su započeli zbog prebijanja opozicionog političara Borka Stefanovića u Kruševcu. U poslednjih mjesec ili dva organizovano je nekoliko prebijanja opozicionih aktivista bez ikakve reakcije građana na ulicama. Štaviše, njihov broj opada. Evo, imamo poslednji primjer prebijanja studenata u Novom Sadu. Da vidimo da li će zbog toga, kao posle prebijanja u Kruševcu, da buknu protesti na ulicama Beograda. Ne vjerujem. Da li će za to biti kriva opozicija? Riječju, ukoliko građani ne shvataju zašto izlaze na ulice, tu im niko ne može pomoći. Za slobodu se moramo izboriti sami i niko nam je neće pokloniti. Ni vlast, ni opozicija – vlast neće, a opozicija, i da hoće, to ne može bez nas.\nU subotu sam na protestu vidio stariju ženu na štakama. Bilo je vruće, žena je bila izmorena i iscrpljena. Jedva je disala i bila mokra od znoja. Ali je koračala i do kraja nije posustala. Mladi ne vjeruju u promjene. Jedva čekaju da završe fakultet i pobjegnu glavom bez obzira. Kada pitam studente zašto nisu na ulicama, oni mi kažu da je u toku ispitni rok. Bez njih, teško da može bilo šta da se uradi. A ne može ni bez političkih partija na koje su pobunjeni građani, barem tako izgleda, prilično gadljivi. To stvara vrtlog koji ovu vlast izbacuje na površinu, dok njeni protivnici tonu na dno pod sopstvenom težinom. Ukoliko ne budemo bili u stanju da u ravni prioriteta na pravo mjesto postavimo lijenost i sujetu s jedne i slobodu sa druge strane, ostaćemo samo građani u pokušaju.\n(Autor je profesor na Filozofskom fakultetu u Beogradu)


Info. About Borisav Atanasković. What's This?\nⓘ Borisav Atanasković\nBorisav Atanasković bio je jugoslovenski i srpski književnik, dramski pisac za decu i odrasle, reditelj, pozorišni glumac, novinar, dramaturg i urednik.\nRoden u Beogradu od oca Radiše, učitelja, poreklom iz sela Ločevaca, okolina Takova i Gornjeg Milanovca, i majke Danice, poreklom iz Beograda, sudske činovnice.\nOsnovnu školu i gimnaziju pohadao je u Takovu, Beogradu i Gornjem Milanovcu. Državnu pozorišnu školu u Novom Sadu diplomirao je 1953. godine u klasi Jurija Rakitina Ljvoviča, sa svojim kolegama: Dragišom Šokicom, Uglješom Rajčevićem i Jovanom Antićem u ispitnim predstavama: Kartaši, Nedorasli i Silom lekar Žan Baptista Poklen-Molijera.\nPrvo radno mesto bilo mu je 1956. u Nolitu na obavljanju poslova kulturno umetničkog programa, a zatim u Opštini Stari grad u Beogradu - sekretar Doma kulture od 1957. do 1960. godine. Od 1960. do 1970. bavio se glumačkim pozivom u pozorištima Zrenjanina, Leskovca u dva navrata: 1971 - 1972. i 1973 - 1974 i Vršca 1976 - 1979. Ostvario niz zapaženih uloga, bio i jedan od prvaka pomenutih scena. Izmedu angažmana u pozorištima u Amaterskom pozorištu Kulturnog centra u Gornjem Milanovcu, sada Milanovačko pozorište, potpisivao je režiju pozorišnih komada.\nOsvajanjem prve nagrade na Festivalu radiodifuznog stvaralaštva u Ohridu 1979. godine, radio dramom za decu "Dimitrije sapun", u kompletnoj obradi Dramske redakcije Govorno umetničkog programa Radio televizije Novi Sad - Radio Novi Sad 1, koju je za tu priliku Atanasković napisao, stekao je uslove da prede u istoimenu redakciju na mesto dramaturga radio drame za decu na srpskom jeziku. Pored poslova dramaturga, istovremeno je, do penzionisanja 1991. godine, obavljao i poslove urednika dečje radio drame na srpskom, madarskom, slovačkom, rumunskom i rusinskom jeziku.\nRadio drame za decu i odrasle su mu otkupljivane, nagradivane. Dobitnik je Nagrade "Mlado pokolenje", 1984. godine za životno delo.\nVeran saradnik Politike, tačnije podlistka Politike za decu, bio je od 1955. do kraja života, zatim saradnik novina Politika Ekspres, Jež, Dnevnik, Dečji dnevnik, Zdrav podmladak, Golub, Zmaj, Pionir, Vesela sveska, Dečje novine, Neven, Pionieri, Lokomotiva. Priče, kratke priče i pripovetke objavljene su mu u čitankama, u obaveznoj lektiri za učenike od trećeg do četvrtog razreda osnovne škole, metodikama razvoja govora, a zastupljen je i u mnogim antologijama srpske proze - kratke priče i pripovetke za decu.\nU pozorištima u Zrenjaninu, Leskovcu i Vršcu igrao je sa poznatim prvacima našeg glumišta: Nedom Spasojević Doživljaji Nikoletine Bursaća 1960.i Ožalošćena porodica 1963, Dubravkom Nešović u "Koštani" u Narodnom pozorištu "Toša Jovanović", Zrenjanin 29. 10. 1968, Usnijom Redžepovom u "Koštani" u Narodnom pozorištu "Jovan Sterija Popović" Vršac, 1976.Stevanom Bajom Gardinovačkim, Jelisavetom Sekom Sablić u "Ujka Vanji", Narodno pozorište "Jovan Sterija Popović", Vršac 1977, Marinkom Šebezom, Brankom Milićevićem Kockicom, Milenkom Pavlovim.\nJedna od mnogih, bila mu je glavna uloga u "Stolici koja se ljulja" Rade, autora Novaka Novaka, Narodno pozorište "Jovan Sterija Popović", Vršac.\nGodine 1969. Zavod za izdavanje udžbenika, Beograd, objavio mu je monografiju "Detektivska priča” pozorišni komad za decu, a godinu dana kasnije i Časopis za kulturu "Ulaznica" iz Zrenjanina knjigu "Preko dana do uveče”.\nСлободан Милић, Здравко Сулић, Драган Савић, Јеврем Јеша Милановић, Борисав Атанасковић и многи други Здравко Зупан, Век стрипа у Србији, Културни центар\nАнђелковић Мирослав Антић Владимир Арсенијевић Еустахија Арсић Ана Атанасковић Борисав Атанасковић Платон Атанацковић Јован Авакумовић Драгиња Адамовић Коста\nАлексић Мира Алечковић Мирослав Антић Иво Андрић Владимир Андрић Борисав Атанасковић Горан Бабић Недељко Бабић Глиша Бабовић Даница Бандић Јелена Билбија\n. После Другог светског рата Момо Капор, Владимир Булатовић Виб, Борисав Атанасковић . Алекса Шантић Александар Апостоловски Александар Симић Александар\nРадивоје Раша Андрић Предраг Гага Антонијевић Стефан Арсенијевић Борисав Атанасковић Јован Аћин Вук Бабић Дарко Бајић Радош Бајић Бранко Балетић Милан\nрок музичар Зоран Цвијановић, глумац Зоран Христић, композитор Борисав Атанасковић књижевник, драмски писац за децу и одрасле, глумац, редитељ, драматург\nполитичар и председник Северне Кореје 1948 - 1994. 1912 26. јул - Борисав Атанасковић југословенски и српски књижевник, драмски писац за децу и одрасле\nдизајнер, стрипар Јован Дискић - председник општине 1920. године Борисав Атанасковић - књижевник, драмски писац за децу и одрасле, глумац у Народном позоришту\nполитичар и књижевник Бора Костић - шахиста Драгиша Брашован - архитекта Борисав Атанасковић - југословенски и српски књижевник, драмски писац за децу и одрасле\nWikipedia: Borisav Atanasković


PODSJETNIK ZA VISOKE HRVATSKE DUŽNOSNIKE-Priznanja Dobrice Ćosića: „Laž je srpski državni interes“…”Laž je u samom biću Srbina” | Braniteljski portal\nPODSJETNIK ZA VISOKE HRVATSKE DUŽNOSNIKE-Priznanja Dobrice Ćosića: „Laž je srpski državni interes“…”Laž je u samom biću Srbina”\nLaž je vid srpskog patriotizma i potvrda naše urođene inteligencije. Lažemo stvaralački, maštovito, inventivno.“...\n“Mi lažemo da bismo obmanuli sebe, da utešimo drugoga; lažemo iz samilosti, lažemo iz stida, da ohrabrimo, da sakrijemo svoju bedu, lažemo zbog poštenja. Lažemo zbog slobode. Laž je vid srpskog patriotizma i potvrda naše urođene inteligencije. Lažemo stvaralački, maštovito, inventivno”, rekao je Dobrica Ćosić opisujući povijest, sadašnjost, a kako se čini i budućnost srpske politike…\nTek 80-ih godina Ćosić se ponovno uključuje u javni politički život osnovanjem Odbora za odbranu slobode misli i govora 1984. koji je branio sve protivnike socijalističke Jugoslavije. Međutim, svoje duboko nacionalističke stavove koje korijen mogu naći svetosavskom nacionalizmu i fašizmu, iznio je u Memorandumu kojeg je u rujnu 1986. objavila Srpska akademija nauka i umetnosti. Upravo zbog njegovog nevjerojatno šovinističkih, velikosrpskih i iredentističkih stavova smatra se kako je Dobrica Ćosić sudjelovao u njegovom stvaranju. Ćosića zbog njegove rastauracije velikosrpskog ultranacionalizma i svetosavskog fašizma danas neki u Srbiji smatraju ‘Ocem nacije’.\nĆosića je oduševio dolazak Slobodana Miloševića na vlast. Njegovi mitinzi na Gazimestanu i sjeveru Kosova, u kojima je ‘spašavao’ Srbe i srpstvo na prostorima bivše Jugoslavije te najavio buduće ratove, inspirirala je povratak Dobrice Ćosića na političku scenu. Ćosić je zatim zajedno s Jovanom Raškovićem u Hrvatskoj osnovao Srpsku demokratsku stranku 1989., a godinu potom zajedno s Radovanom Karadžićem i Biljanom Plavšićosniva stranku istog imena i u BiH. Obje su nakon raspada Jugoslavije sudjelovale u organiziranju srpskih vojnih pobuna u Hrvatskoj i BiH te poticale ostvarivanje ideja iz Memoranduma SANU-a.\nĆosićeva obogotvorena laž i spašavanje Srbije\nKoliko ta obogotvorena Ćosićeva laž ima utjecaja na Srbe vidi se i u citatu iz njegovog Dnevnika u noći kada je NATO obustavio bombardiranje Jugoslavije:”Uz američke i evropske laži, ravnopravno, ali sramnije i besmislenije su srpske laži urežiji Slobodana Miloševića, a koje raznose i umnožavaju generali, političari inovinari: okupacija Kosova tumači se odbranom državne celine i suvereniteta. Uporušenoj, obogaljenoj i poraženoj Srbiji sa hiljadama ubijenih i ranjenih, proglašavase nacionalna pobeda. Farsa za farsom! Nadrealizam istorije”.


Deponija Tisove grede opet dimi, natapali je vatrogasci, dežura cistijerna “Čistoće” | Radio Jadran\nPočetna Društvo Deponija Tisove grede opet dimi, natapali je vatrogasci, dežura cistijerna “Čistoće”\nDim koji na deponiji Tisove grede iznad Herceg Novog, u manjem ili većem obimu povemeno tinja posljednje dvije godine, posljednjih dana ponovo je „pojačan“. Prema tvrdnjama jednog od mještana Ubala, Dragana Vukovića, ima i vatre, odnosno plamena koji je vidljiv i preko dana:\n„Dimi stalno, ali nije bilo mnogo uočljivo. Znam da nije ugašeno, ima i vatre koja se vidi i preko dana. Noću se pogotovo vidi, pa sam zato sinoć i jutros otišao i obišao deponiju. Ako se to sve upali, biće katastrofa. Smeće se nije zatrpavalo kako treba i „visi“ na preko 80 m visine. Zatrpavan je samo dio puta kako ne bi propali točkovi kamiona“, tvrdi Vuković.\nNa deponiju su jutros izašle i dvije cistijerne Službe zaštite i spasavanja, kao i kamion “Čistoće”, kaže načelnik Službe Zlatko Ćirović:\n„Dima ima i mi smo deponiju natopili, ali je veliko isparenje. Posuli smo 30 kubika vode, a cistijerna “Čistoće” ostala je da dežura“, potvrdio nam je Ćirović.\nProblemi sa pojačanim sagorijevanjem otpada na ovoj deponiji mještane Ubala „guše“ godinama, zbog čega su prošle, nekoliko dana blokirali prilaz deponiji kako se ne bi mogle dovoziti nove količine otpada.\nPodsjetićemo da su Ubljani ranije zahtijevali, između ostalog, da se požar na deponiji Tisove grede ugasi i deponija održava, da se na rampi S1-S2 zabrani kipovanje smeća osim zemlje dok taj dio deponije gori, da se izgradi trafostanica na Dugunji, kontroliše animalni otpad iz mesare Babić i postavi kiosk kod Karaule radi kontrole prolaksa teških kamiona tokom zime.\nPrivremeno skladištenje neopasnog građevinskog i zelenog otpada na Tisovim gredama, opštinskom Odlukom, produženo je do 1. januara 2022. godine.\nPrethodni članakNovljanin lišen slobode zbog ulične prodaje marihuane\nSledeći članakCEDEM: Koaliciju “Odlučno za Crnu Goru” podržava 35,3%, “Za budućnost Crne Gore 24,7% birača, a “Mir je naša nacija” 16,5%\nUbjanin 14.08.2020. 20:34 at 20:34\nEvo gori deponija kome ovo odgovara. Ko ima i malo mozga mogo je da zna da ce se zapaliti.\nTok 13.08.2020. 22:29 at 22:29\nNema Arsic kad da obilazi teren u HN.Na listi je za lokalne izbore u Tivtu.Tesko je sjedati na dvije stolice a da obje placaju gradjani HN i TV\nNIKAD GORE 13.08.2020. 15:31 at 15:31\nPitanje za direktora cistoce ; Zasto se kontenjeri prazne oko sedam ujutro kada je najveca guzva i kad narod ide na poso ?\nZasto se kontenjeri po selima ne prazne redovno nego stoje puni danima ?\nSamo molim da se ponasate kao vasi prethodnici koji su znali svaki red i jos da dodam da vasem radniku koji je neki sef dolje skrenete paznju da postuje kucni red i da nekakvim vabilicama koje rade po cijelu noc uznemirava narod na Vrbanju !\nJozo 13.08.2020. 21:24 at 21:24\nZato sto nemogu placati noćne ure.


Dan posle: "Tokom pandemije imali smo pravo na službena kola i fleksibilan rad, ali sada više ne" - Biznis Telegraf.rs\nPodaci ažurirani 28. septembar 2020 | 05:00\n27/05/20 | 08:20\nKako nam priča Vladan, sve se polako vraća na staro, ali i dalje u firmi ima više razumevanja za majke s malom decom\nKako se pripremiti za period posle korone? O svojim načinima borbe i pripreme za period koji dolazi, strahovima, izazovima, ali i srećnim okolnostima, govoriće sagovornici Telegraf Biznisa iz svih ekonomskih oblasti. Vi nam vaše sugestije, iskustva i predloge šaljite na biznis@telegraf.rs\nNovi stravični snimci ratnog sukoba: Objavljen napad na vojnu opermu\nOvog puta pitamo Vladana Milanovića, zaposlenog u državnom sektoru, u finansijama, kako je tekao posao tokom pandemije, i kako izgleda sada.\n- U filijali u Beogradu ima nas 30-ak. Tokom pandemije radio sam ja, zaposlen u finansijama, zbog mesečnih obračuna, plata, rokova... Zatim, radili su direktor i zamenik direktora sve vreme, a ostali su dežurali, tako da ih bude dvoje dnevno - kaže Vladan, i dodaje:\n"Majke s malom decom, stariji od 65 godina i oni s hroničnim zdravstvenim problemima nisu dolazili, kao što je i rečeno od strane nadležnih službi. Tokom pandemije smo imali pravo da koristimo službena kola, jer je gradski prevoz bio obustavljen. Sada ovu beneficiju imaju samo oni koji su i pre pandemije imali pravo na korišćenje vozila firme i oni koji su vezani za teren."\nPrema Vladanovim rečima, stvari se sada polako vraćaju u normalu, mada majke s malom decom još uvek su privilegovane, jer mnoge zaziru od vrtića i imaju problem da se organizuju oko čuvanja.\n- Inače, tokom pandemije smo radili skraćeno i fleksibilno, mada sam ja barem dva do tri dana nedeljno morao da idem na posao. Sada se vraća staro, odnosno regularno vreme od 07 do 15 časova - kaže Vladan.


četvrtak 1. oktobar 2009.\nSan ruši Brauna\nLONDON - „Laburisti su izgubili“-piše na naslovnoj strani najtiražnijeg britanskog dnevnog lista, tabloida San, i ujedno označava kraj političke podrške koju je taj list pružao britanskom premijeru Gordonu Braunu Kompletan tekst\nUhapšen bivši direktor „Pivovarne Laško“\nLJUBLJANA - Slovenačka policija je juče uhapsila bivšeg direktora „Pivovarne Laško“ Boška Šrota, izjavili su za agenciju STA rođaci uhapšenog. Šrot je navodno uhapšen zbog prodaje više od Kompletan tekst\nKosačov: Ovo je Staljinova kriminalna greška\nMOSKVA-Parlamentarna skupština Saveta Evrope, na inicijativu 72 poslanika, raspravljaće danas o suspenziji ovlašćenja ruske delegacije u Skupštini. Zahtev su podneli Gruzija i njeni simpatizeri koji optužuju Rusiju da Kompletan tekst\nHrvatski poštari pali na testu IQ\nZAGREB - Gotovo 600 zaposlenih u Hrvatskoj pošti nije prošlo test inteligencije i, kao rezultat toga, moraće da se zadovolje slabije plaćenim radnim mestom Kompletan tekst\nCunami zbrisao Samou\nVAŠINGTON - Najmanje 65 ljudi poginulo je na Samoi, a više od 20 na Američkoj Samoi, u seriji cunamija pokrenutih u južnom Pacifiku. Veruje se da među žrtvama ima i stranih turista Kompletan tekst\nNR Kini srećan 60. rođendan\nPEKING - Kinezi će danas velikom paradom obeležiti 60-godišnjicu Narodne Republike Kine. Prema svim najavama, proslava će biti pompeznija od prošlogodišnje ceremonije otvaranja Olimpijskih igara Kompletan tekst\nDevojčicu ubila kutija sa lecima\nLONDON - Jedna devojčica poginula je u Avganistanu kada je na nju pala kutija sa lecima namenjenih lokalnom stanovništvu, koja je izbačena iz britanskog aviona i nije se otvorila kao što je bilo predviđeno Kompletan tekst


Napravite kupovine na erotickychat.net i dobijte do 200 žetona bonusa svakog dana!\n1. Tokom kampanje, erotickychat.net će nagrađivati 5 članova svakog dana ('Dan' se definiše tako da počinje u 00:00am GMT+2 i završava se u 11:59pm GMT+2).\n2. Besplatni žetoni će biti kreditovani na pobedničke erotickychat.net naloge u roku od par sati.\n5. erotickychat.net rezerviše pravo da menja ova zvanična pravila i vrednost nagrada u sopstvenoj diskreciji.\n6. erotickychat.net rezerviše pravo da otkaže kampanju u sopstvenoj diskreciji. Učešćem u kampanji, učesnici se slažu da neće imati prava na bilo kakve nagrade u slučaju otkazivanja.


Nurkić donirao 500 paketa prehrambenih namjernica ugroženima u BiH | Krajina.BA\nPripremljeno je i u toku je podjela pomenutih paketa, potvrdili su u organizaciji “Pomozi.ba”.\n– Zahvaljujući još jednoj vrijednoj donaciji, pripremljeno je i u toku je podjela 500 paketa sa prehrambenim namirnicama porodicama u različitim krajevima BiH, od Livna, Glamoča i Bosanskog Grahova, preko Kupresa, Banja Luke i Tuzle do Lukavca i Živinica.\nAkcija se nastavlja u vidu pomoći u hrani kuhinjama koje obroke za najugroženije kuhaju sa posljednjim rezervama, i u neizvjesnosti do kada će to moći s obzirom da broj korisnika sve više raste – naveli su iz “Pomozi.ba”.\nPrethodni članakEvropska komisije planira da u EU bude vakcinisano 70 posto odraslih do ljeta\nNaredni članakBh. građani bez ograničenja mogu putovati samo u tri zemlje\nHafiz Hasib Mimić, jedan od najmlađih imama: Ljubav prema...\nSve veće gužve večeras na Maljevcu i ulazima prema...


Predsjednik Crne Gore Vujanović primio delegaciju istraživačkog tima za tradicionalnu kinesku medicinu provincije Sičuan（2017-06-22）\nKineska ambasada u Crnoj Gori i grad Kotor potpisali（2016-10-28）\nAmbasador Cui Dživei sastao se sa predsjednikom Udruženja novinara（2016-10-28）\nPotpisana potvrda o primopredaji Projekta solarne rasvete（2016-10-28）\nPredsjednik Crne Gore Vujanović primio delegaciju istraživačkog tima za tradicionalnu kinesku medicinu provincije Sičuan\nPredsjednik Crne Gore Vujanović je 20. februara primio delegaciju istraživačkog tima za tradicionalnu medicinu provincije Sičuan i razgovarao o dinamici sprovođenja memoranduma o saradnji na polju gajenja i proizvodnje kineskog ljekovitog bilja između Uprave za tradicionalnu kinesku medicinu i farmakopeju provincije Sičuan i gradske vlade Nikšića u Crnoj Gori. Ovaj sporazum je potpisan krajem 2016. godine, na samitu “16+1” u Rigi.\nŠef delegacije, zamjenik direktora Uprave za tradicionalnu kinesku medicinu provincije Sičuan, gospodin Jang Džengčun je obavijestio predsjednika Vujanovića o cilju posjete i rezultatima ove istraživačke posjete mjestima koja su predviđena za plantaže i fabrike ljekovitog bilja. On je rekao da provincija Sičuan predstavlja riznicu kineskog ljekovitog bilja. Tokom posjete je saznao da i Crna Gora posjeduje bogate biljne vrste i tradiciju herbalne medicine. Istakao je da vjeruje da će ova posjeta doprinijeti realizaciji sporazuma koji je potpisan u Rigi. Istovremeno je izrazio želju da se na više načina, kao i putem Učionice Konfucije za tradicionalnu kinesku medicinu, pomogne narodu Crne Gore da bolje upozna istu.\nPredsjednik Vujanović se sa radošću prisjetio susreta sa predsjednikom Si Đinpingom s kojim se sreo tokom njegove posjete NR Kini 2014. godine, i istakao je da je sa predsjednikom Sijem razmijenio mišljenje o mnogim pitanjima, između ostalog i o širenju i promociji kineske kulture lekovitog bilja u Crnoj Gori. Posle ovog sastanka je dublje razumio koliko je tradicionalna kineska medicina važan dio kineske kulture. Predsjednik Si Đinping je sa svojim dubokim poznavanjem kineske kulture i svojom snažnom željom da se promoviše kineska medicina i kultura, na njega ostavio dubok utisak. Vujanović je istakao: “Kineska strana je poslije nepuna tri mjeseca od potpisivanja Memoranduma u Rigi, poslala delegaciju da posjeti Nikšić, što pokazuje iskreno nastojanje i uvjerenje kineske vlade da je ostvariva saradnja u ovoj oblasti, kao i želju za promovisanjem tradicionalne kineske medicine u Crnoj Gori. Crna Gora će učiniti sve da podrži zajedničke projekte u ovoj oblasti, čiji je cilj da se što prije realizuje prosperitetna saradnja koja je zajedno dogovorena i to na dobrobit crnogorskog i evropskih naroda.\nOd 18 do 20 februara, kineska delegacija u čijem sastavu su predstavnici Uprave za tradicionalnu kinesku medicinu provincije Sičuan, Univerziteta za tradicionalnu medicinu Čengdu i farmaceutske kuće, bila je u posjeti Crnoj Gori. Za vrijeme ove posjete je istraživala klimatske i zemljišne uslove za gajenje ljekovitog bilja, kao i uslove za proizvodnju i transport. Delegaciju je primio i zamjenik predsjednika vlade Crne Gore i ministar za poljoprivredu Simović i gradonačelnik Nikšića Veselin Grbović.\nAmbasador Cui Dživei je prisustvovao ovim sastancima, kao i ceremoniji potpisivanja Sporazuma o saradnji između Uprave za tradicionalnu kinesku medicinu provincije Sičuan i Medicinske akademije za tradicionalnu kinesku medicinu Crne Gore.


ASK odgovorio MANS-u: Poštujemo zakon - CdM\nASK odgovorio MANS-u: Poštujemo zakon\nAgencija za sprječavanje korupcije (ASK) reagovala je na jučerašnje saopštenje nevladine organizacije MANS u kom su saopštili kako ASK još nije odgovorila niti na jednu od prijava koje je MANS podnio od početka predizborne kampanje, a koje su se odnosile na potrošnju budžetskih sredstava i političko oglašavanje u medijima.\n<<<Agencija za sprječavanje promijenila direktora, praksa ostala ista<<<\n“Od dana raspisivanja izbora za parlamentarne i lokalne izbore koji će se održati 30. avgusta 2020., Agenciji je dostavljeno 85 prigovora MANS-a za utvrđivanje kršenja Zakona o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja. U svih 85 navedenih slučajeva Agencija je pokrenula upravni postupak, i u najkraćem roku u svim predmetima gdje su se stekli uslovi donijela prvostepene odluke. Do sada su donešene 23 prvostepene odluke, a u ostalim predmetima postupci su u toku”, navodi se u reagovanju.\nOsim toga, kako su istakli, Agencija je po službenoj dužnosti pokrenula 239 postupaka prema organima vlasti i 83 postupka u cilju prikupljanja informacija i utvrđivanja činjenica koje se odnose na pružene usluge političkim subjektima u izbornoj kampanji.\n“Bez obzira na to da li je postupak pokrenut po službenoj dužnosti ili po prigovoru, i bez obzira na to ko je podnosilac prigovora, Agencija će svaki pokrenuti postupak okončati poštujući odredbe Zakona o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja i Zakona o upravnom postupku, uz poštovanje prava svih učesnika u postupku”, zaključuje se u saopštenju.\nTagsASK MANS Reagovanje\nObavjestite onda javnost o vasem radu,Radonjic je u ASK ostavio nepisano pravilo NE PROTIV VLASNIKA ASK\nSjutra jak sjeverni vjetar\nPatriote pokrenule akciju prikupljanja pomoći za baku iz Zete\nKarikatura Damjanović diskredituje sve žene u Crnoj Gori, policija da reaguje hitno


petak, 5. januar 2018. 15:37h\nPlakete su dobili Vladimir Mitić, pripadnik Odeljenja kriminalističke policije PU Pančevo, Dragan Vranješ, pripadnik vatrogasno-spasilačkog voda Vršac i pripadnici Vojske Srbije: stariji vodnik Ivan Ristić, desetar Jovan Đokić i zastavnik Goran Vasić Pančevo.MOJKraj.rs\nPlakete su dobili Vladimir Mitić, pripadnik Odeljenja kriminalističke policije PU Pančevo, Dragan Vranješ, pripadnik vatrogasno-spasilačkog voda Vršac i pripadnici Vojske Srbije: stariji vodnik Ivan Ristić, desetar Jovan Đokić i zastavnik Goran Vasić.\nPrilikom uručivanja plaketa načelnica Okruga Danijela Lončar kazala je da joj je teško da nađe odgovarajuće reči da se ovim ljudima zahvali za ono što su činili prethodne i za ono što će činiti i svake naredne godine.\nDozvolićete mi da danas ne govorim o broju rasvetljenih krivičnih dela, o broju intervencija, o borbenoj spremnosti, neću se baviti izveštajima. Time su se bavili oni koji su ove ljude predložili za najbolje. Ja danas želim da odam duboko poštovanje i iskažem neizmernu zahvalnost profesiji policajca, vatrogasca, vojnika, odnosno ljudima koji su svojim radom, kvalitetom, zalaganjem i rezultatima poneli titulu najboljih među najboljima. Odavde šaljemo jasnu poruku šta su prave vrednosti našeg društva i šta su prave vrednosti profesija kojima se ovi ljudi bave. Ovo su ljudi koji časno, pošteno i vredno rade svoj posao i tom posvešćenošću i radom postižu vanserijske rezultate. Ne mogu sami, oni su deo tima, tima policije, vatrogasno-spasilačke jedinice i Vojske Srbije, ali su posebni. U tradiciji srpskog naroda je da ljudi koji nose uniforme zaslužuju posebno mesto i gledamo ih sa posebnim pijetetom. Čast je tokom istorije nositi uniformu, nositi je tako kako je vi nosite. Danas smo ovde da vam se zahvalimo i izrazimo duboko poštovanje što imamo takve pojedince kao što ste vi, rekla je Danijela Lončar.\nTo što sam je baš ja dobio samo je splet okolnosti jer sam bio na čelu tima koji je po svojim rezultatima prepoznat kao odličan na nivou cele Republike Srbije. Prošla godina bila je vrlo uspešna, više kriminalnih grupa je uhapšeno, rešen je veliki broj krivičnih dela s velikim materijalnim štetama koje su nastale prethodnih godina. Rešena su i neka teška krivična dela, posebna ona koja su obeležila kraj godine, kazao je Mitić.\nOno što smo mi radili u opisu nam je posla i u okviru naših redovnih dužnosti. U Uljmi je bilo prilično dramatično, ali dali smo sve od sebe da što više ljudi spasimo. Trebalo je reagovati brzo na svaki poziv, da evakuišemo što više ljudi iz poplavljenih kuća i odvezemo na sigurno. U jednom danu pala je toliko velika količina kiše da je izazvala neverovatne poplave, netipične za taj kraj, jer u blizini nema nijedne reke. Izvukli smo na bezbedno između 300 i 400 ljudi, ispričao je Vranješ.\nStariji vodnik Ivan Ristić kaže da mu prija što je dobitnik ove plakete ali i naglasio da priznanje obavezuje, da građani u svakom trenutku znaju da je vojska uz njih. Kaže da nije previše razmišljao o tome da li je trebalo da priskoči u pomoć ženi koju je muškarac napao nožem ispred kasarne “Stevica Jovanović” u novembru prošle godine.\nŽivot je u pitanju. Ni vozilo ni zadatak na koji smo tada krenuli neće nigde pobeći. U tom trenutku samo mi je bilo bitno da što pre stignem do te žene i tog čoveka, da ga što pre sklonim od nje. U sklopu svoje obuke imamo i prvu pomoć i odlično znam šta znači otvorena rana načinjena nožem i povreda krvnih sudova. Cilj mi je bio da što pre stignem do njega i da ga onemogućim da joj nanosi dalje ubode nožem, kazao je Ristić.\nSvečanom uručenju plaketa prisustvovali su i načelnik Policijske uprave Pančevo, Nikola Popovac, načelnik sektora za vanredne situacije Nenad Kalapiš i komandant pančevačkog garnizona Vladan Kolarić.\n+1 #1 Marijs 15-01-2018 21:32\nVeoma je velika cast primiti pohvale od nacelnice Danijele Loncar. Ujedno zelim i ja da cestitam nagradjenima na humanosti i na prepoznavanju dobrog.


Trebjesa, mali park velikih mogućnosti | Novine Nikšića\nHome Slajdovi Trebjesa, mali park velikih mogućnosti\nBiciklistički klub Perun Nikšić, Fondacija Petrović Njegoš, Sekretarijat za uređenje prostora i zaštitu životne sredine Opštine Nikšić i Ekološki klub Hortikulture Bajice u zajedničkoj akciji.\nEvropski Dan Parkova proglasila je Federacija nacionalnih parkova Evrope ,s ciljem da skrene pažnju javnosti na značaj zelenih površina. Ovaj datum je odabran kao sjećanje na proglašenje prvih evropskih nacionalnih parkova –devet nacionalnih parkova u Švedskoj, 24. maja 1909 godine.\nPovodom “Evropskog dana parkova” 24. maja 2015. Biciklistički klub Perun Nikšić, Fondacija Petrović Njegoš, Sekretarijat za uređenje prostora i zaštitu životne sredine pštine Nikšić i Ekološki klub Hortikulture Bajice organizovali su događaj pod sloganom „TREBJESA MALI PARK VELIKIH MOGUĆNOSTI“ pošumljavanje prark šume Trebjesa. Pored članova Peruna akciji su se pridružili NVO Volonteri Crne Gore, Triatlon klub Nikšić, klub vojnih planinara Kapetan. Najmlađi učesnici bili su Irina Marojević(4) i Luka Milatović (4 godine). Trebjesa je omiljeno izletište Nikšićana i otvoren zeleni teren za sportiste i rekreativce. Značaj park šume Trebjesa ogleda se u tome što je stavljana kao poseban prirodan predio i pod zaštitom države je. Sadnice bora koje smo posadili, a koje je donirala Uprava za Šume Crne Gore jednog dana mladim generacijama praviti će hladovinu dok borave na ovom području.\nIz BK PERUN kažu da je: „Cilj obilježavanja i organizovanja aktivnosti na Evropski dan parkova upravo da bi se javnosti skrenula pažnja i pokazala važnost zaštićenog područja Trebjese“.\nPark šuma ˝Trebjesa˝ nalazi se u jugoistočnom dijelu urbanog Nikšića. Pristupačnost Park šumi vrlo je povoljna. Od centra grada do vrha huma vodi asfaltni put. Nadmorska visina huma je 752 m, a površina 126 ha. Na vrlo malom prostoru koji zauzima Trebjesa (oko156 ha) neposredno uz gradsko naselje, egzistira neobično veliki broj biljnih vrsta, tj. prisutno je više od 200 zeljastih i 40 drvenastih vrsta, od čega je dosadašnjim istraživanjima utvrđeno postojanje 15 endemičnih vrsta Balkanskog poluostrva. Zahvaljujući svojoj izuzetno bogatoj flori, Trebjesa se našla na listi potencijalnih IPA (važna biljna staništa) područja. Neke od njih imaju karakter vrsta od međunarodnog značaja (zaštićene CITES Konvencijom) zbog činjenice da su endemične i veoma rijetke, te da je njihovo klasično nalazište u Crnoj Gori. Trebjesa je stanište značajnog broja životinjskih vrsta od kojih se mnoge nalaze na evropskim i svjetskim Crvenim listama za koje su utvrđene kategorije ugroženosti, neke od njih su obuhvaćene međunarodnim konvencijama, a takođe je evidentirano i prisustvo endemičnih vrsta. Istražanjivanjima je utvrđeno postojanje 6 vrsta puževa, 58 vrsta insekata, 54 vrste ptica, kao i prisustvo 14 vrsta gljiva od kojih neke imaju status međunarodno značajnih vrsta.


Broj samoubistava u vojsci SAD skočio za 15 odsto\nFoto: Shane T Mccoy / EPA;\nBroj samoubistava u američkoj vojsci prošle godine skočio je za 15 odsto, a Pentagon je pozvao danas na dodatne napore da se ovaj zabrinjavajući trend preokrene.\nKako javlja AP, rema podacima koji su objavljeni, tokom prošle godine je bilo 580 samoubistava u poređenju sa 504 godinu dana pre, a od toga broj samoubistava vojnika Nacionalne garde skočio je za oko 35 odsto sa 76 u 2019. na 103 prošle godine, dok je aktivna vojska zabeležila rast od skoro 20 odsto.\nPrema Pentagonu, muški pripadnici vojske mlađi od 30 godina su u najvećem riziku od samoubistva.\nDok oni čine manje od 42 odsto ukupnih trupa, među njima je zabeleženo 63 odsto smrtnih slučajeva zbog samoubistva.\nDaleko najčešći način samoubistva među vojnicima bio je pištoljem, zatim vešanjem ili gušenjem.\n"Podaci su zabrinjavajući. Stope samoubistava među našim pripadnicima vojske i u vojnim porodicama i dalje su previsoke, a trendovi ne idu u pravom smeru. poručio je ministar odbrane Lojd Ostin.\nSamoubistva su već dugo problem u američkoj vojsci.\nIako su uzroci samoubistva složeni, vojni lideri su ranije saopštili da veruju da je pandemija kovida 19 doprinela dodatnom stresu pripadnika vojske, ali prema današnjim podacima je saopšteno da nije primećena statistička promena stope samoubistava koja bi ukazivala na to da je pandemija imala uticaja.\nSekretar za štampu Pentagona Džon Kirbi priznao je da Ministarstvo odbrane ne može u potpunosti da objasni porast samoubistava poslednjih godina.\n Teško je označiti posebnu uzročnost samoubistva na individualnoj osnovi, a kamoli na institucionalnoj osnovi. I mislim da je to razlog zašto nam je tako teško da razgovaramo o bilo kakvoj specifičnosti, osim što možemo reći da ovo shvatamo veoma ozbiljno. '', poručio je Kirbi.\nVojni čelnici su danas nazvali samoubistvo značajnim izazovom za službu, ističući da se trend povećava poslednjih pet godina.\n"Iako nema jasnog objašnjenja šta uzrokuje porast samoubistava, shvatamo da moramo da učinimo više u njihovom sprečavanju i da osiguramo da resursi za to budu svima i lako dostupni", poručili su u saopštenju sekretar vojske Kristin Vormut i načelnik štaba vojske general Džejms Mekonvil.\nZvaničnici vojske su saopštili da su stope vojnih samoubistava uporedive sa civilnim stopama u SAD, s tim da je upotreba vatrenog oružja bila češća u vojsci nego kod civilnog stanovništva.\nDuterte ne odustaje, podneo kandidaturu za mesto u Senatu\nOd 15. novembra obavezno kovid testiranje učenika u Sloveniji\nFBI NIJE REAGOVAO NA DOJAVE O NASILJU NA KAPITOLU: ''Vašington post'' objavio dokumenta koja otkrivaju da ključne agencije za sprovođenje zakona u SAD nisu reagovale uoči 6. januara\nNakon 15 meseci čekanja danas počinje je suđenje Gislejn Maksvel, bliskoj saradnici milijardera Džefrija Epstajna, za seksualno iskorišćavanje dece, zavođenje maloletnika i lažno svedočenje.


Deo opozicije tokom policijskog časa na stepenicama Skupštine: Protest protiv „velikog zatvora“, duplih standarda i podela - Glas Zaječara\nHome Politika Deo opozicije tokom policijskog časa na stepenicama Skupštine: Protest protiv „velikog zatvora“,...\nPredstavnici dela opozicije danas su u 18 časova, u vreme početka policijskog časa na stepenicama Skupštine Srbije održali protest kako su naveli protiv duplih standarda vlasti, tražeći jednake zakone za sve. Oni su najavili da će na stepenicama sedeti do 20 časova, da bi se kasnije pridružili građanima koji u 20.05 izražavaju negodovanje, piše Insajder.\nProtest je povremeno uzvicima ometala grupa starijih građana okupljena na ulici ispred Skupštine. Situacija se smirila, a oni su se razišli nakon razgovora sa Sergejom Trifunovićem\nJanko Veselinović, predsednik Pokreta za preokret, članice koalicije Zajedno za Srbiju, je podsetio da predstavnici opozicije danas nisu uspeli da predaju zahtev Ustavnom sudunavodeći da „nije (predsednik Srbije Aleksandar) Vučić ugasio samo vladu i pretvorio je u svoju filijalu, već je ugasio Ustavni sud“, što niko nikada nije uradio. On je podsetio da je Ustavni sud najviša instanca u zemlji.\n„Pokušavamo da ukažemo da je Srbija jedan veliki zatvor, da je režim sve građane ponizio jer ih je protivustavno zatvorio i nije omogući nikakva građananska prava“, rekao je Veselinović.\nOn je rekao da je protest osim protiv zatvaranja i ponižavanja građana u vanrednom stanju, ali da je izazvan i onim što se sinoć dešavalo u Srbiji što je nazvao „stvaranjem iskre koja može da se otme kontroli“.\n„Sinoć su navijačke grupe i funkcioneri SNS upalili iskru koja može da se zapali u pogrešnom smeru“, naveo je Veselinović.\nSregej Trifunović, lider Pokreta slobodnih građana je podsetio da su čelnici opozicije pozivali građane da ostanu kod kuće, ali i predlagala mere o koje se vlast, kako je naveo, oglušila. On je naveo da se lično, ne predstavljajući se, prijavljivao da volontirra, ali da su mu odgovarali da su svi kapaciteti popunjeni. Za to vreme je, kako je naveo, deljen propagandni stranački materijal.\n„Ovo je protest protiv ludila, totalitarizma i stalnih radikalskih metoda koje smo sinoć videli, a to je stalno insisitranje na sukobima“, naveo je Trifunović uz poruku „tek ćete nas gledati“.\nZoran Lutovac, predsednik Demokratske stranke je naveo da je razlog za okupljanje nepoštovanje Ustava, zakona i uredbi koje svi, a naročito oni na najodgovornijim mestima moraju da poštuju.\n„Ovde smo da kažemo da ne postoje građani drugog reda, a to smo svi mi koji nismo članovi vladajuće stranke, da skrenemo pažnju javnosti da je nedopustivo da u vreme zabrane kretanja huligani i politički aktivisti mogu da se kreću i da se u to vreme vodi kampanja. Zakon i ustav moraju da važe za sve“, rekao je.\nOn je naveo da postoji medicinska, ali postoji i pravna struka i da ako medicinska kaže da je nužno izbegvanje kontakata, vlast to mora da obezbedi, ali za to , kako je rekao, nije potrebno vanredno stanje, a naročito ne na način na koji je doneto.\nSonja Pavlović iz Građanske platforme je navela da su prekršena sva građanska prava:\n„Poštujemo struku, ali je treba je mistifikovati i treba stati u trenutku kada ona počne da bude politika. Moram da pitam da li je Srbija priznala Kosovo jer sam doputovala iz Srbije u Srbiju i bila sam samoizolaciji 28 dana jer mi je u MUP-u rečen da sam prešla državnu granicu Srbije“, navela je.\nDragan Đilas, lider Stranke slobode i pravde je naveo da je u pitanju protest protiv besmislenih i rigidnih mera uz napomenu da su neke od njih poput izolacije starijih i sami podržali\n„Ali Srbija ima najviše zaraženih u regionu u odnosu na milion stavnoika oko 950, najrigidnije mere se nisu pokazale dobrima, a mnoge su stigle prekasno“, rekao je.\n„Ovde da dižemo glas protiv tiranije, protiv hapšenja ljudi kojima niko nije rekao da treba da budu u izolacije,ovde smo jer volimo ovu zemlju i od nje želimo da napravimo dobro mesto za život“, rekao je.\nKako je dodao, tokom epidemije opozicija se nije bavila politikom ali su predlagali mere od kojih je malo prihvaćeno\n„Možete da montirate zvučnike, da plaćate huligane, ali u osam i pet građani sami lupaju u šerpe, ne zbog Đilasa, Sergeja, Borka, već zato što ne mogu da izdrže i da bi jednog dana mogli slobodno na izbore i da napokon završi jedna od najtežih i najgorih decebija u ovoj zemlji, rekao je Đilas.\nBoško Obradović, lider Dveri je skup na stepenicama Narodne skupštine nazvao narodnom skupštinom.\n„Oslobođenje koje je počelo u 20.05 pre pet dana je početak oslobođenja. A ti dupli standari da neko ne mora u samoizolaciju kada se vrati iz inostranstva a neko za to ide u zatvor do tri godine, neko ne može da izlazi, a neko šeta i pali baklje i mirno odšeta to je nepravda“, rekao je Obradović.\nPrethodni tekstŠVS grada Zajеčara – Prеporukе za organizovanjе rada maloprodajnih objеkata tokom prеdstojеćеg vikеnda


Razarajući efekat pandemije na mentalno zdravlje – Srce Srbije\nRazarajući efekat pandemije na mentalno zdravlje\nTri venčanja prekinuta su u Đakovici, Juniku i Slatini i preduzete zakonske mere protiv vlasnika sala. Zatvoren je i jedan klub, bilans je koji je kasno sinoć saopštio kosovski ministar zdravlja Armend Zemaj. U mnogim zajednicama i kod pojedinaca teško ide upozoravanje na opasnosti od kovida-19 i oni se teško odriču običaja i uobičajene dnevne rutine. Juče su mnoge zemlje poseban značaj dale obeležavanju Svetskog dana mentalnog zdravlja jer u jednoj drugačijoj statistici od Zemajeve, pandemija koronavirusa poremetila je ili zaustavila službe i institucije za bavljenje kritičnim mentalnim zdravlje u 93% zemalja širom sveta, dok potražnja za mentalnim zdravljem raste. Istraživanje SZO u 130 zemalja pruža prve globalne podatke koji pokazuju razarajući uticaj kovid-19 na pristup uslugama mentalnog zdravlja i podvlači hitnu potrebu za povećanim finansiranjem.\nPre pandemije, zemlje su trošile manje od dva procenta svojih nacionalnih budžeta za zdravstvo – na mentalno zdravlje i trudile se da zadovolje potrebe svog stanovništva, precizira Svetska zdravstvena organizacija.\nSada je pandemija povećala potražnju za uslugama brige o mentalnom zdravlju.\nTuga, izolacija, gubitak prihoda i strah pokreću stanja mentalnog zdravlja ili pogoršavaju postojeća. Mnogi ljudi mogu da se suoče sa povećanom upotrebom alkohola i droga, nesanicom i anksioznošću. I sam kovid – 19 može da dovede do neuroloških i mentalnih komplikacija, kao što su delirijum, uznemirenost i moždani udar. Ljudi sa već postojećim mentalnim, neurološkim ili poremećajima od upotrebe supstanci su takođe ranjiviji na SARS-CoV-2 infekciju, piše SZO.\n„Dobro mentalno zdravlje je apsolutno od ključne važnosti za celokupno zdravlje i blagostanje“, rekao je dr Tedros Adhanom Ghebreiesus, generalni direktor Svetske zdravstvene organizacije, apelujući na svetske lidere da brzo i odlučno pokrenu veće ulaganje u programe za mentalno zdravlje koji spašavaju živote tokom pandemije i šire.\nČlanak BLOG 205. dan epidemije: Razarajući efekat pandemije na mentalno zdravlje se pojavljuje prvo na KoSSev.


7. februara 2020. – GRAD Kruševac\nNaslovna » 2020 » februar » 07\nArhiva po danima: 7. februara 2020.\n7. februara 2020.\tKomentari su isključeni na NUNS: Oduzeti poslanički mandat Vojislavu Šešelju 66 Pregleda\nNezavisno udruženje novinara Srbije najavilo je da će od Skupštine Srbije ponovo zatražiti pokretanje postupka za oduzimanje mandata lideru Srpske radikalne stranke zbog toga što, kako je, navedeno, „već 30 godina neprestano širi govor mržnje“. Neposredan povod za obnavljanje ove, već ranije pokrenute inicijative je Šešeljev napad na nedavno preminulog urednika nedeljnika „Vreme“ Dragoljuba Žarkovića “Nezavisno udruženje novinara Srbije najoštrije osuđuje ...\n7. februara 2020.\tKomentari su isključeni na Krivična prijava zbog rezanog duvana 56 Pregleda\nKruševačka policija je saopštila da će podneti krivičnu prijavu protiv muškarca, starog 62 godine, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljen promet akciznih proizvoda. Policija je, kako je navedeno u saopštenju, u ugostiteljskom objektu, čiji je vlasnik osumnjičeni, pronašla 21 kilogram rezanog duvana upakovanog u kese.Kako se sumnja, duvan je bio namenjen daljoj prodaji.J.B.\nOtvoren konkurs za novinarsko priznanje „Sladjana Veljković“\n7. februara 2020.\tKomentari su isključeni na Otvoren konkurs za novinarsko priznanje „Sladjana Veljković“ 39 Pregleda\nCentar za medijsku transparentnost i društvenu odgovornost (CMTDO) iz Vranja, po drugi put, je raspisao konkurs za novinarsko priz.nanje „Slađana Veljković“, koje će biti dodeljeno na dan njene smrti, 8. julaNovinari i redakcije mogu poslati predloge za tri kategorije u kojima će se birati najbolji. Biće dodeljene nagrada za najbolju reportažu, nagrada za najbolji uređivački rad u lokalnim medijima i ...\nFK Napredak i Trajal se pripremaju za fudbalsko proleće\n7. februara 2020.\tKomentari su isključeni na FK Napredak i Trajal se pripremaju za fudbalsko proleće 103 Pregleda\nFudbaleri Trajala u kontrolnoj utakmici u Kruševcu igrali nerešeno protiv Budućnosti iz Popovca (0:0), dok je Napredak predstavio četvoricu novih fudbalera sa kojima dočekuje nastavak Super lige. Očekuje se još i jedno pojačanje na poziciji štoperaPo povratku iz Antalije, fudbaleri Napretka ušli su u završnu fazu priprema za nastavak prvenstva Super lige Srbije. U subotu od 13 sati u Jagodini ...\n31. maja 2020., 04:07\nPoginuo pešak u selu Lepenac\nMiljojko Gošić novi trener FK Trajal\nŽivkoviću bronza na Državnom prvenstvu na 10 kilometara


KAKO SAČUVATI MENTALNO ZDRAVLJE GLEDALACA | Antidot-New\nJAKŠA ŠĆEKIĆ Okt 2017.\nSvi govore kako postoje dve Srbije. Tačno, ali je samo pitanje koje dve? Jedni će reći, Obrenovići, Karađorđevići, ili partizani ili četnici, ili Srbija ka zapadu, ili Srbija ka istoku. Ja velim, tačno, postoje dve Srbije: jedna koja se vidi, ali postoji i druga, koja je tiha, koja se ponekad pojavi i oglasi na programima Javnog servisa. To je Srbija koja radi, Srbija koja čvrsto stoji na dve noge, koja strpljivo podnosi teret svih mogućih političkih borbi, ekonomskih eksperimenata i tranzicija, Srbija koja se ponekad vidi kod Žike Nikolića u “Šarenici”, ponekad u TVD, ili kod Branka Stankovića u “Kvadraturi kruga” ili u “Znanju Imanju”. To je Srbija u kojoj Lazar Krstić iz Gospođinaca proizvede milion kilograma povrća, zaposli 400 ljudi, to je Srbija u kojoj Budimirka Mladenović, kuvarica u hotelu “Sopoćani” radi svakodnevno dve smene, pa zato ima 54 godine radnog staža, to je Srbija u kojoj bračni par dođe iz Švajcarske i pokrene etno turizam i u goste im dođe švajcarski ambasador, to je Srbija koja od zimnice napravi dvodnevni sajam sa posetom od 20.000 ljudi, to je Srbija sa ljudima kojima je Srbija mala, koja hoće da se širi, ali ne kao devedesetih puškom, već im je potrebno tržište veliko kao Evropa. E za sve njih je Evropska Unija, i javni servis bi tim ljudima trebalo da služi i pomaže sve više. Polako, takvi ljudi “isplivavaju” na površinu – kao nekolicina stanovnika u jednom vojvođanskom selu, koji su se udružili i registrovali teritorijalno poreklo belog luka, ili građani koji započninju s farmom lešnika.\nE, svim tim ljudima bi trebalo dati medijskog prostora u javnom servisu i drago mi je da tako nešto i dobijaju. Trebalo bi da ga dobijaju još više.\nAli, krenimo u analizu, kako je proticao oktobar.\nNa Javnom servisu treba da se prikaže i neka druga, manje vidljiva Srbija. Srbija koja od zimnice napravi dvodnevni sajam sa posetom od 20.000 ljudi, to je Srbija sa ljudima kojima je Srbija mala, koja hoće da se širi, ali ne kao devedesetih puškom, već im je potrebno tržište veliko kao Evropa. E za sve njih je Evropska Unija, i javni servis bi tim ljudima trebalo da služi i pomaže sve više.\nŽikina “Šarenica” u Beču. Poduhvat koji svakako treba istaći. Verovatno će biti i još nekih gradova po Evropi. Šteta je, a možda je i prerano, da “Šarenica” ne gostuje nekoj od bivših JU država. A možda je već i bila. Ako jeste – super. Ako nije – eto predloga.\nJedino što mi je malo bilo čudno, da u snimljenoj emisiji, ostanu neke rediteljske nepreciznosti, čudni rezovi… Ali dobro, moguće je da sam ja sitničar i perfekcionista.\n“Treće doba” emisija posvećena populaciji kojoj od nedavno pripadam. Radi i uređuje iskusna novinarka Ljiljana Jovanović, ali vidim da je to nezavisna produkcija. Teme i te kako zanimljive, neke bolne, kao na primer palijativna nega. Mala sugestija Ljilji: Što više praktičnih saveta za nove penzionere, a i one koji će biti; šta i kako se spremiti, od dokumentacije do psihičke pripreme, kako ispuniti vreme, da li penzioneri mogu nešto da učine i da se aktiviraju u dobrovoljnom radu. Na “Facebooku” sam video dirljivu priču o penzioneru koji već godinama dolazi u bolnicu za prevremeno rođenu decu, ili bebe koje su roditelji napustili. On dolazi u bolnicu da bi držao bebe u naručju, mazio ih i bolnica mu je veoma zahvalna. Divan je i primer Dušanke Branković, iz sela Drenaić, koja kuva i sprema slatko i tako pomaže porodičnom budzetu.\nBila je to nedelja u kojoj nas je Svetlana Janićijević podsetila, bar moju generaciju, a novim pokazala kako je i zašto tekla čuvena Osma sednica od koje je prošlo 30 godina. Velika šteta što nije emitovana na samu godišnjicu, ali o tome sam već pisao u prošloj analizi. Emisija urađena pedantno, precizno, objektivno, ni najmanje navijački. Nadam se da sad Javni servis može da napravi i dokumentarni program ne više o 5. oktobru, o kom skoro znamo sve, već da napravi dokumentarnu emisiju “O godinama posle 5. oktobra” – šta je koja vlada uradila, kako je došlo do rascepa između Đinđića i Koštunice, kako je Dačić vratio SPS na vlast, o stvaranju Srpske napredne stranke, padu radikala, povratka “otpisanih” na vlast. E, to je izazov. Nadam se da za odgovor na njega nećemo čekati – 30 godina.\nEmisija “Trag” i Tatjana Soldatović Manojlović – o tome kako žive Goranci, kako obeležavaju Đurđevdan, a nepravedno ćušnuta u nekakav podnevni termin, u meni nerazumljivo napravljenoj šemi, jer ova emisija je komotno mogla da dobije i neki večernji termin.\nPonovo je krenula “Ordinacija”, al’ i dalje tvrdim da nedelja u 14.00 nije dobar termin. Dobar možda za autore, ali nikako za gledaoce. Inače, meni lično je bilo super. Te nedelje bio sam gost kod Aleksandra Filipovića, “Tabloid” na drugom srpskom javnom servisu RTV. Jako sam iznenađen koliko ljudi je gledalo, što mi samo daje za pravo, da su ljudi “pobegli” iz ordinacije, i otišli na neke druge kanale.\nČeste greške na kajronu tokom emitovanja programa nesumnjivo ostavljaju loš utisak na gledaoce RTS-a.\nJavni servis – dužan da podseća\nAko je prošlo 13 godina od ubistva dvojce gardista i ako država o tome ćuti, mediji ne smeju! Nikako. Sve dok se ono ne razreši mediji morajudržavi da vise nad glavom sa pitanjima ko, gde, šta i kako. Nemoguće je da se više pažnje posvećuje ubistvu jedne pevačice, a da ovako nešto polako pada u zaborav i da se samo izvuče na godišnjicu. Uloga medija, a naročito javnog servisa, je da ne dozvoli da neke teme padnu u zaborav. Neko će reći “pa toliko puta smo o tome imali emisije”. Da, i trebalo bi da ih bude još više. Sve dok se istina ne istera na čistac što nekom, očigledno, nije u interesu.\nČitanje Andrića. Imam dvoumku: radi se to u svetu, ali više na radiju, nego na TV, jer je netelevizično. Čovek koji čita, koji ponekad nema dikciju kao profesionalni spiker, pa se ponekad gubi ideja i čar pisane reči. Istina, to je kratka forma, ali nisam siguran da je to pravi format za TV. Možda gost koji nešto kaže uz poseban citat ili deo knjige, koji onda neki profesionalac pročita.\nAli da ne bude kao u Beogradskom programu kad je, na godišnjicu rođenja Ive Andrića, Tihomir Stanić nadahnuto govorio Andrićev tekst, o ćupriji na Drini, ili mostu na Žepi, a projekcija u pozadini prikazivala beogradski most i saobraćaj. Malo više inventivnosti i malo više truda u vizuelnom opremanju studija i slike kad neko gostuje. Ovako je ispalo kao da Stanić govori o saobraćaju na mostu preko Save.\nMala sugestija Milici Nedić, taj problem sam imao i ja, istina davno, i legenda TVD realizacije Jarmila Ćelović je pokušava da ispravi – onaj odsjaj reflektora u studiju na staklima voditeljevih naočara. Tu ima nekoliko rešenja. Ili da se malo zatamne naočare, ali to nije dobro, jer se ne vide oči koje ljudi vole da vide onome ko im se obaraća ili kontaktna sočiva. A najbolje je, i to u svetu postoji, na stakla naneti sprej koji jednostavno onemogućava reflex. Nije problem nabaviti ga.\nPostoji nekoliko rešenja za eliminisanje odsjaja reflektora na staklima naočara koje nose lica koja gostuju na televiziji.\nOstaće mi u sećanju izveštaj Dušana Albijanića u sportskom bloku 5. oktbora, pred utakmicu Austrija – Srbija. Odavno nisam ni čuo ni video izveštaj koji se sastojao od toliko fraza i uobičajenih poštapalica, kao što su “bečki valcer” ili “srspko kolo”. Nije problem što je on tako uradio, što ga je, ma šta to značilo, ponela atmosfera, nego što je to tako otišlo u etar. U dobro organizovanim televizijama, što je bio običaj i u vreme kad sam ja radio, ni jedan tekst nije mogao da ode u program, odnosno prilog, dok ga urednik i lektor nisu videli. Izgleda da to danas nije baš striktno pravilo u Javnom servisu. Takav prilog nije smeo da bude emitovan u takvom narativnom izdanju.\nZabava u zemlji čuda\n“60 najboljih narodnih pesama”. Nekako sam uvek sumnjičav kad se tako pravi neki spisak, ko određuje, po kom kriteriju, ko sastavlja listu. Mislim da bi bilo bolje da je ovo rađeno zajedno za kolegama iz Radio Beograda, jer je jedina radio stanica u Srbiji koja emituje izvornu narodnu muziku. Vidim i vizuelno ambiciozan projekat, studio kao za novogodišnji program, pevači pevaju, što je i razumljivo, i onda neka vrsta modernog baleta ili tradicionalno igranje u narodnim nošnjama. Iskorak, ambiciozan, vredan pažnje, ali treba zadržati nivo. Istina na društvenim mrežama je osvanuo vrlo stručan komentar ovog projekta. I istina je da taj dijalog traje već mesecima izmedju Nene Kunijević i Javnog servisa. Neki stavovi u tom komentaru stoje i velika je šteta što nisu prihvaćeni. Ali to je „stav” rukovodstva Javnog servisa koji je uspostavio još Aleksandar Tijanić, a novo rukovodstvo ga nastavlja: da „RTS počinje od mene, i sve što je bilo ranije ne postoji”. Neke savete i sugestije Nene Kunijević trebalo bi usvojiti. Sujeta je veoma opasna, a i lako se prepozna.\nAli najbolju ocenu je dala Meri Bilić, a kad već ja govorim o ova dva iskoraka Zabavnog programa, drugi je “Luda noć” u najkraćem. Najprijatnije iznenađenje je Dragana Kosjerina, koja je u Jutarnjem programu, recimo, korektan voditelj, a u ovom projektu je zasijala pojavom i glasom. Moj savet, da se posveti ovoj karijeri u “Ludoj noći”. Istina, ono što mi nikad nije bilo jasno, i što skoro da ne postoji u drugim TV, to je univerzalnost TV ljudi. Voditelji informativnog programa odjednom imaju karijeru u zabavnom programu, urednica zabavnog programa ima političku emisiju, tako da vrlo brzo očekujem dramsku seriju obrade, recimo Šekspira, gde bi Žika Nikolić igrao Hamleta, Milica Nedić možda Dezdemonu. Generalno, mislim da to nije dobro. Kako sad gledaoci da shvate ozbiljno Draganu Kosjerinu u Jutarnjem programu kad, recimo, intervjuiše Gorana Vesića, a samo nekoliko časova kasnije da igra, peva, zabavlja. Kao što savetujem i Jovanu Memedoviću, koji je mnogo bolji u putopisnim serijama, nego kao voditelj kviza – odlučite se šta ćete biti. Ili voditelji i novinari informativnog programa, ili estrada?!\nDa svako može da radi sve poslove na televiziji, ne bi postojala specijalizacija.\nPitao me je o tome i jedan medijski ekspert iz Evrope, jer je i on primetio slično i nisam uspeo da ga ubedim u benefit takvih rešenja. On kaže da bi, recimo na BBC, bilo nezamislivo da urednik revijalnog, odnosno zabavnog programa, vodi političku emisiju, i obrnuto. No, Srbija je zemlja čuda, pa je sve moguće, u zemlji talentovanih ljudi.\nDobili smo dve emisije zabave, ali bolje da prenesem stav ljudi koji se duže bave prikazima TV programa. A što se “Lude noći” tiče, parafraziram jedan TW, koji je posle nestao, “Muzički tobogan za odrasle”, a ja dodajem i “Muzički tobogan u vizuelnom izdanju “Grand parade”.\nNajprijatnije iznenađenje je Dragana Kosjerina, koja je u Jutarnjem programu, recimo, korektan voditelj, a u ovom projektu je zasijala pojavom i glasom. Moj savet, da se posveti ovoj karijeri u “Ludoj noći”.\nEvo sad i prikaza Meri Bilić:\nMeri Bilić, Politika\nSa jesenjom sezonom i novom programskom šemom na javnom servisu je nedeljom u 17.00 emisiju „A sada Rada” zamenio muzičko-zabavni program „60 najlepših narodnih pesama”. Tokom trideset emisija stručni savet će zajedno sa glasovima iz naroda, napraviti izbor od 500 poznatih pesama i biće izabrane najomiljenije. To je sve jasno. Ali, gledajući prvu emisiju 9. oktobra, prisetih se duhovitog Bate Živojinovića koji je na pitanje „Jesi li za pivo ili vino”, umeo šeretski da odgovori: „I rakiju!”. Tako su izgleda i autori ove emisije bili na slatkim mukama: šta pomešati u koktel koji će gledaocima ulepšati nedeljno poslepodne. I odlučiše: stavićemo – sve! I bi tako: u velikom studiju orkestri, pevači, publika, statisti, koji sede za stolovima sa kockastim stoljnjacima, folkloraši, koji stoje kao dekor ali zaigraju uz neku melodiju... Sve sija i šljašti u duginim i svim ostalim bojama uz svetlosne efekte. Ali to nije sve, ima još što bi se reklo, prostorija. U jednom je voditelji par Bojana Marković i Milan Popović (koji je scenarista i kourednik) sa gostima. Bili su to prof. dr Dimitrije Golemović, etnomuzikolog i pevačica Gordana Lazarević. Sa njom je domaćin emisije započeo razgovor rečima: „Vi ste kao mali voleli da pevate malo na stolu, malo pored stola!”. Dok je zanimljivi i šarmantni prof. Golemović govorio „duhovito” je presečen kadrom komičnog lika Cojleta (glumac Srđan Ivanović) koji u tom trenutku vadi kisele krastavčiće iz tegle. Kod Cojleta, čoveka iz naroda koji voli muziku i kaže da se u detinjstvu kod njega „doručkovalo na gramofonu”, na početku je svratio Milan Popović da na ogledalcetu štucne brkove i popije gutljaj kozijeg mleka iz frižidera!? U emisiji je bio i prilog sa kardiologom Predragom Mitovićem o blagotvornom uticaju muzike na čovečiji organizam, posebno rad srca. Iza najave „puštanje narodne muzike u ranom detinjstvu od deteta može da napravi Dušana Kovačevića” usledio je prilog u kojem se čuveni pisac i akademik na svoj zanimljiv način prisetio nekadašnjeg šabačkog muzičara... I nije kraj! Devojčica iz „Malog dnevnika” je poželela da u antologiju narodne muzike uđe i „nešto od Tome” a i veliki plišani meda je imao pravo glasa i poželeo „Pukni zoro”... Rudari u uniformi i sa šlemom na glavi lampama su osvetljavali spisak sa narodnim pesmama... Milan Popović ima ogromnu ukoričenu knjigu praznih stranica u koju upisuje muzičke želje uz reči: našim gledaocima čestitamo lepo gledanje...”. Pridružujemo se čestitkama! Samo da se orijentišemo u prostoru i shvatimo da li smo u Las Vegasu ili u „Veseloj večeri”. Muzika i zabava su uvek dobrodošle, posebno kada je rad udružilo mnogo vrsnih umetnika, ali teško je oteti se utisku da je RTS toliko oduševljen svojim novogodišnjim programom da je odlučio da ide tim tragom. Fale samo raspevane novinarke i prskalice!\n“60 najboljih narodnih pesama”. Nekako sam uvek sumnjičav kad se tako pravi neki spisak, ko određuje, po kom kriteriju, ko sastavlja listu. Mislim da bi bilo bolje da je ovo rađeno zajedno za kolegama iz Radio Beograda.\nInformisanje sa zakašnjenjem\nI opet informativni program kasni, tema o Prozaku tabletama za mršavljenje, bila je obrađena skoro u svim medijima, a onda se pojavila i na TV, i to u TVD i nešto opširnije i u “Tako stoje stvari”. Problem prvo osvanuo na društvenim mrežama, jer su rezultate obnarodovali oni koji su ih ispitivali. Opet mi nije jasno, zašto toliko vremena treba da prođe. Mali savet Tini Bilankov, “keep it simple”, malo jednostavnije, da ljudi mogu da te prate. Poznato je da ljudi jednostavno ne mogu da zapamte više od 3 podatka u minuti. Ne zatrpavajte gledaoce sa mnogo informacija, dajte im esenciju, ili kao je nekad bio glavni slogan “Večernjih novosti” – “Brzo, kratko i jasno”. To se u informativnoim programima izgubilo. Po običaju odlična Ivana Božović “Nazdravllje”, šteta što joj urednici ne daju više vremena.\nE, sad misterija u “Tako stoje stvari”. Gost je bio Žarko Sakan. On i njegov tim su dobili veoma uglednu nagradu za jednu akciju i dizajn. Kampanja “Jedna knjiga za mir”. Dobili su “Zlatnog lava” za dizajn i ideju. I nikako da vidimo video.\nZa one koje zanima evo link “Onebookforpeace.org”. Nisam shvatio zašto nismo videli video koji traje 2:24, a samo nekoliko dana kasnije, dizajner Slaviša Stojanović, u malo podužem gostovanju, bez problema pokazuje svoja dizajn rešenja. Da li kod Sakana nije moglo zbog autorskih prava? Ako jeste, bar je neki link mogao da se da gledaocima. To je kao kad pričate o filmu, koji je dobio sijaset nagrada, ali ne pustite gledaocima insert.\nAli zato odlično reagovanje na dobitnika Nobelove nagrade za književnost, Kazuo Išiguro i Vesna Jovanović sa njegovim knjigama, i ono što mi se naročito dopalo je spominjanje prevodioca koji su preveli negove romane na srspki jezik. Šteta dok se pričalo o Nobelovoj nagradi za književnosti, nije stigla i vest o dobitniku Nobelova nagrade za mir. Dobilo bi se na aktuelnosti.\nTVD u istom danu dva slična priloga, jedan čista reklama o Impol Sevalu, koji je očigledno platio put u Rusiju, a drugi iz Rumunije novinarke Ivanke Ristovski o dualnom obrazovanju u Rumuniji. Šta je zajedničko u oba priloga? Ni slova dvoumke, samo čisti hvalospevi. Nismo čuli ni jedan glas “protiv” iz Rumunije. Da li tako treba da nas u Srbiji ubeđuju u validnost dualnog obrazovanja? Nije to dobar način, možda pre ohohoho godina, ali danas više ne. Istina, kasnije smo videli još dva priloga iz Rusije, Jelene Božović, dopisnice RTS-a iz Užica, koja je u Moskvi, o tamošnjem metrou, večna reporterska tema iz tog grada, i kasnije iz Sočia, gde je festival omladine. Rado bih video prilog koji bi bar malo odudarao od zvanične slike koju Moskva propagira o sebi, ali na tako organizovanim putovanjima, to je jako teško, skoro nemoguće\nU TVD 07.10. urednik Milica Nedić, odličan prilog o navodnom menjanju biračkog tela u dve opštine u Beogradu. Čuli obe strane, i optužbe i argumenete. To je način kako da javni servis obrađuje teme.\nVrlo je važno da u “živim” emisijama realizacija sluša voditelja. Tako se desila omaška kod Žike Nikolića, kad je oslovio predsednika turističkog saveza Leskovca pogrešnim prezimenom, čovek ispravio i rekao pravo. Žika se izvinio. Ali samo koji trenutak kasnije, gost je potpisan pogrešnim imenom, potpisom koji je odavno pripremljen. Da je režija slušala, kajronista bi promenio ime za tili čas.\nDrago mi je da RTS gradi polako mrežu dopisnika. Brisel. London. Nemačka se rešava saradnjom sa DW. Znači li to da će nekad Amerika biti rešavana sa VOA? Istina, tamo je veoma dobar Neša Zafirović, šteta što nema jaču logističku podršku. Moskva sa RT. Vidim da je na spisku i Slovenija. Razgovor sa Borutom Pahorom, Vladimir Banić je uradio veoma šarmatno, samo nisam baš video neku veliku potrebu da mu Banić zahvaljuje što je govorio na Pahorovoj varijanti srspkog jezika, što je on i pokušao da minimizira, kao slovenački predsednički kandidat. Ali zato vrlo dobar prilog o Blajburgu. Bilo bi lepo da ima takvih priloga, dobro obrađenih, i na neke domaće teme, analitički, kratko i jasno.\nGostovanje Tibora Varadija u jutarnjem TVD – pun pogodak. To je kad imate validnog sagovornika, i odlična pitanja. Primer, turski investitori u Aleksincu, odlično. A onda, opet, ’ajd’mo samo jednu stranu. Gostovanje Danice Grujičić i njen krstaškom pohod protiv NATO i „ekološkog genocida”. I nije dobro da se u najavi veli „stručnjaci tvrde”. Ne, već – pojedini stručnjaci tvrde. I onda smo i u TVD2 čuli opet samo jednu stranu. Sećam se u emisji “Upitnik” na istu temu direktorka Instituta Batut lepo, ciframa, analizom i statistikom dokazala da nije baš tako kako profesorka Grujičić tvrdi. Posle nekoliko dana, ponovo ista tema, ista profesorka, sa druga dva sagovornika. I šta smo videli? Verbalnu agresivnost koja ne ustupa pred činjenicama. Nije mi jasno zašto je ta tema tako često na programu javnog servisa. Neka komisija u miru završi posao, pa onda da procenimo.\nGostovanje Danice Grujičić i njen krstaški pohod protiv NATO i „ekološkog genocida”.\nBlok iz sveta, opet bez “prirodnog tona”, ubiše se pljeskajući članovi partije Angele Merkel, ali avaj udžaba bar što se tiče jutarnjeg TVD, il’ to toliko teško?\n„Rušenje” drugog progama\nKrenula je skupština, i napori da se podigne gledanost RTS2 sad polako padaju u vodu. Nije vredeo ni pokušaj žrtve odličnog dokumentarca “Eight days a week” o Bitlsima, koji nije imao šanse da bude gledan za vreme utakmice. Šteta da se tako žrtvuju dobre emisije. Ipak i tu sugestija: Šta kad se emisije titluju, kad se pojavi sagovornik, pa njegovo ime i prezime i ako treba funkcija, ali se u isto vreme pojavljuje i titl prevod, pa ne vidimo ko govori, ili pokušavamo da odgonetnemo šta piše ispod prevoda? U tim slučajevima na stranim TV, titl na kratko ode na vrh ekrana. Svi srećni, svi zadovoljni. Istine radi, ovaj film, “Eight days a week”, podeljen na dva dela, repriziran je jedne subote i nedelje popodne na RTS1.\nOpet veoma zbunjen šemom. Mislim da je velika šteta što emisija “Put u budućnost: U potrazi za razlogom slike”, koja je rađena u najboljem maniru nekadašnjeg Drugog programa, i kad je redakcija Zore Korać “razbijala” sve šablone televizije, stavljena na program nekoliko minuta posle ponoći. Zašto Javni servis misli da se takve emisije ne bi gledale i u tzv. “prime time”-u, zašto Javni servis misli da ljudi hoće samo da gledaju slike i prilike iz seoskog života na karikaturalni način? Pa Javni servis ima najmanji zadatak da zabavi, a najveći mu je da informiše i da edukuje.\nVeliki kvalitativni skok, bar ja što vidim u ovih nekoliko meseci, ima program pod uredničkom palicom Nebojše Bradića. Ostali tavore. Ne uzimam serijski i filmski program u obzir, jer ne vidim neke osmišljene cikluse, kao što ih je nekad bilo. A i kad neko može da stavi “Downtown Abbey” na drugi program umesto na prvi, onda stvarnoooooo...!\n„Upitnik”, 10.10, o skupštinskom životu. Kakva atmosfera u skupštini – takva i u emisiji kod Olivere Jovićević, koja se strpljivo nosila sa gostima u studiju. Radikalno rešenje je prekinuti emisiju. Ili trpeti kakofoniju u studiju ili je privesti kraju. Pre par godina BBC nije pozivao u goste članove British National Party, niti su drugi hteli sa njima u studio. Jedva su kasnije došli na program, istina kad su postali parlamentarna stranka, ali ni tada mnogi nisu hteli u studio sa njima. Šta uraditi? Hrabro prekinuti emisiju, i reći, gospodo draga, javni servis gleda toliko i toliko miliona ljudi. Ako vi želite da se blamirate, izvolite, ali javni servis neće! Nađite neku drugu TV, gde to možete. Ili javno reći, i upozoriti, prvi sledeći put, ako se ovako ponašanje ponovi, emisija će biti prekinuita, zarad mentalnog zdravja nacije. Jer ono što smo gledali, bila je zloupotreba Javnog servisa u političke svrhe, i to se ne sme dozvoliti.\nSvađa u emisiji „Upitnik” 10. oktobra podsećala je na scene koje se mogu videti i čuti u rijaliti programima.\nVidim da se, verovatno zbog rasporeda, u jutarnjem TVD malo smenjuju urednici – voditelji, malo spikeri. Dobro bi bilo da se taj raspored pravi malo pažljivije. Evo zašto: U danu pošto su SAD napustile UNESKO, ujutru se u program javio Nenad Zafirović, novinar koji je svoj zanat i domaći zadatak velo dobro naučio u Radiju B92, a onda ga je život poneo u SAD. Ta javljanja telefonom u jutarnjem dnevnicima trebalo bi da budu pitanja – odgovor, i da traju najviše do 2 minuta. Ovako, pošto je radio spiker, Nenad je „izdeklamamovao” svoj izveštaj, čak ga završio u šaljivom, vrlo veštom tonu, ali je zbog jednosmerne komunikacije, to ostalo da „visi” u vazduhu. Zatim se otišlo u Suboticu, pa opet okolnim putem do teme i sagovornika. Toni Bedalov postavlja pitanje srpskom kordinatoru u UNESKO, umesto voditelj da pita i da dobijamo odgovore. A tek ono zahvaljivanje voditelja novinaru! Samo se gubi vreme. A da se može i kako treba pokazalo se u nedelju. Vesna Damjanić direktno sa Dušanom Vujovićem, koji je bio u Vašingtonu, pitanje, odgovor, pitanje odgovoro. Nije bilo potrebe da Neša Zafirović bude pored ministra. To kako je urađeno u nedelju je bilo odlično.\nIstine radi, prvih 100 dana vlade, bar što se tiče gledalaca, prošlo je „raspolućeno”, između N1 koji su imali samo kritičare i Javnog servisa, koji je prema srspkoj vladi bio blagonaklon. Nadam se da ću jednog dana doživeti da u studiju budu i jedni i drugi, ali da se razgovara argumentima, a ne kao u već pomenutom „Upitniku” rečima omalovažavanja i na ivici uvreda.\nSalonska ćaskanja i ziceri…\nZanimljivo da se TV još uvek, za razliku od Radio Beograda, drži po strani kad je reč o dijalogu o Kosovu. Bilo je zanimljivo slušati u nedelju Radio Beograd i Episkopa Bačkog Irineja o dijalogu o Kosovu. Mnogo jasnije i čistije od emisije „Oko” 17.10. o Kosovu i Tačijevoj kritici Evropske unije. Urednik, ne baš dobro pripremljen za temu, Stevan Kostić, ( da li je to njegova solo akcija, kako bih rekao – jedno od pitanja) a sagovornici, gosti emisije, glavni i odgovrni urednik portala čiji je uticaj skoro nepostojeći i kolumnistkinja, koja zahvaljujući drugarstvu sa nekim rukovodiocima na Javnom servisu, opstaje medijski u svakoj sitvaciji i na svaku temu. Mnogo pozivanja na evropske diplomate, koji se u čeitiri oka jadaju kolumnistici i njoj pričaju jednu stvar, a uredniku portala drugu. Sve je bilo na nivou trača. Zanimljivo, povod odnos EU prema Kosovu, a nismo čuli ni jednu rečenicu iz Brisela, iako RTS tamo ima svog dopisnika. Ili šta se dešava u SAD, jer kosovski političari traže da se i ova zemlja uključi u dijalog Beograd – Priština. Ovako, emisija je ispala kao salonsko ćaskanje u restoranu, u stilu „ja tebi, ti meni”,\nI da se vratim mojoj omiljenoj temi: TV šema. Zašto Javni servis nema dovoljno hrabrosti, pa da dokumentarac „Zaboravljeni admiral”, stavi u 20.00 na RTS2, a reprizu sutradan u 14.00 na RTS1? Odlično napravljen dokumentarac, ambiciozno, sa uloženim velikim parama. Zar Javni servis nipodaštava svoje gledaoce? Ako to već rade neke privatne TV, zašto to radi Javni servis, stavljajući u isto vreme na RTS1 reprizu, reprize od reprizine reprize? Mislim da to nije korektno prema gledaocima u Srbiji. Takav način takmičenja sa privatnim TV nije svojstven Javnim servisima u svetu. Oni se bore kvalitetom. I prava je šteta da se takva emisija tako „jeftino proda”. Jer, kako sam rekao na početku, ta Srbija koja se ponekad vidi – ona Srbija u kojoj Mirna Rackov batali stalni radni odnos, i počne da pravi opanke tako da njena budućnost zavisi samo od nje – ta Srbija želi da vidi i nešto poučno, obrazovno, a ne samo seoske komedija. E, da. Zanimljivo. Zašto samo selo? Kao da grad ne postoji. Gde su serije poput „Lisica”, „Ulica lipa”? To je, izgleda, prognano sa programa RTS-a. Takođe, veoma potresan dokumentarac „Zločin bez kazne – stradanje Srba” 06.10. stavljen je između dve komedije. Nije mudro. Ipak bi trebalo staviti nekakav programski otklon. Nespretno.\nTaj princip izbegavanja, igra na „zicer” ponekad se pojavi u TVD. Zašto nema više priloga poput onog zašto u Vrnjačkoj banji stoje pod plastikom uređaji za dijalizu. I moje pitanje: A zašto se ne istražuje dalje? Samo je rečeno, pitali smo i nismo dobili odgovor. Da li ovo treba da istražuju drugi? Zašto to ne radi Informativni program Javnog servisa? Srbija je toliko bogata aferama, a te afere vidimo na RTS-u, tek kad su ih svi opisali, posle tabloida, novina… I kolega sa Radio Beograda. Informativni program RTS-a je, bar kad je reč o tzv. istraživačkom novinarstvu, mada mi taj termin nije uopšte jasan, uvek na repu događaja.\nSlučajno sam naleteo na reprizu emisije na drugom programu. „Sexperti”, odlična emisija. Samo se nadam da je ova emisija imala premijeru na RTS1. Jer, ’ajde da budemo iskreni: Ko radnim danom, rano popodne, gleda RTS1 i to baš u generaciji kojoj je emisija namenjena.\nNisam gledao prenos fudbalske utakmice Crvena Zvezda – Arsenal, ali na društvenim mrežama su bile kritike zarad nekih tehničkih problema prenosa u prvom poluvremenu. No, zato se Javni servis iskupio prenosom vojne svečanosti sa aerodroma Batajnica, sve je bilo izvedeno vrlo profesionalno, videli smo sve akrobacije ruskih vojnih pilota, reporteri na aerodromu i u studiju, preneta atmosfera, i sve pohvale produkcionoj ekipi za ovaj poduhvat, za koji znam da nije bio lak.\nAvio-akrobatski tim vazduhoplovstva Rusije "Striži" učestvovao je na proslavi povodom obeležavanja oslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu.\nYoutube: RTS Sajt - Zvanični kanal\nKad već govorimo o 20. oktobru, nije me „Oko” mnogo dojmilo tog dana, dva gosta, istoričar i „večni” vojni komentator, istina malo obogaćeno uključenjem sa otvaranja Muzeja savremene umetnosti. Ravno. Čini mi se da je moja generacija sedamdesetih, kad smo bili u RTB, ipak nešto malo maštovitije obeležavali ovaj dan. Ali moguće je da pravim klasičnu grešku, da sve što je nekad bilo, izgleda lepše očima.\nZato je prenos otvaranja Muzeja savremene umetnosti, odmah posle TVD, bilo pravo zadovoljstvo gledati. Odmereno, fino, zanimljivo, sa naročito efektnim noćnim „ iluminatornim” otvaranjem. A, odmah potom nas Javni servis sunovrati u srspku realnost s reprizom serije „Selo gori, a baba se češlja”! Nadam se da je nacija tu seriju posle toliko repriza naučila napamet! I da je dugo nećemo gledati! No, taman kad sam pomislio da ćemo se odmoriti od porodične manufakture porodice Bajić, oni polako zauzimaju i druge srpske TV, pa su pored RTS-a sad i na drugoj, najvećoj komercijalnoj TV. Ostali su i na RTS-u. Ali su sad napustili selo i približili se na korak gradu sa serijom „Psi laju,vetar nosi”. Možda će za mog života uspeti da uđu i u grad, pa da dobijemo i jednu urbanu seriju iz njihove produkcije. Sazrevanje i odrastanje, put od sela do grada je dosta dug proces. Elem, da ne trošim reči: Utisak je kako je ovo osiromašena verzija Emira Kustirice. Kusturice, koji je, vele, majstor svog posla i čovek koji je najbolje oslikavao ovakav soj ljudi. A ovo je bleda kopija, koja i kad treba nije baš zabavna, već kerebečenje koje nedostojno jednog Javnog servisa. Ako su u RTS-u i odlučili da nemaju snage da kažu NE porodičnoj manufakturi Bajić, onda ona bar ne treba da dobije udarni termin u 20.00h.\nTaman kad sam pomislio da ćemo se odmoriti od porodične manufakture porodice Bajić, oni su napustili selo i približili se na korak gradu sa serijom „Psi laju,vetar nosi”. Možda će za mog života uspeti da uđu i u grad, pa da dobijemo i jednu urbanu seriju iz njihove produkcije.\nNajzad, najzad! I to – svaka čast – dobili smo seriju na koju Javni servis može da bude ponosan. „Senke nad Balkanom”. Rađena u maniru serija koje su i te kako bile visoko ocenjene u svetu, kao što su „Peaky Blinders”, „Boardwalk Empire” ili „Taboo”. Biće ovo uzbudljiva TV jesen, zahvaljujući ovoj seriji. Ogroman kvalitativan skok. Dobili smo seriju koja može slobodno da se nosi u Kan i nudi drugim TV. I tek onda se vidi, koliko su druge serije mnogo bleđe. Ali i ovako, na početku jesenje šeme, najviše obećava Dramski program, dok ostali segmenti „idu na sigurno”. Od dva projekta „60 najboljih narodnih pesama” i „Luda noć”, pa do informativnog programa, koji je u fazi praćenja, ali s distance. Da se ne opeku.\nSerija na koju Javni servis može da bude ponosan - „Senke nad Balkanom”.\nMoj omiljeni autor meseca je Slađana Zarić, sa dva projekta, „Zločin bez kazne – Stradanje Srba u donjem Podrinju” i „Zaboravljeni admiral”. Slađana Zarić trebalo bi da dobije svu moguću podršku Javnog servisa, da ima što više njenih projekata, ali i da ti projekti ne završavaju na RTS2, kao što se desilo „Zaboravljenom admiralu“.\nPrilog meseca u TVD, Vladimir Banić. Dugo nisam u TVD video tako dobar prilog o Blajburgu, TVD2 21.10. Voleo bih da vidim tako dobro urađen prilog i na neke teme iz Srbije, a ne opet da se kasni.\nSvetlana Janjićijević TVD2 sa reportažom o migrantima na grčkom ostrvu Kos.\nPosle koliko dana RTS izveštava o pojavi malih boginja na Kosvu, kad sve dnevne novine imaju tu temu? Andrija Igić se javlja „uživo“ sa lekarima i epidemiolozima iz Kosovske Mitrovice. RTS treba da bude prvi u donošenju vesti jer, da ponovimo, tri glavna zadatka javnog servisa su da informiše, obrazuje i zabavi.\nZa sad Javni servis misli da prevashodno treba da zabavi, obrazuje, pa tek da informiše.\nEvo i primera: SNS je navršio devet godina postojanja. Zašto nema neke dokumentarne emisije, šta se sve učinilo za tih devet godina, uspesima, padovima, šta je bilo dobro, šta je bilo loše? Da je napravljena takva jedna emisija, Javni servis bi bio Javni servis, ovako... zabavi nikad kraja. Istine radi, Generalni direktor je dobio kadrovsko pojačanje u svom kabinetu, pa je realno očekivati da TV više neće toliko kasniti za kolegama iz radio aparata. Jer, pomenimo emisiju „Upitnik” o potrebi vanrednih parlamenatrnih izbora. Učesnici, predstavnici vladajuće koalicije i dveju opozicionih partija, istina, ne najačih. Nisam siguran da je to baš najbolji način za dijalog. Potreban je širi krug učesnika o ovako važnoj temi.


Promovisan roman Zorana Davinića "Kapija za drugi svet" - Vlasotince InfoDesk\nPromovisan roman Zorana Davinića „Kapija za drugi svet“\nNakon promocije u Beogradu, sinoć je u galeriji Narodne bibliotke „Desanka Maksimović“ promovisan roman „Kapija za drugi svet“, poznatog vlasotinačkog književnog stvaraoca Zorana Davinića. U prepunoj galeriji biblioteke o knjizi su govorili prof. dr Sunčica Denić, profesor književnosti na Učiteljskom fakltetu u Vranju i poznati književni kritičar Đorđe Janić.\nIstinita priča počinje u prvom posleratnom letu, na Svetog Jovana, u Vlasotincu, roman u kome je s duhom i humorom prikazao svet male varoši posle Drugog svetskog rata. Glavni likovi su dva mlada učenika, Božidar sin crkvenjaka Nikole i Zorica ćerka emigrant, žandarma Ilije.\n„I da Zoran Davinić do sada nije ništa uradio, da je samo ovo uradio apsolutno je mnogo za Vlasotince, mada mislim da je ono što je do sada uradio predstavalja jednu vrstu simbola ovoga kraja. U knjizi Kapija za drugi svet ideal za kojim se teži je prikazan u svakodnevici vlasotinačke čaršije, svejedno ko je u fokusu događaja i priče . Iako je reč o malom mestu Vlasotincu, toponim je ovde simbol sveopšte nevolje vremena o kojem se govori, a čini se da to vreme nije ni nestalo već da samo menja formu i aktere. U knjizi nije tendencija da se predstavi politički stav ili ideološko opredeljenje junaka. Upečatljivo je ono što su pojedini sačuvali kao vrednost, poštujući vrline tradicije i vere. U romanu izbija majstorstvo dijaloga i velikog kazivanja sa malo reči. Prikazan je široki spektar junaka, veoma uspešno prikazan je karakter varoši… „, rekla je između ostalog Sunčica Denić.\n„Roman Kapija za drugi svet predstavlja jedan zanimljiv fenomen, koji možemo smatrati pokušajem da se savremenoj srpskoj prozi vrate tradicionalne funkcije, pre svega u oblasti morala ali i kolektivne svesti, a kroz dva sloja da da prinos obnovi srpskog kulturnog i duhovnog koda utemeljenog na predanjskom poimanju dobra i zla. Zoran Davinić, govoreći o građanskoj sredini, uglavnom iz dvadesetak godina posle 1945, iako treba istaći da se on u raznim segmentima igra vremenom zbivanja. Pošto je hroničarski i romaneskni sloj u ovom romanu u neraskidivom jedinstvu tako da je teško pratiti gde se završava hronika a gde romaneskno i obrnuto, smatramo ga zanimljivim iskorakom u savremenoj srpskoj prozi. Zahvaljujići tome, Kapija za drugi svet je zanimljiva varijanta stvarnosne proze i kritičkog realizma. Treba ukazati i na Davinićevu sklonost humoru, koji je lak i lepršav“, kazao je Đorđe Janić, poznati književni kritičar.\n„U romanu nema mržnje ni ostrašćenosti prema ljudima iz komunističke vlasti ali je tačno prikazana atmosfera u varoši u vremenu uspostavljanja nove vlasti. Dve sudbine, dva različita životna puta Davinićevih junaka on lucidno poredi sa stradalnicima iz Biblije. Jedno stradanje na kraju biva nagrađeno uspehom, drugi lik je žrtva do kraja, krivcem je dodatno otežavao žig udaren od aktuelne vlasti da su retrogradni jer su deca naprijatelja“, dodao je Janić.\nZahvaljujući se prisutnima, autor romana „Kapija za drugi svet“ Zoran Davinić je rekao da sve što je želeo da kaže napisano je upravo u romanu.\nObjavljeno: 13.11.2019 | Autor: InfoDesk