STANKA PEJANOVIĆ: Čestitamo za reforme, ali napravite dobar sistem - Nira Press\nPočetna » STANKA PEJANOVIĆ: Čestitamo za reforme, ali napravite dobar sistem\nMnogo stvari se menja nabolje. Vlada radi u tom pravcu. Treba čestitati za ono što je dobro, ali je potrebno dalje raditi na izgradnji sistema i institucija. Sistem ne može da zavisi od aktuelne politike. Nama su potrebne temeljne vrednosti društva koje ne mogu da se menjaju od danas do sutra. Potrebna nam je odgovornost na svim nivoima i parametri kako se ta odgovornost utvrđuje. Privreda će tada još bolje funkcionisati\nPrvo na čemu treba raditi je smanjiti korupciju i ubrzati rad pravosuđa. Tu postoje veoma ozbiljni problemi. Sve je dobro dok ne dođeš do suda, ali kad dođeš, onda je sve pitanje „kreacije“ kako to može da se reši. Sanacija kompletne nadgradnje institucija veliki je izazov za Vladu Srbije. Jer, problemi nisu od juče, gomilani su decenijama i zato ih je teže rešavati.\nOvako je Stanka Pejanović, generalna direktorka Gorenje d.o.o. Beograd, odgovorila na naše pitanje o tome koji su najveći izazovi za Vladu Srbije koja stalno ističe nastojanja da u Srbiju privuče što veći broj investitora. U ekskluzivnom razgovoru za Magazin Biznis, gospođa Pejanović, sa velikim iskustvom rukovođenja u više kompanija, a trenutno na čelu Gorenja u Srbiji, govori o povoljnim i nepovoljnim okolnostima za poslovanje u Srbiji, naglašavajući značaj pozitivnih promena do kojih je došlo u prošle dve-tri godine, uz poruku vlastima:\n– Treba čestitati za ono što je dobro. Mnogo stvari se menja nabolje. Ja mislim da Vlada radi u tom pravcu. Ali, treba nam dobro uređen sistem institucija. Sistem ne može da zavisi od aktuelne politike. Nama su potrebne temeljne vrednosti društva koje ne mogu da se menjaju od danas do sutra. Nama je, dakle, potreban sistem koji funkcioniše i odgovornost na svim nivoima. Zato i moramo da imamo parametre kako se ta odgovornost utvrđuje. U privatnim kompanijama, ukoliko ne ostvarite rezultat, vas nema na toj poziciji sledeće godine. Sve to samo treba primeniti i na državne institucije – kaže sagovornica Magazina Biznis.\n• Nedavno je održan slovenačko-srpski poslovni forum. Svedoci smo čvršćeg povezivanja i državnih institucija i kompanija Slovenije i Srbije. Kako to komentarišete? Šta to znači za Gorenje grupu?\n– Cifre govore više nego reči: sve je veći broj slovenačkih kompanija koje uspešno posluju u Srbiji. Ali, važno je da se kreće i u obrnutom smeru – srpski investitori se pojavljuju u Sloveniji i tamo proširuju svoje poslovanje. Prvi je bio Nektar iz Bačke Palanke koji je kupio slovenački Fruktal a sada su tamo i Komtrejd i MK grupa i Delta nekretnine.\nTo je značajno više u odnosu na prethodni period. Robna razmena između Srbije i Slovenije je u 2015. godini iznosila preko 800 miliona evra, uz srpski deficit od oko 119 miliona evra. Ali, trendovi su dobri i u 2016. godini će obim razmene sigurno biti još veći. A sama Gorenje grupa, koja posluje na 90 tržišta širom sveta, u Srbiji je, kao što je poznato, prisutna sa tri fabrike. Naše dve privrede su veoma kompatibilne i imamo tradicionalno dobre odnose koji se grade na poverenju, bez obzira na to što su privredne aktivnosti, zbog istorijskih okolnosti, u jednom periodu bile dovedene u pitanje.\n• Vi imate bogato iskustvo jer ste bili na čelnim pozicijama u nekoliko kompanija. Više od dve godine ste na čelu slovenačke kompanije Gorenje d.o.o. Beograd. Šta možemo da naučimo od Slovenaca?\n– Za slovenački privredni razvoj je veoma važno što su prelazak sa društvene svojine na privatnu izveli na jedan mekši način nego što je to urađeno u Srbiji. Slovenci su zadržali ono što je bilo dobro u socijalizmu, u smislu brige o zaposlenima, socijalnog položaja, izgradnje kadrova, uvođenja novih tehnologija. Srbija je, međutim, u liberalni kapitalizam ušla na jedan grub način, tako da su se neke vrednosti preko noći izgubile. Međutim, kako svako zlo ima i svoje dobro, u Srbiji smo dobili neki link između rezultata rada i zarade, pre nego Slovenci. Oni se tek sada suočavaju sa povezivanjem prava zaposlenih sa rezultatima rada u slučajevima kada je potrebna optimizacija poslovanja. Zato se situacija ne može posmatrati crno-belo. I mi možemo da učimo od njih, ali i oni od nas.


Grad Pirot - Ulice Vidovdanska i Sremska pod novim slojem asfalta\nPredstavnici lokalne samouprave i Javnog preduzeća za planiranje i uredjenje gradjevinskog zemljišta obišli su danas radove na asfaltiranju ulica Vidovdanske i Sremske, u naselju VI kolosek. Gradonačelnik Vladan Vasić, posle obilaska gradilišta, rekao je da tokom februara dato obećanje da će ove dve ulice biti potpuno uredjene. Posle zamene vodovodne mreže ove dve ulice dobijaju novi sloj asfalta, a ovde u okruženju nedvano je asfaltirana i Ulica 9 Jugovića.\nTakodje u plani je na ovom potezu uredjenje kišne kanalizacije i trotoara za bezbednije kretanje pešaka, kaže Vasić.\nDužina obe ulice je oko 400 metara, ukupno je oko 2.000 kvadrata pod novim slojem asfalta. Radovi su počeli pre četrdesetak dana, vrednost radova je oko 5 miliona dinara, a radove izvodi firma Trejsi iz Niša, rekao je Slaviša Svilaov, direktor JP za planiranje i uredjenje.\nSvilarov je istakao da će do kraja godine, u okviru projekta participativnog budžetiranja, biti rešen problem kišne kanalizacije i nakupljanja atmosferskih voda na uglu ulica 6. kolosek i Kapetana Karanovića.


Foto-video klub VALTER - NOVI KONKURSI\n2. "Epilepsija bez riječi" je naziv konkursa na kojem možete osvojiti nagrade od čak 3.000 američkih dolara. Zanimljivost ovog konkursa je da ima sekcija za fotografije snimljene mobitelom za koje također imaju nagrade. Iako je tema možda turobna savjetujemo Vam da posjetite zvanične stranice na kojima možete saznati više.\n3. Ukoliko imate kućnog ljubimca za kojeg smatrate da je najslađi na svijetu (Pemba recimo ;-)) a istovremeno vladate osnovama fotografije ili jednostavno imate "oko", nezaobilazna je posjeta ovoj stranici. Iako nagrade nisu pretjerano visoke vlasnici kućnih ljubimaca bi mogli obradovati kako sebe tako i svoje ljubimce (konzervama, kesicama, briketima, itd.).\n4. Ukoliko nikad niste posjetili Škotsku onda je vrijeme da pokušate izboriti pobjetu na ovom konkursu. Pobjednik dobiva putovanje po Škotskoj u trajanju od 10 dana (nismo sigurni uključuje li to "džeparac"), drugoplasirani fotoaparat Nikon D7000 a trećeplasirani "Annual subscription to Digital Camera Magazine".\nToliko za ovu seriju konkursa...pozdrav i surfamo ponovo za par dana!\nP.S. Napomena, izložba FVK USKORO!


HARADINAJ POKAZAO PRAVO LICE: Prekidamo dijalog s Beogradom, JER JE BESMISLEN! - Informer\n17:18 Politika 18\ninformer/sputnik | 31. 05. 2018.\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj izjavio je da je tehnički dijalog prekinut jer Priština smatra da je on besmislen ako prva tačka nije energetika. Kako kaže, Beograd i Brisel traže da se najpre razgovara o osnivanju Zajednice/Asocijaciji srpskih opština\n- Već smo stigli u ovu fazu, nažalost ne našom voljom. Već neko vreme se ne vodi tehnički dijalog upravo zbog ove situacije. Smatrali smo da je besmisleno sedati za sto kada prva tačka nije energetika. Ne odbijamo druge teme, ali ta treba da bude prva, a srpska strana pomera dnevni red, tako da prva tačka bude Asocijacija. Nažalost, to misle i Evropljani - kazao je Haradinaj u kosovskom parlamentu.\n- Samo usvajanjem statuta ZSO Priština bi pokazala da je spremna da se i dalje dogovara. Rezolutno zahtevamo donošenje statuta ZSO u neizmenjenoj formi, na onaj način na koji je to dogovoreno, ne obazirući se na odluke prištinskih sudova i slične interne akte - kazao je tada Đurić.\nRamuš Haradinaj Priština dijalog prekid Beograd\n23:31 Politika 6\nSa njim se nikada nećemo dogovoriti\nTebi je mesto un zatvoru a ne za pregovaračkim stolom.\nSTA PAMETNIJE I OCEKIVATI OD OVOG UBICE HARADINAJA.\nТи си бесмислен Рамуше и место ти је иза решетака а не на слободи.\nЗапад да смени овог Рамуша , најбоље ће то урадити ако што пре формира специјални суд за ратне злочине ОВК.\nTehnički dijalog prekinut jer Priština smatra da je on besmislen ako prva tačka nije energetika a za napade nad srpskim stanovništvom proteklih dana šta reći, ni slova... Beograd potpuno može bez pardona da prekine dijalog a ne Priština.\nSamo što Haradinaj se ne pita ništa. Oni koji su nas bombardovali, nato zločinci, oni ako mu već sutra kažu da istog trena mora da ide na dijalog ići će sa osmehom na licu.Haradinaj je samo obična marioneta u rukama onih koji nam ne žele dobro.\nOvo je Vucicev koalicioni partner.\nKo želi nađe razlog, ko neće nađe izgovor. Ceo dijalog o KiM se svodi na albansko traženje razloga i izgovora da ga prekinu.\nEvo reakcije kada nije po njihovom.\nSiptari su zagrizen kukavicki narod koji se sili samo nad nejakima sramota da niko ne vidi sta Siptari rade.\nHaradinaj je besmislena figura u pregovorima.\nNisu ni poceli, a vec prekidaju...Krajnje kukavicki...\nHAradinaj je pokazao svoje pravo lice po ko zna koji put!\nAlbanci pokazuju da ne žele da formiraju ZSO!\nSve sto nije po njgovom je besmisleno. Smisleno je samo sto on kaze i kako on uradi, a svako odstupanje od toga je nenormalno i razlog za prekid dijaloga.\nKoliko ste naivni i nedosledni te vas albanci vuku za nos i ucenjuju vas kao da smo mi izvršili zločin nad njima i vadili im organe ( dokaz ne školovano društvo sudija ili korumpirano) jer ne mogu da napišu ni jedan predmet pored toliko dokaza) Jer naše školovanje uravnih službi sastoji se u nepoštovanja USTAVA SRBIJE i traženje rupe u zakona, pored toga ćerupanje sirotinje, od strane sudija i sudskih privatnih izvršitelja i policije koji rade za privatne tajkune a protiv nanoda.\nMa ne vredi pregovart srbi još misle da su u srednjem veku,to što se situacija promenila u 1000 godina ne razumeju isto bi bilo kad bi grci tražili istambul smešno bre


Već sam pisao o talentovanoj Marini Davinić, košarkašici o kojoj će, ne samo u Srbiji, tek da se govori. Ne poznajem osobu, devojčicu, u kolektivnom sportu, koju bih mogao da uporedim s njom. Ima neku svoju ljupku formu van terena, i goropadnost na igralištu, pa ta povezanost, zapravo, najbolje ilustruje karakter odlične sportiskinje. Može da bude šta poželi.\nRodjena je u Pančevu, 2002. a košarku je počela da trenira kada je bila treći razred osnovne skole, sa tek navršenih 9 godina. Desilo se to u ŽKK “Tamiš” iz Pančeva. Nije odmah želela da se posveti igri između obručeva. Zato što je postojao razlog da se opredeli za rukomet. Naime, njen teča, Milova Ćurčija, legendarni Pančevac, igrao je rukomet, pa bio trener, a to se i njoj učinilo kao dobar putokaz za budućnost. Ipak, ne biva uvek kako planiramo, pa je tako i junakinja moje priče, iz poštovanja prema drugarici, koja je već trenirala košarku, otišla da vidi kako to sve izgleda. Ništa vam više ne bih objašnjavao, u vezi sa njenim početkom, osim da je posvećenost i strast za košarkom ne popušta do danas.\nSa 173 cm visine, možda bi neko pomislio, Davinićeva teško može sa devojkama, krupnijim i snažnijim. Ipak, to je samo privid, zato što sport, pa i košarka, da tako kažem, živi od brzine. Ta karakteristika, posebno je važna u ovo, moderno doba, kad su osnovni postulati kolektivnih sportova, dosta promenjeni, da ne kažem, potpuno. Nekad, radilo se i igralo na-tanane, a odavno toga više nema. Zato, Marina ima važnu ulogu u svom timu i mlađim selekcijama Srbije. Baš dok ovo pišem, ona je na pripremama na Zlatiboru, pa sam jedan deo razgoivora s njom, obavio preko poznatih sokoćala, što bi rekli ljudi, posvećeni prošlom vremenu.\nPre nego što saznate još toga o mladoj šampionki, rećiću vam i nekoliko svojih impresija. Mislim da je veoma dobra u tome što radi, zato što, sa mesta pleja, na kojem ona igra, vidi više i dalje, a kad je tako, lako je sa saigračicama uspostaviti sjajnu saradnju. Ta povezanost u timu, među njima, a pet ih je u polju, dobrom delom zavisi baš od Marine. Ističem tu ulogu, zato što, kao i u svakom pozorišnom komadu, dakle na sceni, vrši se podela, a samo ona koja izmamljuje aplauz, najbolja je, a to svaki reditelj, kao i trener zna. Zato, da budem slobodan i kažem-Marinina rola je važna, verovatno, najvažnija, a to kazuju i rezultati.\nDa pređemo na naš dijalog.\nVeć sam pominjai tvoje početke, ali, nisam govorio o detaljima. Možeš li Ti za moje čitaoce to da uradiš?\n–Naravno, sa zadovoljstvom. U početku, nismo igrale utakmice, samo smo trenirale. Kasnije, posle par meseci, ja sam prešla da treniram i igram utakmice sa starijom ekipom. Bila sam najmlađa, ali od malena sam bila borac i nisam davala na sebe iako sam igrala tada protiv devojaka 1998 i 1999 godište. Dobijala sam dosta prilike, kao mala, da igram od trenera Darinke Jovanovic, koja je zaslužna za moje prve košarkaske korake i uspehe, a kasnije je tu bio i trener (njen rođeni brat) Aleksndar Jovanović, koji me je trenirao u kadetskoj selekciji i takođe me puno toga naučio, kako na terenu, tako i van njega. Zato sam njima besprekorno zahvalna, jer su me naučili sta znač bitii pravi sportista.\nU jednom trenutku, kad je to ono pravo, iz zaljubljenosti, pređe san a viši nivo, preraste u ljubav, to što radiš. Kad se to dogodilokod tebe, sa košarkom?\n–Mislim da je za mene košarka prestala da bude zabava kada sam otišla na regionalni trening, prvi u Novi Bečej, čini mi se 2015.godine i tada su na tom treningu bile sve najbolje devojčice iz čitave Vojvodine. Za mene to je uspeh, što sam bila na spisku od 24 igračice, na tim regionalnim treninzima. Stalno sam bila pozivana i to mi je bio jako veliki podstrek za dalji rad i trud. Kasnije sam pozivana na savezne treninge, da tako to nazovem, koji su obuhvatali 24 devojčice iz cele Srbije, a ne samo iz Vojvodine i tada sam već shvatila da će košarka za mene biti nešto više od same zabave. Kasnije 2015, 2016 i 2017. bila sam pozivana na kampove reprezentacije koji su bili u Kragujevcu i Karatašu.\nTalenat, kad tad, nađe svoj put, kao voda je. Ti si posle pančeva, otišla za Beograd. U srpskoj prestonici se desilo ono pravo, zar ne?\n–Moglo bi tako da se kaže. Vremenom, tokom godina igranja u Tamišu, na svakoj utakmici u Kvalitetnoj ligi Vojvodine, bila sam najbolji pojedinac, na skoro svim susretima, sa mlađima ali i sa starijima, pa sam shvatila, možda je vreme da promenim sredinu i odem u neki veći klub, gde ću imati jače utakmice, treninge i konkurenciju. Ipak, u dogovoru sa roditeljima , sačekali smo da završim osnovnu školu i da odigram još jednu sezonu u Pancevu. Tako je i bilo.\nZadržao bih te još malo na ovoj temi, kad već pominješ školu.\n–Škola mi je jako bitna, a bila je i tad, a 8.razred sam završila skroz odličnim uspehom i bila sam “Vukovac”. Odlučila sam da upišem gimaziju u Pancevu (drustveno-jezicki smer) i mislim da nisam pogrešila u izboru.\nVeć sam pominjao da se moja sagovornica nalazi na pripremama, na Zlatiboru. Evo njenih impresija sa naše planinske lepotice:\n“Poslednjih godinu dana, za mene, bile su vrlo uspešne, kako na polju košarke, tako i škole i sticanja novih prijateljstava i iskustava. Naime, u ŽKK “Radivoj Korać” nastupala sam 5 godina i poslednje sezone dobila sam dosta veliku šansu i ulogu u prvom, seniorskom timu. Srećna sam sto sam sticala iskustvo i napredovala uz starije igračice i što sam sebe podigla na viši nivo. Ove godine, što se tiče juniorske lige, moje ekipa i ja zauzele smo 2. mesto u državi i smatram da je to veliki uspeh. Trenutno sam na pripremama sa ženskom mladom reprezentacijom do 20 godina na Zlatiboru. Svi zajedno ovde naporno radimo i trudimo se za isti cilj. Ove godine nema Evropskog prvenstva zbog Korona virusa, međutim, biće održan “Challenger” turnir u Šopronu od 11.jula. Vrlo je naporno ovde i svakog dana treniramo po dva puta dnevno i radimo na kondiciji, tehnici i taktici. Smatram da zajedno, kao tim i stručni stab, imamo odličan odnos-hemiju i vrlo mi je lepo ovde i presrećna sam što pretstavljam svoju zemlju i boje naše zastave, naravno i što imam priliku da se ovde borim sa jednako dobrim igračima”.\nIpak, usledio je prelazak u Beograd.\n–Dobijali smo još ranije ponude iz mnogih beogradskih klubova, ali onda sam se ipak odlučila za ŽKK “Radivoj Korać” iz Beograda. Čim sam došla, jako sam bila zadovoljna i devojke su divne, druželjubive i pre svega, odlicne košarkasice i prijatelji, kao i treneri i ceo stručni štab. Imale smo te prve sezone, u kadetskoj konkurenciji, veoma jak tim, sve igračice su bile dovedene iz raznih krajeva Srbije. Nizale smo u sezoni, 2017/18. skoro sve pobede, međutim, zaređale smo, nesrećno, dva poraza od Partizana i završile kao druge u državi.\nOno što vam nije uspelo tad, jeste godinu dana kasnije.\n–Baš je tako bilo. Ostao je isti tim devojaka i trenera, lepo smo funkcionisale, bolje poznavale jedna drugu u igri, pa smo u finalu kadetskoj prvenstva pobedile ekipu Crvene zvezde i odnele titulu prvaka države.\nBilo je još uspeha te sezone. Mislim da ne grešim?\n–Ne, u pravu ste. Iste te sezone, postale smo i juniorski prvaci države, takođe, pobedivši Crvenu zvezdu u finalnoj utakmici, u Srbobranu, pred punim tribinama. Tako da igranje u KK “Radivoj Korać”, za mene, ogromno je iskustvo, a pre svega zadovoljstvo. Svi su mi jako brzo prirasli srcu iako mi je,moram priznati, bilo dosta teško da svakog dana putujem iz Pančeva za Beograd, ponekad i 2 puta dnevno. Ipak, to je bio moj izbor.\nŠta možeš reci o ženskoj košarci u Srbiji i svojim planovima?\n–Generalno, ženska košarka je manje praćena i popularna od muške, ali, svakako, smatram da nije manje bitna i lepa. Svaki sport ima nešto privlačno u sebi, ako ga voliš i uživas u tome što radiš. Sto se tiče mojih planova za buducnost, za sada planiram da ostanem u Srbiji, a naravno da mi je san da zaigram za neki poznati evropski klub. Što bi rekli, sve u svoje vreme, a meni je najbitnije je da sam zdrava,i da me povrede zaobiđu.\nPARTIZAN I FAKULTET\nMarina se posle lepih godina u KK “Radivoj Korać” opredelila da nastavak karijere provede u beogradskom Partizanu. Takođe, ovog leta, pred njom je I upis na fakultet. Pričala mi je I o tim detaljima iz svog života.\n„Potpisala sam, posle ove 2020/2021. Sezone, ugovor sa Košarkaškim Ženskim Klubom “Partizan” i nadam se da će mi naredna godina biti još uspešnija od prethodne i da ću se lepo prilagoditi novim saigračicama, kao i uslovima i zahtevima koji se od mene očekuju. Vrlo naporno već radim a i radiću, kako bih ispunila sve zacrtane ciljeve u budućnosti.\nNaravno, tu je i završetak mog školskog života u Gimnaziji “Uroš Predić” u Pančevu, sa svake godine odličnim uspehom i vreme je da se odlučim za svoje puteve koje ću pratiti na dalje. Već 3 meseca učim i vredno se spremam, radim testove iz ekologije i psihologije, a čak i ovde na pripremama, radim oko toga i ponavljam gradivo. Spremam se za Fakultet bezbednosti u Beogradu i prijemni mi je 30.juna. Nadam se da sam dobro spremna i da ću uspeti i pored svih obaveza da upadnem na budžet i budem vrlo uspešan student.“\nJoš bih želeo da se malo predstaviš van terena. Šta voliš da radiš I šta te okupira u životu, osim košarke?\n–Osim košarke,volim da čitam, spavam(haha), provodim vreme sa prijateljima i porodicom, pre svega, jer veoma malo vremena imam za to.Često sam umorna i prezauzeta školom i učenjem, jer ne želim da to trpi zbog mojih treninga. Želim da budem uspešna na svim poljima, koliko je to moguće, ali i da održim neke prioritete.\nU ovoj rubrici, posvećenoj šampionskoj mladosti Pančeva, Marina Davinić, zaslužuje mesto iz više razloga. Njen osećaj, prema svemu što radi, košarku ili kad je u školi, kao i pripadnost, te odanost porodici, koja polako ali sigurno, kod mnogih, čak i u našim, tradicionalnim odnosima, gubi vodeću poziciju, čini da je označim kao posebnu osobu. Možda to ne bih, da nije reč, praktično, o detetu. Ipak, vrednosti koje ona gaji, sasvim sigurno, pod uticajem roditelja, klasa su sama za sebe. Ne sumnjivo, njeno vreme dolazi. Mnogi život tumače kao čudnu kombinaciju bola i radosti, dok se kod ove mlade dame, već primećuje nešto živopisnije, moćnije. U toj svakodnevici, dok radi no što voli, svoju darovitost, čulnost, uspeh koji je jednom izvršila, učiniće još više puta, sa uživanjem. Sačekajmo to vreme i uverimo se.\nFotografije: Marina Davinić


Kako rade novi “redari”? - Ozon Media\nKako rade novi “redari”?\nOd strane Ozon 18.10.2020.\nOd strane Ozon 18.10.2020. 0 komentar\nRadno vreme ugostiteljkih objekata ostaje do 23 sata, kao i do sada, ali su propisane striktne mere – obavezno je da se uđe sa maskom, koju je moguće skinuti samo kada se sedi za stolom, ali ukoliko se ide u toalet ili se napušta restoran, maska ponovo treba da se nosi. Ukoliko se ne ponašate tako, tu je redar i on motri na vas.\nOsobu koja će kontrolisati primenu mera moraće da imaju svi objekti sa dva i više zaposlena.\nŠTA TREBA DA PRATE ZADUŽENE OSOBE\nda fizički razmak među gostima bude 1,5 metar i to za vreme celog boravka u svim prostorima, uključujući i dolazak i odlazak (ovo pravilo se ne mora primenjivati među članovima istog domaćinstva ili osobama koje su inače u bliskom kontaktu)\nsvaka osoba mora imati najmanje četiri metra kvadratnog prostora\nsedeća mesta moraju biti unapred označena i udaljena po metar i po udaljena\nmaksimalan broj osoba za jednim stolom je 6\npreporučuje se da za istim stolom sede ljudi iz istog domaćinstva\nNaravno, osnovno je da konrolišu da li mušterija nosi masku.\nKu Sremskoj Mitrovici lokali se redovno kontrolišu. Kazna za nenošenje maske za zaposlenog iznosi pet hiljada dinara a poslodavac se kažnjava sa 50.000 dinara.\nSremska Mitrovica: Sledeće nedelje toplije


Moskva: Za dva dana više od 120 izbavljenih iz Azovstalja\nTanjug 2. maja 2022. 14:56\nMOSKVA – Više od 120 ljudi izbavljeno je iz kompleksa železare Azovstalj i susednih kuća u Marijupolju tokom 30. aprila i 1. maja u sklopu operacije oslobađanja civila zatočenih u marijupoljskoj železari, saopštilo je danas Ministarstvo odbrane Rusije.\nKako se navodi u saopštenju, na inicijativu ruskog predsednika Vladimira Putina izvedena je operacija „oslobađanja civila koje su ukrajinski nacionalisti držali u Marijupolju, u železari Azovstalj“, preneo je Ta s s.\nPrvog dana, 30. aprila, obližnje kuće je napustilo 25, a kompleks železare 21 osoba, precizira se u saopštenju Ministarstva odbrane koje navodi da se svih 46 osoba dobrovoljno odlučilo da ostane u samoproglašenoj Donjeckoj Narodnoj Republici (DNR).\nDrugog dana operacije, 1. maja, iz kompleksa železare oslobođeno je još 80 civila koje su držali ukrajinski nacionalisti i pruženo im je prenoćište, hrana i potrebna medicinska pomoć, saopšteno je iz ministarstva.\nPrema podacima ministarstva, 11 građana oslobođenih 1. maja dobrovoljno je odlučilo da ostane u DNR a 69 civila odlučilo je da ode na teritoriju pod kontrolom kijevskog režima i oni su predati predstavnicima UN-a i Međunarodnog komiteta Crvenog krsta i otišli su u pravcu grada Zaporožja, navodi ruska agencija.\nRuski patrijarh Kiril: Potpuno razumemo kako danas strada…\nKiril: Potpuno razumemo kako danas strada UPC\nPredstavnik UN za Sudan osudio pogibiju dvojice…


Motokultivator Special Green - Motokultivatori i motokopačice - Poljoprivredni oglasnik | Agroklub.rs\nAlati i oruđe (53) Atomizeri i prskalice (71) Deratizacija i dezinsekcija (23) Domaće životinje (51) Đubriva (515) Edukacije i osposobljavanja (30) Enološki preparati i oprema (5) Fungicidi (222) Građevinski materijal (22) Gume (2) Herbicidi (207) Insekticidi (113) Knjige i časopisi (28) Kombajni (57) Kosilice i trimeri (113) Malčeri (83) Mehanizacija (1302) Traktori (200) Malčeri (83) Prikolice i cisterne (60) Atomizeri i prskalice (71) Obrada zemljišta (229) Motokultivatori i motokopačice (33) Viljuškari i utovarivači (27) Kombajni (57) Sejalice (30) Vozila (7) Kosilice i trimeri (113) Motokultivatori i motokopačice (33) Motorne testere (2) Obrada zemljišta (229) Oprema i delovi (627) Radna i zaštitna odeća (58) Alati i oruđe (53) Plastenici i skladišta (35) Oprema za navodnjavanje (104) Motorne testere (2) Enološki preparati i oprema (5) Gume (2) Rezervni delovi (47) Građevinski materijal (22) Oprema za navodnjavanje (104) Ostala sredstva za zaštitu bilja (79) Plastenici i skladišta (35) Poljoprivredna zemljišta (72) Papiri od vrednosti i prava (0) Poljoprivredni proizvodi (353) Stočna hrana (43) Vina, likeri i rakije (106) Sirevi i mlečni proizvodi (25) Domaće životinje (51) Prikolice i cisterne (60) Radna i zaštitna odeća (58) Radna mesta (1589) Rezervni delovi (47) Ruralni turizam (28) Sadni materijal (819) Voćne sadnice (131) Semenska roba (616) Ukrasno bilje (17) Sejalice (30) Semenska roba (616) Sirevi i mlečni proizvodi (25) Stočna hrana (43) Traktori (200) Ukrasno bilje (17) Usluge i ostalo (191) Knjige i časopisi (28) Edukacije i osposobljavanja (30) Ruralni turizam (28) Vina, likeri i rakije (106) Voćne sadnice (131) Vozila (7) Zaštita semena (4) Zaštitna sredstva i đubriva (1330) Fungicidi (222) Herbicidi (207) Insekticidi (113) Zaštita semena (4) Ostala sredstva za zaštitu bilja (79) Deratizacija i dezinsekcija (23) Đubriva (515) Viljuškari i utovarivači (27)\nДрагомир Јовановић je lajkovao fotografiju na KLUB-u pre 5 sati\nSasa Reves je lajkovao fotografiju na KLUB-u pre 23 sata\nMotokultivator nove linije proizvoda, dizajniran i izrađen tako da udovoljava potrebama sve zahtevnijih korisnika.\nNjegove osnovne karakteristike su jednostavnost upotrebe i potpuna sigurnost prilikom rada. Robusna konstrukcija menjača omogućava upotrebuu dizel motora u rasponu snage od 8 - 10 kW koji se pokreće ručno (pomoću užeta ili startera) ili pomoću elektropokretača.\nMenjač raspolaže sa šest brzina, od kojih su četiri namenjene za vožnju napred i dve za vožnju uazad. Zahvaljujući točkovima, kojima je moguće podešavati radnu širinu i okretljivim ručkama za 180º, ovom je modelu u svakom trenu moguće promeniti namenu.\n3LD 510, 4 - taktni dizel, vazdšno hlađen\n186f, 4 - taktni dizel, hlađen\nJednolamelna, suva s komandom na ručkama\n4 brzine za vožnju napred i 2 za vožnju unazad\nMehaničke na oba točka, s pojedinačnim ili zajedničkim delovanjem, s polugom na ručkama.\nGornje izlazno vratilo: 3000-740 okr/min (u smeru kazaljke na satu), 1390 okr/min (suprotno od kazaljke na satu )\nDonje izlazno vratilo: 575-934 okr/min (nezavisno i sinhronizirano sa svim brzinama menjača)\nPoluga brzina sprečava uključivanje hoda unazad kada je uključeno izlazno vratilo pogona\nDatum izmene oglasa: 03.10.2018.\nŠifra oglasa: 29655


Magičan, a jednostavan napitak za uklanjanje celulita\nDanas skoro da ne postoji žena koja nema problem sa celulitom. Svaki čas se pojavljuju razni recepti koji će vam pomoći da ga se otarasite.\nSavršen ten je želja svake žene (ali i muškarca), pa zato i ne čudi što su prodavnice pretrpane kojekakvim proizvodima za negu kože. Proleće se bliži, a samim tim je idealno vreme da se...\nNapitak bez kojeg Opra ne počinje dan a leči i rak\nEliksir koji sedim vlasima vraća prirodnu boju\nPostoji mnogo preparata koje možete da pripremite u svojoj kuhinji, a čija će lekovita svojstva učiniti čuda za vaš imunitet, kosu i telo.\nPiling od limuna i đumbira za ispucalu kožu\nIzbor proizvoda za negu lepote danas je veći nego ikada, ali ne samo da dosta koštaju, već često sadrže i brojne štetne materije. Napravite zato svoj proizvod, koristeći namirnice iz...\nLimun bezbedan, imazalil ispod granice\n14:41 >> 16:38\n"Država garantuje da je limun bezbedan"\n"Stručne službe na granici kontrolišu sve prehrambene proizvode koji ulaze u Srbiju, uključujući i limun, a Ministarstvo poljoprivrede stoji iza tih nalaza", izjavila je danas ministarka...\nNOPS: Ne kupujte limun, možda je otrovan!\nPotrošači u Srbiji trebalo bi da se uzdrže neko vreme od kupovine limuna dok se Ministarstvo poljoprivrede zvanično ne oglasi saopštenjem da li je to voće koje se nalazi u prometu u Srbiji...\nI limun iz Španije tretiran opasnim fungicidom?\nLimun uvezen iz Španije takođe je tretiran opasnim fungicidom imazalilom, potvrđeno je iz Regionalne organizacije za zaštitu potrošača (ROZP) sa sedištem u Karlovcu.\nŽena Blic 2 komentara\nEvo zašto vam ujutru treba voda sa limunom\nAko započnete ujutru dan sa čašom tople vode sa limunom, dobićete brojne pozitivne efekte na organizam i na celokupno zdravlje. Ovaj metod se praktikuje u Ajuverdi već vekovima, a evo i zašto...


Resort Stromberg Stromberg, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Resort Stromberg: Datum dolaska :\nResort Stromberg - Opis\nsoba/e/u, i to od soba tipa Family do soba tipa Double. Cene najjeftinijih soba u hotelu Resort Stromberg kreću se od 5 492 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Stromberg je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Bar, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Samo za nepušače, Televizija.Pozicija ovog hotela je jugoistok za grad Stromberg, a nalazi se u ulici Kiefernweg 33, na samo 5 minuta kolima od centra grada.Ima brzu internet konekciju.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Hahn je udaljen 37 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 74 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nResort Stromberg tip(ovi):\nResort Stromberg sadržaji i usluge\nStil hotela JOHANN LAFERS STROMBURG je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking. Nalazi se u ulici Michel Obentrautstrasse, pozicija mu je jugoistok za grad Stromberg, a od 8 km -\nU hotelu Trollmühle pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Munster-Sarmsheim: Restoran, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija. Stil ovog hotela je Po\nStil hotela Hotel Café Post je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Rheinuferstr. 2a, pozicija mu je zapad za grad Rudesheim am Rhein, a od centra je udaljen samo 8,5 km -\nStil hotela Hotel Römerhof je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Novine, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija. Na 10 minuta 8,5 km -\nU hotelu Rheinhotel Lamm pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija. Kategorija mu je 8,7 km -\nProverite cene i raspoloživost za Resort Stromberg: Datum dolaska :


Neobične, šašave i potpuno otkačene činjenice - Detinjarije\n13. 05. 2015 |\nOve knjige donose neobične, šašave i potpuno otkačene činjenice, ali i bezbroj zanimljivosti i čudesnih podataka koje svako dete treba da zna. SVAŠTARA ZA DEČAKE Možeš li da prepoznaš ajkulu ljudoždera? Da li želiš da savladaš sjajne trikove na trotinetu? Znaš li pravila viteških turnira? Ova knjiga donosi neobične,…\nDa li si se ikada pitala kako su živele pećinske devojčice? Znaš li kakve veze imaju razigrane koze s pronalaskom kafe? Umeš da zbuniš goluba? Ova knjiga donosi neobične, šašave i potpuno otkačene činjenice, ali i bezbroj zanimljivosti i čudesnih podataka koje svaka devojčica treba da zna.\nSvaštara za devojčice prepuna je čudnih, neobičnih i uvrnuto zabavnih podataka. U ovoj knjizi možeš da pročitaš kako Bofortova skala utiče na kosu, zašto delfini spavaju s jednim okom stvorenim, ili koja žena ima najduže noge na svetu? Saznaj sve o zemljotresima, ili koliko je jaja utovareno na „Titanik“ na prvom i jedinom putovanju. Upoznaj životinje koje su ugrožene, ali i one koje nikako ne bi želela da sretneš.\nSadržaj ove čudesne knjige svakako će te oduševiti.\nSlobodno čitaj i budi uvek korak ispred prijatelja, nastavnika i vukodlaka!\n•Grozomorne devojke iz mitova i legendi\n•Zgodni izgovori za nezgodne situacije\n•Čudne teorije o snovima\n•Kako naučiti osnovni korak valcera\n•Vodič za izbor psa\n•Čudesne činjenice o drveću\n•Uvrnuti tretmani za ulepšavanje\n•Kako pripitomiti trola\n•Zašto imamo oči različitih boja\n•Kako prepoznati tragove životinja\n•Žene koje su se prerušavale u muškarce\n•Naopaka moda kroz istoriju\n•Deserti koji su dobili ime po ženama\nTagovi :knjige za decu, Svaštara za dečake, Svaštara za devojčice, Vulkan izdavaštvo, Vulkančić, zanimljivosti


kuvarigrice: FBI rukavice 2012/05-06, predlozi\nFBI rukavice 2012/05-06, predlozi\nFBI rukavice se pripremaju za poslednji dvomesečni ciklus pre letnje pauze. Na ovom postu skupljamo predloge za blog koji biste voleli da istražimo u periodu maj-jun 2012. Predlog možete ostaviti putem komentara. Kroz pet dana, koliko će trajati prikupljanje predloga, biće postavljena anketa, putem koje ćemo zajedno izglasati novi blog za istragu.\nViše o igri i pravilima pogledajte ovde.\nObjavio/la Maja Babić u 9:27 AM\nI sa moje strane ide prijedlog za blog "Parfe Dunja"\na možemo i na putovanje u istraživanju bloga "Na putovanju..."\nApril 22, 2012 at 12:37 PM\nZar nema blog Cinnamon and thyme premalo postova da bude pod istragom? U pravilima piše minimalno 100 postova, a C&T ima sveukupno 30 postova.\nJbg, nisam prebrojala :(\nMoja greska. Nemojte da glasate za njega...\nSad kad malo bolje pogledam, nema ni Poljubi kuvaricu.... :(((\nZa Cinnamon and Thyme mi je slučajno ostalo u sjećanju jer sam nedavno pretraživala blog kad sam predložila recept za kuvarijacije, a za Poljubi kuvaricu nisam ni ja skužila\n@Nevena, predloge skupljamo do 25/0g u mesecu otprilike, a posle se glasa. Ali sve je ispalo ok, tvoj predlog je medju predlozenima u svakom slucaju :)\n@What's for dessert?, pravo da ti kazem, ni ja nisam razmisljala kada sam predlagala. Dobro je sto si me potsetila, jako je vazno da blog koji istrazujemo ima dosta recepata da bi ljudi mogli da imaju sto veci izbor prilikom istrazivanja.\nkuVarijacije 2012/05, predlozi\nkuVarijacije 2012/03, radovi\nkuVarijacije 2012/04, tema


Olga i Miloš: Izvoz mlijeka u EU vraća nadu u bolje sutra\nBosna i Hercegovina dobila je odobrenje da bude na listi zemalja kojima je dozvoljen izvoz tehnički obrađenog mlijeka i mliječnih proizvoda u Evropsku uniju (EU), a iako nije poznato kada će prve litre mlijeka biti izvezene, ova vijest je obradovala i proizvođače mlijeka u BiH.\nMeđu njima su Olga i Miloš Golub iz sela Bistrica kod Gradiške koji na svojoj farmi dnevno proizvedu u prosjeku 300 litara mlijeka. S obzirom na to da su ranije ispunili uslove koju su postavljeni farmerima za izvoz mlijeka u EU, vijest koju je u utorak saopštio zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović, ulijeva im sigurnost u bolju budućnost.\nPotrebno ispuniti uslove\nDa podsjetimo Šarović je istakao da je autoritet Ureda za veterinarstvo BiH presudio da direkcija za sigurnost hrane u Evropsku uniju da ovo odobrenje čime su značajno ispunjene težnje da obezbijedimo izvoz mlijeka u EU tokom ove godine.\n“Svih ovih sedmica priželjkivali smo da se to desi do kraja godine, ali za sada imamo dozvolu za izvoz tehnički obrađenog mlijeka s tim da posao nismo izvršili do kraja. Misija će u BiH opet doći naredne godine da provjere da li je uspostavljeni sistem u BiH takav da garantuje kvalitet i imamo godinu dana u kojoj trebamo opravdati ukazano povjerenje”, kazao je Šarović i dodao da je odobren i izvoz mlijeka za Republiku Tursku i Rusiju za koje će BiH također trebala dozvole.\nŠarović je naglasio da male farme također moraju ispunjavati evropske standarde kada je riječ o kvalitetu sirovog mlijeka.\nFarma koju je posjetila ekipa Anadolu Agency broji oko 40 grla, krava muzara, te junica i junadi.\n“Mljekara koja od nas otkupljuje mlijeko poslala nam je uslove koje moramo ispuniti, to je na prvom mjestu higijena, zdravstveni kartoni, vakcinisanje svih grla u štali, knjiga o registru gdje se mora umatičiti sve i jedno grlo koje imamo, i da bi išlo za izvoz sve te uslove smo morali ispuniti, toga se pridržavamo”, rekla je Olga Golub.\nPrema njenim riječima, i prethodno su se pridržavali sličnih uslova kako bi proizvodili mlijeko “extra” klase, koje je inače na boljoj cijeni prilikom otkupa. U porodici Golub objasnili su nam da se sirovo mlijeko klasicifira na osnovu broja somatskih ćelija i mikroorganizama, te procenta mliječne masti. Kvalitet i higijenu ovi farmeri poboljšali su postavljanjem “mlijekovoda”, odnosno sistema koji mlijeko od krave direktno sprovodi do uređaja u kojem se hladi, tzv. laktofriza. Na ovaj način potpuno se isključuje kontakt sa štalom i mogućnost negativnih uticaja na higijenu mlijeka.\nKako kažu ovim farmeri među uslovima koje moraju ispunjavati je i redovna kontrola hrane i vode za životinje, provjere na brucelozu i leukozu, tuberkulinizacija, ažuriranje zakonom predviđenih evidencija, a sva grla moraju biti označena ušnim markicama.\nNa pitanje šta im je najteže palo od uslova Olga Golub kaže da su evidencije, odnosno papirologija, iziskivala najviše dodatnog truda i vremena, kojeg im i inače manjka.\n“Ja sam svojoj porodici rekla da sam postala sekretarica, kako su uveli to sve, sve se mora upisati, voditi računa o svemu, ali mi se nadamo da će se, kako su nam rekli, izvoziti u Evropsku uniju tako da bi to naravno bilo bolje, bili bi sigurniji u otkup biti sigurniji, bili bi i mi sigurniji kao proizvođači”, rekla je ona.\nOsim uslova za izvoz u Evropsku uniju ovi farmeri se pridržavaju i “halal standarda”, koji garantuje da je mlijeko u skladu sa islamskim propisima, što je uslov za izvoz u Tursku.\nZa mljekarstvo potrebna volja i ljubav\n“Trudimo se da sve održavamo da bude uredno posebno što se tiče mlijeka da bude na nivou, te uslove zasad ispunjavamo”, izjavila je Olga Golub.\nKaže da oko životinja ima puno posla, ali da se jedno s drugim zavoli.\n“Radimo s voljom, radićemo dok bude volje i dok budemo mogli proizvoditi i dok bude ko imao otkupljivati”, dodala je ona.\nNjen suprug, Miloš Golub ukratko nam je ispričao kako izgleda dan na ovoj farmi. Kaže da ustaju u 4,45 časova kako bi u pet bili u štalama, “na radnom mjestu”, gdje sve počinje hranjenjem životinja i čišćenjem štala.\n“U šest kad se nahrani sve počinje muža, koja traje do sedam pola osam, onda se peru aparati, pa se poslije toga daje silaža i koncentrati, a poslije toga imaju slobodno, stoka leži i odmara, negdje do jedan sat, kada se opet hrani”, objašnjava Miloš Golub.\nPrema njegovim riječima, oko 15,30 ponovo se daje silaža, odnosno usitnjene stabljike kukuruza, oko 17 počinje priprema za drugu mužu koja počinje u 18, a poslije muže oko 19,30 daje se poslednji obrok i tada je posao završen.\n“Slobodnog dana nemamo, ni jednog. To je mukotrpan posao, stoka mora jesti svaki dan, mora se musti svaki dan”, rekao je Miloš Golub.\nKaže da se aktivno počeo baviti poljoprivredom osamdesetih godina, zato što nije imao drugi izlaz. Porodica Golub nije planirala da će živjeti od ovog posla, o čemu svjedoče četiri štale koje su izgrađene, kako kažu, pri svakoj novoj odluci o proširenju farme. Prostora za dodatna grla ima još, ali kažu da trenutno nisu spremni na to s obzirom na loše žetve prethodnih godina zbog loših vremenskih uslova i generalno neizvjesnu situaciju u oblasti poljoprivrede u BiH.\nMiloš Golub samostalno obrađuje 37 hektara zemlje, a na samoj farmi ovoj porodici pomaže mladić iz sela, Žarko Vračar.\n“Puno je naporno, ali uz pomoć mašina stigne se. Uglavnom hranu proizvodim sam, sije se oko 20 hektara kukuruza, krmno bilje, lucerka, djetelinsko-travne smjese, sudanska trava, sirak… Uglavnom svu hranu poizvodim sam na svom domaćinstvu za stoku”, kaže Golub.\nNezadovoljni isplatom podsticaja\nOvaj bračni par objašnjava da je ovaj posao prilično stresan iako na prvi pogled ne izgleda tako. Emotivno su vezani za sve životinje, pa im jako teško pada ako se neko od goveda razboli.\n“Svaki dan prije muže kad se ulazi u štalu, mora se posmatrati stoka kako se ponaša, a prilikom muže moraju se ispitivati i pratiti vimena zbog raznoraznih upala, svaki dan se mora biti prisutno i mora se kontrolisati”, kazao je Miloš Golub.\nPrema njegovim riječima najveći problem ovog posla je što nije priznat i nije plaćen.\n“Što se tiče proizvodnje mlijeka problem je nekontrolisan uvoz, kod nas u našoj opštini je toliko toga mlijeka sa strane, više nego našeg, a neke prodavnice i ne drže domaće mlijeko. Nekonotrolisan uvoz svega, i mesa i mlijeka, najviše nam smeta, jer mi svoje ne možemo prodati i ako prodamo, dajemo u bescijenje”, kaže ovaj farmer.\nDodaje i da nije zadovoljan isplatom podsticaja Ministarstva poljoprivrede Republike Srpske jer kasni. Kada je u pitanju podsticaj za proizvodnju mlijeka on nije plaćen ni za jedan mjesec ove godine, dok ostali podsticaji nisu isplaćeni ni za prošlu godinu, naglasio je Miloš Golub.\n#EU#izdvojeno#izvoz#mlijeko#Miloš Golub#Olga Golub


Air Fryer Deluxe friteza na vreli vazduh\nDelimano Air Fryer Deluxe friteza na vreli vazduh\nPripremajte omiljenu prženu hranu uz minimalnu količinu ulja koristeći Air Fryer Deluxe fritezu na vreli vazduh. Prikladna za pripremu porodičnih obroka, ima korpu za prženje kapaciteta 3,2 l. Nelijepljivi premaz korpe osigurava jednostavnu pripremu zdravih i ukusnih obroka.\nNapravite zdraviju verziju svih svojih omiljenih jela\nKada ste poslednji put uživali u ukusnoj prženoj hrani bez griže savesti? Deluxe Friteza na vreli vazduh donosi na Vaš sto zdraviju verziju omiljenih prženih jela. Pripremajte omiljenu prženu hranu sa minimalnom upotrebom masnoće ili ulja - pomoću vrelog vazduha. Ona štedi i Vaše dragocjeno vrijeme - kuvanje kombinuje toplotu i snažni konverter sistem, što znači savršen obrok za samo nekoliko minuta.\nPrženo bez griže savesti, moguće je\nDeluxe friteza dolazi s korpom kapaciteta 3,2 l u kojoj možete pripremiti do 800 g pomfrita ili čak 500 g mesa. Efikasna friteza snage 1300 - 1500 W ima integrisani brojač koji se može podesiti do 30 minuta. U kombinaciji sa podesivom temperaturom (80 - 200 °C) možete pripremiti zdrave i ukusne obroke za cijelu porodicu.\nDelimano friteza na vreli vazduh je praktično rješenje za pripremu ukusnih i zdravih obroka za cijelu porodicu. Bez obzira jeste li već iskusni kuvar ili početnik, jednostavno ubacite hranu u fritezu i podesite regulator temperature prema priloženim uputstvima za besprekorne rezultate prženja. Veći kapacitet omogućava laku i brzu pripremu obroka za cijelu porodicu, a savršena je i kada imate goste.\nZahvaljujući naprednom sistemu pripreme, Air Fryer Deluxe friteza daje novi ukus mesu, pecivima ili pomfritu. Hrana pripremljena na vrelom vazduhu ima manje kalorija, masti i štetnih materija od one koja je pržena na tradicionalan način. Pripremajte zdrave i ukusne obroke za cijelu porodicu i uživajte bez griže savesti.\nnelijepljivi premaz korpe spriječava lijepljenje hrane\nodvojivi djelovi za jednostavnu upotrebu\nindikatorske lampice pokazuju kada je friteza uključena, kao i kada je postignuta idealna temperatura za upotrebu


Diageo Bar Akademija: Edukacija za barmene | CityMagazine\nUkoliko se bavite ugostiteljstvom i želite da saznate nešto više o samim pićima i savetima za poboljšanje usluge i komunikacije sa gostima predlažemo vam da prođete kroz Diageo Bar Akademiju.\nOsnovana sa ciljem povećanja kvaliteta sveukupne usluge i rasta industrije, program Diageo Bar Akademije kroz interaktivne radionice i treninge pruža zaposlenima lokala informacije o različitim kategorijama pića i savete za poboljšanje usluge. Program prolazi i kroz različite tehnike i veštine, neophodne za dobro vođenje bara, za svakog ko želi da bude profesionalan u svojoj oblasti.\nMožete se prijaviti na treninge direktnim kontaktiranjem kompanije Delta DMD, koja je uvoznik i distributer Diageo-a za Srbiju i Crnu Goru na mail office@deltadmd.rs ili putem telefona +381 64 8589879\nViše detalja možete naći na www.diageobaracademy.com\nNovo u Home Made ponudi: Presna torta Jagoda & Nana barmeni · edukacija\nNovo u Home Made ponudi: Presna torta Jagoda & Nana\n5 čudnih pravila bontona (II deo)


MOČ: Saopštenje povodom obeležavanja 8. marta - Princip | Princip\nAdded by Aleksandar Pekic on 08/03/2021.\nTags: 8. mart, dan žena, Klara Cetkin, MOČ\nNikada nije bilo teže govoriti o značaju 8. marta nego što je to danas, kad čitavu Planetu pokriva orvelijanski mrak neizvesnosti, diskriminacije i globalističkog nasilja. Iza mrkle zavese hegemonističkog intervencionizma, preostaju usamljeni uzdasi slobode a jedina postojana svetlost dopire do nas sa Kube.\nGeneracije Jugoslovena, raslih u socijalizmu, obeležavale su ovaj međunarodni praznik uz podsećanje na ulogu Klare Cetkin, koja je 1910. u Kopenhagenu predložila da se 8. mart proglasi za praznik žena -radnica. Učili smo i o Rozi Luksemburg – jednoj od osnivača KP Nemačke – koja je predvodila poljski i nemački radnički pokret, boreći se rame uz rame s Karlom Libknehtom. Ove žene borci nikada se nisu obraćale isključivo ženama, veš su muškarce-saborce doživljavale kao ravnopravne žrtve istog sistema. Na bratstvo muškaraca i žena u borbi za pravedniji poredak, podsećala je i Ema Goldman – “Crvena Ema”, koja je u Njujorku 1916. održala govor radnicima, podsećajući da se pripadnost ženskom polu ne sme koristiti kao sredstvo manipulacije.\nDanas na bojno polje “borbe za prava žena” izlaze unajmljene profesionalke, sa zadatkom da prikriju odgovornost kapitalističkog društva za pretvaranje radničke klase u klasu “tehnoloških viškova”.\nČekajući Klaru, Rozu, Crvenu Emu… da pokrenu točak kulturne revolucije, izloženi smo performansu “feministkinja” koje ženama u Srbiji – umesto prava na rad i zaštitu porodice – nude pravo na usvajanje buržoaskih vrednosti, okrećući žene protiv muškaraca kako bi sprečile da se međusobno prepoznaju kao pripadnici iste klase “poniženih i uvređenih”. U tom cilju promovišu “praznik zaljubljenih” – Sv. Valentin, verujući da će omalovažavanjem revolucionarnih tekovina 8. marta prikriti krivicu sopstvene klase privilegovanih.\nJunak romana “Čelična peta” Džeka Londona, poručuje im iz džepnog izdanja pakla – Čikaga XIX veka:“Ako u ovoj borbi pobede trustovi, onda će i srednju klasu, zajedno sa radničkom klasom zdrobiti gvozdena peta despotizma, nemilosrdnijeg i strašnijeg nego što je bio ma koji despotizam koji je do danas pomračio stranice ljudske istorije.”\nZbog toga je neophodno – zbog generacija koje stasaju pod čeličnom petom poretka – održati smisao i poruke 8. marta, uz neophodnu dozu optimizma koji nam London nudi: “Klasa eksploatatora će biti oborena. Pokušaj da se zaustavi plima sveopšteg nezadovoljstva ravan je pokušaju da se boca napuni mesečinom.”\nU Beogradu 4. Marta 2021.\nKOMITET ZA INFORMISANJE\nMreže za odbranu čovečanstva – ogranak za Srbiju\nMOČ: Inicijativa povodom sećanja na dvadeset drugu godišnjicu NATO agresije\nMOČ: Reagovanje povodom “čestitke” Bajdena\nMOČ: Saopštenje povodom uspostavljanja diplomatskih odnosa između Izraela i ilegalne tvorevine Kosova


source.ba | Sattler sutra uručuje medicinsku opremu u Mostaru i Trebinju\nŠef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u Bosni i Hercegovini ambasador Johann Sattler u ponedjeljak će posjetiti Mostar i Trebinje.\nKako je saopćeno iz Delegacije EU u BiH, iz Mostara će započeti isporuka 20 ultrazvučnih aparata koje je donirala EU za potrebe medicinskih ustanova širom BiH.\nAmbasador Sattler će u Trebinju sa ministrom zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alenom Šeranićem uručiti medicinsku opremu za Javnu zdravstvenu ustanovu 'Bolnica Trebinje', koja uključuje dva respiratora i rendgen aparat.\nU sklopu posjete Trebinju, ambasador Sattler će se sastati i sa vlastima Grada Trebinje te predstavnicima nevladinih i omladinskih organizacija, saopćeno je.


St. Mark's Basilica : hoteli blizu, fotografije, adresa, Италија plan, blizu, rezervacija\nSt. Mark's Basilica (Италија)\nNa 9 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici S. Marco 1936, a pozicija mu je jugoistok za grad Venecija. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog Nastavakhotela za grad Venecija je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija.Hotel ima 70 soba/e/u, i to od soba tipa Standard Single Room do soba tipa 1 triple. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel La Fenice et Des Artistes kreću se od 6 338 dinar - Srbija . Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Marco Polo je udaljen 8 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 16 minuta kolima.U blizini hotela možete posetiti sledeće spomenike: Rialto Bridge, Giudecca Island, The Bridge of Sighs, The Ghetto.Pripada hotelskom lancu Fenice Hotels.U njemu postoji brza internet konekcija.Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 3 od 5. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte


Uslikala djecu u šetnji, pa shvatila da su bili u smrtnoj opasnosti (FOTO) | | Islam LIVE\nNaime, na stazi, samo par centimetara od djece, primijetila je nešto zastrašujuće.\nJedna mama iz Australije odlučila je ovjekovječiti šetnju s djecom u prirodi, a tek kad je kasnije pogledala fotku, shvatila je u kakvoj su opasnosti bili.Naime, na stazi, samo par centimetara od djece, primijetila je zmiju koja pripada vrsti australske smeđe zmije.\nTo je druga najotrovnija zmija na svijetu, a njen ugriz može uzrokovati srčani zastoj nakon samo jedne minute. Ova je vrsta odgovorna za 41 posto smrti od ugriza zmije u Australiji, prenosi Daily Mail.


Proučili smo FBI dosije Wu-Tang Clana\nFBI se uvek ložio na gangsterski rep, naročito na kreativne snage koje stoje iza najčuvenijih i najprovokativnijih hitova tog žanra.\npisao Jason Leopold\nOvaj članak je prvobitno objavljen u oktobarskom broju VICE časopisa. Za pretplatu kliknite OVDE.\nNa primer, 1989. godine, pomoćnik direktora Biroovog odeljenja za odnose s javnošću je poslao pismo Brajanu Tarneru, predsedniku Prajoriti Rekordsa, kući NWA, u kojem se strastveno žali na tekstualni sadržaj njihove sada čuvene protestne pesme „Jebeš policiju".\n„Pripadnici snaga reda i zakona su posvetili svoje živote zaštiti građana, a snimci kao što je ovaj grupe N.W.A. obeshrabruju i degradiraju ove hrabre i posvećene policajce", napisao je FBI-ov Milt Alerih. „Muzika ima bitnu ulogu u društvu, i želeo sam da vam saopštim stav FBI po pitanju ove pesme i njene poruke. Verujem da moj stav odslikava mišljenje čitave zajednice snaga reda i zakona".\nViše od 20 godina kasnije, FBI je otišao korak dalje i direktno povezao rep muziku i „gangstersku rep kulturu" sa porastom članstva u bandama i porastom zločina, što je bila nepotkrepljena tvrdnja u izveštaju iz 2011. koji je podneo FBI-ov Nacionalni centar za obaveštajne podatke o bandama.\n„Snage reda u više oblasti jurisdikcije takođe povećanje u članstvu bandi u svojim regionima pripisuju rep kulturi, obezbeđivanju komunikacije i regrutacije putem interneta i društvenih mreža, povećanju broja članova bandi iste generacije, i nedostatku sredstava za borbu protiv bandi", piše u izveštaju. „Gangsterske rep bande, često sastavljene od maloletnika, formiraju se i koriste se za pranje novca od droge preko naizgled legalnih poslova".\nFBI je decenijama istraživao legendarne muzičke umetnike, uključujući Džimija Hendriksa, Dorse, Bitlse i Grejtful Ded. Biro je čak pokrenuo i zasebnu istragu povodom pesme „Lui, Lui" grupe Kingsmen, istražujući da li se nerazumljivim tekstom ove pesme krši Zakon o javnom moralu.\nAli FBI istraživanja crnih umetnika – pogotovo rep grupa – se posebno ističu. VICE je nedavno na osnovu Zakona o slobodi informacija FBI-u podneo zahtev da mu se dostave dosijea o nekima od trenutno najuspešnijih rep i rok grupa (Uključujući i Slaughterhouse, Army of the Pharaohs, Blink-182 i Radiohead). Dok čekamo da nam dosije pristignu (ako postoje), vredi osvrnuti se na jedan od najčuvenijih dosijea u FBI-ovoj kolekcije „popularne kulture": dosije Ol Drti Bastarda, i superzvezda hip-hopa sa Staten Ajlenda, VuTeng Klana.\nIzmeđu 1999. i ODB-ijeve smrti 2004, FBI je zajedno sa njujorškom policijom radio na istrazi širokog opsega navodnih federalnih zločina Vu Teng Klana. Nikada nisu podneli nijednu tužbu, ali FBI je trošio znatna sredstava na istragu, u naporu da doaka Vuu. 2012, u odgovoru na zahtev po osnovu Zakona o slobodi informacija, FBI je objavio dosije na 95 strana o ODB-u i „WTC-u", kako su u agenciji nazivali grupu. Dosije je bio pun zapaljivih optužbi (dilovanje droge, veze sa bandama, ubistva) i o tome se i ranije pisalo, ali malo pažnje je obraćano na opseg istrage FBI i na to kako je započeta.\n1. Ova strana je elektronska komunikacija kojom je slučaj otvoren. Ona ukazuje na to da je istraga započeta u Njujorku i da je do nje došlo na uput njujorške policije, koja je istraživala ubistvo dva dilera droge. Policija je sumnjala da je ubistva naručio RZA iz Vu Teng Klana, dok je Rekvon bio saučesnik.\n2. Ova klasifikaciona šifra, „281F" pokazuje da je FBI označio Vu Teng Klan kao „ozbiljnu kriminalnu organizaciju".\n3. „OC/DI" je skraćenica FBI za istragu protiv organizovanog kriminala i trgovine drogom.\n4. Ovo su izuzeća po Zakonu o slobodi informacija, koja FBI koristi da zaštiti privatnost neke osobe. U ovom slučaju, izuzeća zbog privatnosti štite jednog inspektora njujorške policije koji je zatražio pomoć FBI i osobu (osobe) za koju su u agenciji verovali da je „finansirala" navodne kriminalne aktivnosti Vu Teng Klana.\n5. Poslednji pasus na ovoj stranici sadrži najeksplozivnije delove. Inspektori njujorške policije su tražili pomoć FBI da optuže Vu Teng Klan na osnovu Zakona o korupciji i reketiranju. Kongres je sedamdesetih godina doneo ovaj zakon da bi federalnim tužiocima olakšao podizanje optužnica protiv mafijaških porodica.\nU dosijeu je navedeno da je Ben Kembel, tada pomoćnik okružnog tužioca za Njujork (tužilaštvo koje je optuživalo čuvene čelnike Koza Nostre i teroriste Al Kaide), „voljan da pokrene slučaj protiv WTC". Drugim rečima, prema ovim dosijeima i preliminarnim istragama FBI i njujorške policije, Vu Teng Klan, cenjena hip-hop grupa koja je prodavala milione ploča, takođe je bila i kriminalna organizacija, umešana u zavere kao što su trgovina drogom i ubistva.\n6. Na ovoj stranici se vidi da je FBI zatražio dozvolu za putovanje u Alerton, u Pensilvaniji, gde će „mesna agencija obezbediti i uporediti informacije u vezi sa trgovinom droge ulične bande Blads i Vu Teng Klana".\n7. Ovo je možda jedna od najvažnijih stranica dosijea Vu Teng Klana, koja se najviše previđa. Na njoj se otkriva da je u aprilu 2000. godine, manje od šest meseci nakon što je FBI pokrenuo istragu, Biro zatražio pomoć FBI jedinice F.A.S.T. u Njujorku, da istraži „poslove i pravne subjekete WTC-a". Uključenje tima F.A.S.T. govori o tome koliko je istraga bila ozbiljna. Jednostavnom pretragom u Guglu je nemoguće naći bilo šta o jedinici F.A.S.T. Ali uz pomoć našeg advokata za dostupnost informacija, otkrili smo šta „F.A.S.T." znači: strateško targetovanje i finansijska analiza.\nOvaj tim se pominje 25. juna 1990, na saslušanju potkomiteta Senata o njujorškim „oblastima u kojima se intenzivno trguje drogom". Prema transkriptu sa saslušanja, Dejvid J. Ripa, pomoćnik regionalnog komesara carine SAD, Ministarstva finansija, posvedočio je da je jedinica FAST oformljena „u sklopu strategije borbe protiv pranja novca u regionu Njujorka… u koordinaciji sa misijom i ciljevima FinCena (jedinice za borbu protiv finansijskih zločina) Ministarstva finansija".\n„Ovaj tim analizira operacione izveštaje slučajeva, zaplene i dokaze, i angažuje veliku količinu izvora za razvoj glavnih ciljeva istraga i/ili zabranjenih poduhvata. Ekipa FAST, koja se sastoji od carinskih analitičara, agenata i inspektora kojima su na raspolaganju podaci Poreske uprave, HHS-a, (Ministarstvo zdravlja SAD), DEA, Okružnog tužilaštva Bruklina, njujorške Državne policije, i Okružnog tužilaštva Menhetna, sporovodi mehanizme identifikacije osumnjičenih, preliminarnu evaluaciju, obaveštajne podatke i širi informacije raznim operativnim grupama Uprave carina SAD i jedinicama raznih agencija – to jest, jedinici južnog okruga, jedinici Long Ajlenda, i jedinici Carina/Državne policije Njujorka".\n8. Na drugoj i trećoj stranici ovog dela dosijea identifikovani su svi poslovi Vu Teng Klana, uključujući i menadžersku i produkcijsku kompaniju, diskografsku kuću i modnu liniju. Jasno je da je FBI sumnjao da je Vu Teng Klan prao novac od droge preko ovih poslova. I zaista, u poslednjem pasusu na ovoj stranici piše da je Kempbel, pomoćnik tužioca SAD za istočni okrug Njujorka, zatražio pomoć jedinice FAST. Tu se takođe navodi da je specijalni agent dodeljen „RIS"-u (za šta sumnjamo da je verovatno samo pogrešno napisano IRS, jer nijedna agencija nije uspela da nam objasni šta je RIS, i ne pojavljuje se ni u jednom drugom dokumentu) dobio zadatak da „identifikuje tokove novca, dobara i pravnih subjekata koje kontrolišu WTC i da radi u saradnji sa jedinicom FAST".\n9. Ovde je bitno što se pominje FBI-ov njujorški odred C-30. Prema izveštaju kancelarije Ministarstva pravde, odred C-30 je bio deo jedinice za borbu protiv nasilnog kriminala, čiji je zadatak bio da „u svih pet opština grada Njujorka ometa i prekida aktivnosti bandi koje su po nacionalnoj strategiji FBI-a za borbu protiv bandi označene kao nasilne ulične bande". 10. U julu 2004. godine, FBI je zatvorio svoj „281F" dosije i prekinuo istragu protiv „velike kriminalne organizacije" Vu Teng Klan, navodeći da će se odred C-30 njujorškog FBI-a pozabaviti istragom. Šta više, u dosijeu FBI piše da će za slučaj biti zadužen specijalni agent sa klasifikacijom „267C", što je oznaka za ubistvo vezano za drogu.\nVu Teng Klanov FBI dosije je ponovo postao aktuelan krajem 2015, u slučaju protiv dva narko bosa sa Staten Ajlenda – braće koja su osuđena zbog trgovine drogom, od kojih jedan takođe proglašen krivim za više ubistava dilera droge, za koja su njujorška policija i FBI sumnjali da su ih naručili RZA i Rekvon. Kako se izricanje presudi dvojici braće bližilo, advokat jednog od optuženih je na sudu izjavio da njegov klijent Entoni Kristijan nije kriv, i pozvao se na petogodišnju istragu koju je FBI vodio protiv Vu Teng Klana.\n„Ovi izveštaji FBI-a nagoveštavaju da je neko drugi odgovoran za ta ubistva. Ja ne tvrdim da su Vu Teng počinili te zločine. To tvrdi FBI", izjavio je Majkl Gold za Staten Ajlend Advans. „Ja pokušavam da ustanovim da li je njihovo osvedočeno verovanje, navedeno u zvaničnom izveštaju, da su Vu Teng naručili to ubistvo".\nUprkos gotovo jednogodišnjim Goldovim naporima da navede federalne tužioce da ponovo otvore istragu o navodnoj ulozi Vu Teng Klana, RZA-e i Rekvona u tom ubistvu, bruklinski federalni sudija Erik Vitalijano je odbio žalbu odbrane. Kristijan je prošlog jula osuđen na doživotnu kaznu zatvora, zbog ubistva, i po drugim osnovama.\nI time su RZA, Rekvon i Vu Teng Klan oslobođeni. Lekcija koju FBI, njujorška policija, Kristijan i njegov branilac treba da nauče? Sa Vu Teng Klanom nema zajebavanja.\nTagged:wu tang clanFBIHipHopVice BlogfenomenidokumentaceIstraga


Predsjednik Evropskog parlamenta Antonio Tajani izjavio je da dolaskom u Crnu Goru, u prvu posjetu nekoj zemlji van Evropske unije, želi da pošalje "snažnu poruku" partnerima na Zapadnom Balkanu da je EU prisutna i posvećena evropskoj perspektivi cijelog regiona, saopštio je danas Evropski parlament.\n"Želio sam da moja prva posjeta nekoj zemlji izvan Evropske unije bude posjeta Crnoj Gori da bih poslao snažnu poruku našim partnerima na zapadnom Balkanu: EU je prisutna i posvećena evropskoj perspektivi cijelog regiona. Ovo je poruka koju želim izričito da pošaljem narodu Crne Gore i njenim političkim liderima," rekao je Tajani na kraju dvodnevne posjete Crnoj Gori.\n"Stabilnost u regionu znači stabilnost u cijeloj Evropi. Stoga moramo nastaviti da radimo zajedno na spriječavanju neregularnih migracija, i na borbi protiv terorizma, ekstremizma, radikalizacije i organizovanog kriminala," naglasio je Tajani.


Kompanija Galenika pokreće platformu za prevenciju bolesti i očuvanje zdravlja mladih | Buro 24/7\n27.10.20. 18.09 2020-10-27T18:09:39+01:00\nBeograd, 27. oktobar 2020. godine – Kompanija Galenika a.d. Beograd je 27. oktobra 2020. zvanično pokrenula online platformu „Zdravo dvadesete“ namenjenu edukaciji mladih o zdravim životnim navikama, za jačanje i održavanje mentalnog i fizičkog zdravlja.\nPlatforma predstavlja strateški važan, dugoročan projekat društvene odgovornosti na nacionalnom nivou, a njen osnovni cilj je uspostavljanje kredibilnog izvora informacija za informisanje mladih i studenata širom Srbije o važnosti prevencije hroničnih oboljenja, uz savete eminentnih medicinskih stručnjaka i i plasman savremenih zdravstvenih saveta.\n„Prevencija nije samo pitanje individualnih navika. Posmatrano dugoročno, prevencija predstavlja lančanu reakciju i važno društveno pitanje. Ovim projektom želimo da pružimo podršku dvadesetogodišnjacima, pokažemo im da mislimo na njih i da razumemo izazove sa kojima se suočavaju i ono što je najvažnije da ih pripremimo za zdraviju budućnost. Ulaganje u prevenciju je ulaganje u budućnost zdravlja čitave nacije. Zahvaljujemo se svim partnerima – saradnicima i organizacijama koji su pokazali interesovanje i podržali ovaj Galenikin projekat.“ izjavio je Rikardo Vian Markes, generalni direktor kompanije Galenika a.d. Beograd.


Archive for Septembar 14th, 2011\nKamočaji čestitao karatistima koji su osvojili medalje na 5. evropskom univerzitetskom prvenstvu u karateu\namjenik gradonačelnika Sarajeva Igor Kamočaji primio je danas karate reprezentativce Univerziteta u Sarajevu koji su na 5. evropskom univerzitetskom prvenstvu u karateu osvojili izuzetan uspjeh. Naime, u konkurenciji 102 univerziteta iz 23 zemlje Evrope i 350 takmičara, ovi su karate reprezentativci u ukupnom plasmanu osvojili 1. mjesto sa tri zlatne medalje i jednom bronzanom. Današnjem prijemu su prisustvovali karate reprezentativci: Alem Kupusović, Nermin Potur, Admir Zukan, Adi Kurtović, Nedžad Jusić, Edin Lamadžema i Bakir Kečo, te selektor Suad Ćupina i trener reprezentacije Ramiz Potur.\n14. Septembra 2011. in Novosti\nDruga press konferencija uoči Polumaratona Sarajevo 2011\nU četvrtak, 15.09.2011. u 10.00 sati održat će se druga press konferencija povodom petog Polumaratona Sarajevo 2011., koji će se ove godine održati 18. septembra. Na press konferenciji novinarima će se obratiti Miroslav Živanović, zamjenik gradonačelnika Sarajeva, i Erol Mujanović, predsjednik Udruženja “Marathon” Sarajevo.\n14. Septembra 2011. in Najave i Obavijesti\nSutra potpisivanje ugovora o sufinansiranju MESS-a, Jazz Festa i Balet Festa\nU četvrtak, 15.09.2011. godine, u 11.00 sati, gradonačelnik Sarajeva Alija Behmen potpisat će: ugovor o sufinansiranju 51. internacionalnog teatarskog festivala MESS 2011. sa direktorom MESS-a, Edinom Mustafićem, ugovor o sufinansiranju 15. Jazz Festa Sarajevo 2011. sa predsjednikom Udruženja \_”Jazz Fest\_” Edinom Zubčevićem i ugovor o sufinansiranju 2. Balet Festa Sarajevo 2011. sa Mijom Jahić, predsjednicom Udruženja za razvoj kulture i umjetnosti “Baleti”.


Sekulić za CdM: Vlada cijenom struje vodi računa o najugroženijima i racionalnoj potrošnji - CdM\nMinistarka ekonomije Dragica Sekulić u intervjuu portalu CdM tvrdi da odlukom o ukidanju naknade (za obnovljive izvore energije) OIE1 na računima za struju posebnu pažnju posvećuju onima koji su najugroženiji, onima koji najmanje troše kao i onima koji se najracionalnije odnose prema potrošnji.\nSekulić govori i o važnosti podmorskog kabla, najavljuje izgradnju jedne od najvećih solarnih elektrana u Evropi. Takođe, najavljuje realizaciju brojnih projekata, ali i nedvosmisleno tvrdi da će bez kompromisa kontrolisati kako će trgovine poštovati neradnu nedjelju. Poručuje da se nije odustalo od gradnje Drugog bloka Termoelektrane Pljevlja.\nCdM: Trgovine neće raditi nedjeljom, ali je najavljeno da će neki trgovinski objekti biti izuzeti. Da li ste oko ovog pitanja imali sporenja sa trgovačkim lancima, te da li možete reći ko će i na koji način biti izuzet iz neradne nedjelje?\nSekulić: Inicijativa za izmjenama i dopunama Zakona o unutrašnjoj trgovini, a koja se odnosi na neradnu nedelju i praznike u trgovinama, proistekla je iz komunikacije sa poslodavcima i privrednicima, a preko Privredne komore. Osluškujući njihove zahtjeve i potrebe došli smo do rješenja koje smo predložili i Vlada ga usvojila i uputila ga Skupštini. Ovo je jedan od načina na koji želimo da utičemo na društvo u cjelini kao i da, za preko 37000 zaposlenih u trgovini, obezbijedimo kvalitetniji i povoljniji ambijent.\nVjerujem da ovakvo rješenje neće uticati ni na promet u trgovinama, ni na broj zaposlenih, već samo na promjenu kupovnih navika naših potrošača. Istovremeno iskreno vjerujem da će ovo biti veliko olakšanje za porodice čiji članovi rade u jednom ovako kompleksnom i važnom sektoru kao što je trgovina.\nKako bismo obezbijedili nesmetano funkcionisanje sistema u cjelini uvešćemo, kroz podzakonske akte, izuzetke za određene trgovinske objekte uz čiju pomoć se obezbjeđuje zaista osnovno funkcionisanje građana ( apoteke, pumpe, kioske, pijace..). Budite uvjereni da će inspekcijske službe raditi pojačanim tempom kako bi na pravi način obezbijedili poštovanje zakonskih normi. Svako kršenje zakona biće kažnjivo i sankcionisano.\nI trgovci će odmarati nedjeljom\nCdM: Je li se definitivno odustalo od gradnje Drugog bloka TE Pljevlja, ili postoji model po kojem bi se on, ipak, mogao graditi?\nSekulić: Nije. Međutim to ne znači da će se realizacija projekta desiti po svaku cijenu, ne uzimajući u obzir ne samo naše međunarodno preuzete obaveze već i signale tržišta kojima težimo. Naime, svako ozbiljno sprovođenje energetske politike danas u Evropi podrazumijeva odlučne korake u pravcu sprovođenja energetske tranzicije – koja prije svega podrazumijeva korišćenje potencijala obnovljivih izvora energije u cilju smanjenja emisija gasova sa efektima staklene bašte.\nNaravno, svjesni značaja i potencijala koje posjeduje termoenergetski kompleks, inicirali smo aktivnosti na sagledavanju modela koji bi omogućio izgradnju II Bloka u skladu sa najsavremenijim tehničkim rješenjima koja znače i to da projekat može da bude finansiran od svih relevantnih međunarodnih finansijskih institucija. Ovako postavljen projekat znači projekat koji je ekonomski ienergetski održiv i ekološki prihvatljiv.\nEkološka rekonstrukcija TE\nCdM: Kada će početi ekološka rekonstrukcija postojećeg bloka TE Pljevlja?\nSekulić: Rekonstrukcija postojećeg bloka TE Pljevlja kao izuzetnog termoenergetskog kompleksa Pljevalja je projekat vrijedan 40 milona eura i u potpunosti se finansira iz sredstava Elektoprovrede Crne Gore. Projekat ekološke rekonstrukcije prati i realizacija projekta toplifikacije Pljevalja i pred nama intenzivan rad na njegovoj realizaciji, čiji je prvi korak raspisivanje tendera koji je planiran za idući mjesec. Ekološka rekonstrukcija će omogućiti rad TE po najsavremenijim ekološkim standardima. Želimo da obezbijedimo siguran, pouzdan i efikasan rad sistema u minimum narednih 20 godina, a samim tim i smanjenje prisustva štetnih gasova u vazduhu.\nDa će sve biti urađeno po najsavremenijim standardima garantuje i prisustvo njemačkog Steaga kao konsulatana EPCG-a na ovom projektu.\nOčekujemo tokom maja ove godine obajvljivanje tendera za izvođača radova na ovako značajnom projektu, a o tačnoj dinamici ćemo znati više nakon dobijanja ponuda.\nCdM: Koje aktivnosti Ministarstvo preduzima u cilju izgradnje hidroelektrana i vjetroelektrana i korišćenja tog potencijala?\nSekulić: Svjesni potencijala kojima raspolažemo kada su u pitanju obnovljivi izvori energije, kao i početak procesa energetske tranzicije o kojoj sam ranije govorila, uzeli smo kao ozbiljan zadatak da intenzivno radimo na realizaciji projekata koji znače korišćenje ovih potencijala. U tom smislu ističem da smo potpisali ugovor o izgradnji jedne od najvećih solarnih elektrana u Evropi snage 250 MW, da su u završnoj fazi aktivnosti na pripremi tenderske dokumetnacije za davanje u zakup državog zemljišta na lokalitetu Brajići za izgradnju nove vjetreletkrane, a razmatramo i inicijative za rapisivanje tendera za izgradnju nove solane elektrane na Veljem Brdu kod Podgorice. Takođe u intenzivnoj smo komunikaciji sa potencijalnim investitorima koji su zainteresaovani ne samo za ove već iza projekte uzgradnje velikih HE. I to nas posebno raduje. Paralelno s tim EPCG je intenzivirala aktivnosti na pripremi dokumetacije za HE Kormarnica i mogućnosti raspisivanja tendera za izbor partnera u ovom poslu. Podsjetiću da je za tu namjenu EPCG potpisala ugovor za rekonstrukcije hidroelektrana Piva i Perućica u vrijednosti od 40 miliona, gradnju solarne elektrane Briska Gora sa 200 miliona eura, gradnju hidroelektrane Komarnica sa 260 – 290 miliona eura, hidroelektrane Kruševo – 160 miliona eura i vjetroelektrane Gvozd u vrijednosti od 70 miliona eura.\nDržava vodi računa o ranjivim kategorijama\nCdM: Da li se moglo izbjeći poskupljenje električne energije?\nSekulić: Čini mi se da pitanje promjena cijena električne energije ovih dana dobija novu dimenziju posebno nakon nedavne najave premijera u Skupštini Crne Gore o ukidanju naknade OIE1. Sa zadovoljstvom mogu da konstatujem da je to posljedica našeg obećanja, često ponavljanog u prethodnih pola godine – nastavićemo da unapređujemo model podsticanja proizvodnje iz OIE – nastavićemo da unapređujemo strukturu tarifa za električnu energiju. Odlukom o ukidanju naknade OIE1 posebnu pažnju posvećujemo onima koji su najugroženiji, onima koji najmanje troše kao i onima koji se najracionalnije odnose prema potrošnji.\nKroz ovo unapređenje, uz odlganje poskupljenja EPCG do juna i primjene novih tarifnih modela, kumulativni efekat za potrošače koji čiji su mjesečni računi oko 30 eura biće umanjenji od 2,5 do 5,5 odsto. Za potrošače sa mjesečnim računima od oko 60 eura račun će biti na istom nivou, dok će oni sa računima oko 100 eura plaćati oko jedan odsto više nego što to čine danas.\nPosebno je važno da naglasim da ovakva odluka nije posljedica kupovine socijalnog mira, nije iznuđena pod pritiskom javnosti kako se moglo čuti od onih koji su željeli da politikanstvom i “dijeljenjem struje za džabe” prigrabe neki jefitini politički poen, već je posljedica ozbiljnih analiza i iskorak u pravcu primjene principa “zagađivač plaća” i u energetici. Na ovaj način će se rasteretiti računi domaćinstava ali istovremeno omogućiti stvaranje fonda iz kojeg će se podsticati dalja energetska tranzicija. Takođe, važno je naglasiti da umanjenje računa od 1. juna nije na uštrb razvoja EPCG i omogućava realizaciju niza započetih razvojnih projekata ali isto tako revitalizaciju i rekonstrukciju objekata i resursa koje smo naslijedili.\nNaravno, moram da istaknem da ovo nije kraj priče o unapređenju modela o kojima sam govorila. Naprotiv! Vlada će nastaviti da u saradnji sa svim zainteresovanim subjektima unaprjeđuje ovaj i segment energetike kako bi omogućila pouzdano i kvalitetno napajanje energijom.\nU toku realizaciija značajnih energetskih projekata\nPodmorski kabal kao auto-put\nCdM: Koji su najveći benefiti u realizaciji projekta postavljanja podmorskog kabla između Crne Gore i Italije?\nSekulić: Izgradnja podmorskog kabla po svojoj važnosti ide ruku pod ruku sa izgradnjom auto – puta Bar – Boljare. Ovo su dva najznačajnija projekta ove držve u posljednjih nekoliko decenija i izuzetna je privilegija biti aktivni učesnik u njihovoj realizaciji. U tom smislu projekat od posebne važnosti za budućnost naše energetike. Ovaj projekat podrazumijevao je investiciju više od jednu milijardu eura kao i omogućavanje direktne veze sa energetskim tržištem EU, pozicionirajući Crnu Goru kao regionalno čvorište. Potvrdu takvog stava imamo i kroz svakodnevnu komunikaciju sa investitorima kao i svim zainteresovanim stranama koje bi koristile kabl kao infrastruktru za plasiranje proizvoda. Osim toga izgradnja podmorskog kabla kao i prateće infrastrukture podrazumijeva i realizaciju projekata koji će omogućiti sigurnije i pouzadnije snabdijevanje potrošača u Crnoj Gori, stvarajući dodatne preduslove bržeg ekonomskog rasta i razvoja.\nIzgradnja podmorskog kabla i pripadajućih konvertorskih stanica na teritoriji Italije i Crne Gore je obaveza italijanskog operatora prenosnog sistema – Terne. Država Crna Gora i Crnogorski operator prenosnog sistema -CGES su zaduženi za izgradnju objekata koji će, između ostalog, omogućiti povezivanje podmorskog kabla na elektroenergetski sistem. Za izgradnj tih objekata (trafostanica 400/110/35 kV Lastva, DV 400 kV Lastva-Čevo I DV 400 I 400+110 kV Čevo-Pljevlja) je uloženo oko 92 miliona eura a za završetak izgradnje navedenih objekata će se prema planu utrošiti oko 106 miliona eura\nProjekat povezivanja elektroenergetskih Sistema Crne Gore i Italije je dio šireg projekta – Transbalkanski koridor koji će preko podmorskog kabla povezati Crnu Goru, Srbiju i Rumuniju sa Italijom, kako bi se obezbijedilo spajanje tržišta Balkana sa zapadnom Evropom i kao takav je projekat od interesa za za Evropsku uniju i Evropsku zajednicu. Realizacija projekta u cjelini je veoma kompleksna i djelimično je vezana i za ispunjenje pretpostavki zbog čega je planirana fazna realizacija. Očekuje se da sve faze projekta budu realizovane zaključno sa 2024. godinom, što je rok za utošak bespovratnih sredstava-Granta EU koji je Država obezbijedila za realizaciju finalnu fazu projekta povezivenje sa elektroenergetskim sistemom Srbije/Bosne i Hercegovine.\nZa EPCG traže partnera, ne kupca\nCdM: Koji se investitori interesuju za partnerstvo u EPCG nakon izlaska iz A2A, i da li je zainteresovana Elektroprivreda Srbije?\nSekulić: Motivisani željom da da intenzivno krenemo u realizaciju razvojnih projekata prije dvije godine odlučili smo da otkupimo akcije A2A i time obezbijedimo da država bude vlasnik EPCG sa skoro 99 odsto akcija.\nSada kada smo na više od pola puta ka realizaciji početne ideje mogu slobodno reći da je EPCG kompanija koja je nakon 10 godina ponovo pokrenula investicioni ciklus.\nOno što je možda i najvažnije od svega jeste da ni građani ni državni budžet nijesu osjetili ni na koji način vraćanje EPCG u državno vlasništvo iako je u tu aktivnost uloženo više od oko 230 miliona eura.\nVeć sam nekoliko puta pominjala da je interesovanje za EPCG konstantno ali moram naglasiti još jednom da ćemo tražiti strateškog partnera za kompaniju, a ne kupca. Daleko od toga da nam je nužda da prodajemo akcije niti nam je namjera da ih prodajemo po svaku cijenu. Cilj nam je da imamo partnera sa kojim ćemo rame uz rame nastaviti da radimo intenzivno na unapređenju sistema, a Elektroprivreda zasluzuje da ima kvalitetnog partnera boljeg od sebe.\nCdM: Ova Vlada je naslijedila nekoliko značajnih energetskih projekata. Šta će biti završeno ove godine?\nSekulić: Tako je. Dobro kreirana i uspješno sprovođena energetska politika u prethodnom periodu omogućila je nekoliko kapitalno važnih projekata čija realizacija je ili okončana ili će biti okončana ta trajanje mandata ove Vlade. Podsjetiću da je projekat izgradnje VE Krnovo okončan 2017. godine i da se u toku ove godine očekuje puštanje u rad vjetroelektrane Možura. Takođe u prethodnom periodu izgrađeno je i pušteno u rad 13 malih hidroelektrana mHE. Međutim projekat za koji smatram da je od strateške važnosti je pomenuti projekat izgradnje podmorskog kabla između Crne Gore i Italije koji će biti pušten u rad ove godine u dijelu koji se odnosi na prvu fazu odnosno prvu žilu kabla snage 500 MW. Sve ovo daje za pravo da tvrdimo da je politika Vlade u prethodnom periodu bila ispravna i da treba da nastavimo sa odogovornom primjenom principa koji garantuju održivi razvoj crnogorske energetike. I očekujem da će se realizacijom započetih projekata, kao i onoga što smo planirali da započnemo, uskoro osjetiti i dodatni benefiti za sve građane Crne Gore.\nTagscijena struje Dragica Sekulić Elektroprivreda Crne Gore EPCG Ministarstvo ekonomije Podzemni kabl Termoelektrana Pljevlja trgovine vjetroelektrane Vlada Crne Gore\nA ko to ima 30e racun? Niko. To jedino u vikendice dje se boravi 5 dana\nDa je Dragici 7 pomoćnika i 5 savjetnika pitao bih vas onda.. ovako se sama muči šta će.\nGlupi narod neka trpi i treba.\nHahaha… Dako Ministarka pročita tekst pa i njoj bude jasno koliko ovo pametno zvuči ili je ovo samo recitovanje tuđeg teksta?\nPustite me da napisem poruku ,ne zuri mi se a prvo da kazem da ova moze pricati ,mislim da ne ulazi u kucu jer sve ima ,dnevnice ,prevoz pa cak i hranu van kuce a sve mi placamo da ne spominjem platu koju moze samo potrositi na uzivanje ,putovanja .Ne kazem da ta pozicije ne treba da ima sve povoljnosti… Više »\nMeni nije jasno o cemu oni pricaju? Pokusavaju da nametnu stav da prosjecan covjek treba da sve gasi po kuci, a zasto? Jer je EPCG zaradila malo desetina miliona eura. Pa za ovo se ide u zatvor. Ovakvi ljudi koji ocigledno rade protiv drustva se ili proganjaju iz zemlje ili idu u zatvor. Bilo koja treca opcija je samo dokaz… Više »\nBeee beeeee ding ding ding beee beee ding ding\nO MAJKO MOJA STO JE OVO ?\nKoliko treba imati debeo obraz da ovakve stvari plasira u javnost,moguce da narod smatra glupim\npa narod i jeste glup druze! zato vladaju 30 god!\nOvo je priča za Toma i Džerija😂😂\nVlada treba da se stara da minimalna cijena rada bude najmanje 500eura!\nZnas kako vele u vladu? Koje smo ovce i ovaj nam je minimalac dosta 😶\nTaman i takoce biti jos 30 godina.Uzivajte\nTreba bit magare pa povjerovati u ovu pricu\nPredstava Budi drug sjutra u Nikšićkom pozorištu


Južnoafrički paraolimpijac Oskar Pistorijus najavio je da će nastaviti da trenira dok čeka suđenje za ubistvo svoje devojke, saopštili su vladini zvaničnici.\nPistorijusov trener nije želeo da komentariše planove, ali je rekao da je u trenutku kada je bio u pritvoru razmišljao da ga vrati na stazu u slučaju da bude odobrena kaucija i dodao da zna da mu je "srce slomljeno" i da ne želi odmah da trči.\nJužnoafrički paraolimpijac je pušten u petak da se brani sa slobode za ubistvo svoje devojke Rive Stenkamp, a nalazi se u kući svog strica Arnolda u bogatom predgrađu Pretorije.\nU slučaju da ga osude suočiće se sa doživotnom zatvorskom kaznom. Pistorijusu je određena kaucija od 113.000 dolara. Morao je da preda pasoš, vrati oružje koje poseduje i zabranjeno mu je da se vrati u kuću u kojoj se dogodilo ubistvo.


Stalno nastanjenje i pristup državljanstvu lica kojima je priznat azil\nIzradu ovog predloga praktične politike podržala je Evropska unija svojim programom „Civil Society Facility” u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA).\nBRMC Regionalni predlog praktične politike\nOvo je prvi BRMC Regionalni predlog praktične politike. Njegova osnovna svrha je da predstavi opštoj i stručnoj javnosti, kao i donosiocima odluka situaciju u vezi sa migracijama u regionu Zapadnog Balkana, a naročito kroz prikaz relevantne regulative koja se prevashodno…\nPolitike migracija i azila\n‘’Politike migracija i azila: standardi Evropske unije i nacionlani pravni okvir’’ predstavlja Vodič za članove parlamenta u okviru kog je predstavljen pravni i institucionalni okvir Evropske unije, relevantan u oblasti nezakonitih i zakonitih migracija, azila i kontrole granica, zakonodavni i…\nMigracijski izazovi, lokalne politike i učešće građana\nPublikacija Migracijski izazovi, lokalne politike i učešće građana predstavlja ključne nalaze istraživanja koje je Grupa 484 sprovela na području Šida, Sombora i Subotice, u 2018. godini. Nalazi istraživanja poslužili su i kao empirijska osnova za formulisanje okvirnih preporuka za neka…\nKomentari na Predlog strategije suprotstavljanja iregularnim migracijama\nKomentari na Predlog strategije suprotstavljanja iregularnim migracijama sa Akcionim planom za period od 2018. do 2020. godine deo su višegodišnjih nastojanja Grupe 484 da aktivnostima koje sprovodi podrži reformske procese u oblasti migracija u Republici Srbiji.\nObrazovanje dece migranata u Srbiji (osnovnoškolsko obrazovanje)\nDokument je nastao u okviru projekta podržanog od strane beogradske kancelarije Friedrich-Ebert fondacije i analizira prva iskustva upisivanja dece migranata i tražilaca azila u škole i prikazuje neke od glavnih izazova i primera dobre prakse u školovanju dece migranata.


RTS :: Kako se prati rast zaposlenosti\nEkonomija Kako se prati rast zaposlenosti\nKako se prati rast zaposlenosti\nutorak, 13. mar 2018, 19:30 -> 20:51\nIz godine u godinu, u Srbiji raste broj zaposlenih, ali koliko brzo, stručnjaci se ne slažu. Dok se u Zavodu za statistiku pozivaju na evropsku metodologiju, Fiskalni savet tvrdi da bi rast zaposlenosti morali da prate i drugi parametri. Pre svega, ekonomski rast.\nMnogi Vrščani prošlu godinu završili su s brigom manje. Prema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje, u 2017. zaposlilo ih se više od 3.000.\n"Teško je jer nas ima mnogo, a i sam posao u struci je retkost, moraš da se potrudiš i da imaš sreće i ja sam prezadovoljna", kaže vaspitačica Dragana Stankov Kolarski.\nDa je zadovoljnih mnogo, pokazuje zvanična statistika. U periodu od 2012. do 2017. beleži se rast zaposlenosti od 20 odsto. U te podatke sumnja Fiskalni savet.\n"Ako je on tačan, a izlazi iz ankete o radnoj snazi – bili bismo rekorderi po rastu zaposlenosti u Evropi. Dodatno, ako uporedite taj rast zaposlenosti od 20 posto, ako se stvarno desio, to bi trebalo da bude praćeno i rastom potrošnje jer stanovništvo koje radi i troši", rekao je Pavle Petrović, predsednik Fiskalnog saveta.\nOsim potrošnje, zvanični rast zaposlenosti, kažu u Fiskalnom savetu, ne prati ni rast doprinosa, niti BDP-a. Iako utemeljene u nauci i praksi, te veze, smatraju statističari, za njih nisu presudne.\n"Štaviše, u novije vreme i MMF i drugi autoriteti objašnjavaju da je u celom svetu došlo do porasta zaposlenosti, ali ne i istovremeno i u istoj meri produktivnosti. Drugim rečima, govori se o zapošljavanju manjeg kvaliteta – sa skraćenim radnim vremenom, manje plaćenom zapošljavanju, zapošljavanju u sferi usluga", rekao je Miladin Kovačević, direktor Republičkog zavoda za statistiku.\n"Kad pogledate centralnoistočnu Evropu i druge zemlje, videćete da je tamo proizvodnja rasla znatno brže od zaposlenosti – porasla je za ovih pet godina za 17, a zaposlenost je porasla za šest odsto. Kod nas, ako je verovati anketi o radnoj snazi, taj odnos je sasvim suprotan", rekao je Petrović.\nPrema zvaničnoj statistici, u Srbiji je nezaposlenost 14,7 odsto, a polovinom prošle godine registrovan je najveći broj zaposlenih od 2014. godine.\n(sreda, 14. mar 2018, 09:35)\n(utorak, 13. mar 2018, 22:38)\n(utorak, 13. mar 2018, 22:27)


Ministarstvo o učešću predstavnika Kosova u Banjaluci | N1 BA\nMinistarstvo o učešću predstavnika Kosova u Banjaluci\n04.09.2018. |13:30 >13:35 |\nBosna i Hercegovina učestvuje samo u onim regionalnim inicijativama sa Kosovom* za koje postoji dogovor o učešću sa Beogradom, saopšteno je iz Ministarstva vanjskih poslova.\nPovodom informacija koje su se pojavile u medijima u vezi sa Neformalnim sastankom ministara inostranih poslova Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (SEECP), koji se sutra, 5. septembra 2018. godine održava u Banjaluci, Ministarstvo inostranih poslova Bosne i Hercegovine obavještava javnost da Bosna i Hercegovina predsjedava Procesom saradnje u Jugoistočnoj Evropi (SEECP) od 1. jula 2018. do 30. juna 2019. godine, te da je Neformalni sastanak ministara inostranih poslova planiran u okviru tog predsjedavanja.\nU Procesu saradnje u Jugoistočnoj Evropi (SEECP) učestvuju i predstavnici Prištine od juna 2014. godine, nakon što je postignut dogovor Beograda i Prištine na Samitu u Bukureštu, prema kojem su definisani način i uslovi učešća predstavnika Prištine u regionalnim inicijativama.\n"BiH, kao zemlja koja nije priznala Kosovo i koja ima izrazito prijateljske odnose sa susjednom Srbijom, do sada nije učestvovala, niti će učestvovati na regionalnim sastancima na kojima učestvuju predstavnici Kosova bez dogovora sa Beogradom", navode iz Ministarstva vanjskih poslova.\nU skladu s tim, BiH, baš kao i Srbija, učestvuje u aktivnostima i događajima u okviru Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (SEECP).\nMinistarstvo inostranih poslova Bosne i Hercegovine smatra da pitanje regionalnih odnosa i jačanja međusobnog povjerenja ne bi smjelo da se koristi za dnevno-političke obračune i za potrebe predizbornih kampanja, stoji u saopćenju.\nBedžet Pacoli Kosovo srbija\n"BiH, kao zemlja koja nije priznala Kosovo i koja ima izrazito prijateljske odnose sa susjednom Srbijom, do sada nije učestvovala, niti će učestvovati na regionalnim sastancima na kojima učestvuju predstavnici Kosova bez dogovora sa Beogradom"\nGlupo je bilo organizovati taj skup u Banjaluci.\nglupo je da si ti svakom loncu poklopac....odaberi drugi hobi...nisi ti za ovoga


Najčešće pitanje prethodnih dana: Imam li pravo na minimalac ako nemam radnike? - Biznis Telegraf.rs\nDok čekamo da se Program ekonomskih mera za pomoć privredi pretoči u dokumenta, jedno od čestih, ako ne i najčešćih pitanja prethodnih dana bilo je da li neko, kao samostalni preduzetnik, koji nema drugih radnika, ima pravo na isplatu minimalca od države.\nKako su predstavnici Vlade i Kriznog štaba za ekonomiju objasnili, svako, bez izuzetka ima pravo na pravo na isplatu minimalne zarade. Pa i u slučaju, da ste jedini zaposleni. Preduzetnici, mikro, mala i srednja preduzeća dobiće podršku države u iznosu tri minimalne zarade za svakog zaposlenog. Minimalna mesečna zarada trenutno iznosi nešto više od 30.000 dinara.\nPrema trenutnim pravilima o razvrstavanju pravnih lica, odnosno važećem Zakonu o računovodstvu, veličina preduzeća određuje se na osnovu prosečnog broja zaposlenih, poslovnog prihoda i vrednosti ukupne aktive.\nNaravno, mere neće moći da koriste oni koji su otpuštali, ili nisu obavljali svoje obaveze prema državi.\nInače, za isplatu tri minimalne zarade, država je spremila 97, 3 milijarde dinara.\nU međuvremenu, privrednici i drugi građani koji imaju pitanja u vezi sa poslovanjem za vreme virusa korona mogu da ih šalju na mejl informacije@mfin.gov.rs. Neka od njih će Ministarstvo finansija, zajedno sa odgovorima, objavljivati i na društvenim mrežama.\nПривредници и други грађани који имају питања у вези са пословањем за време вируса корона могу да нам их шаљу на мејл informacije@mfin.gov.rs, а наше колеге на сва питања одговарају у року од једног дана. Нека од њих ћемо, заједно са одговорима, објављивати и на друштвеним мрежама, како би сви заинтересовани грађани били информисани.\nA post shared by Министарство финансија (@ministarstvo_finansija) on Apr 3, 2020 at 7:06am PDT


Kroz izložbu fotografija o značaju očuvanja reka i opasnosti koje prete izgradnjom MHE - juGmedia\nLepotu prirode Stare planine svojim objektivom zabeležio je Milan Simonović aktivista organizacije ‘’Odbranimo reke stare planine’’, koji je na 26 fotografija predela Stare planine, reka i vodopada, kroz različita godišnja doba prikazao lepote ovih predela.\nIzložba nosi naziv “ Planine i reke”, a prema rečima autora ona ima za cilj da skrene pažnju javnosti na značaj očuvanja reka i opasnosti koje im prete izgradnjom MHE.\nSimonović koji je rođen u Nišu 1985. godine, zaljubljenik je u nestvarne predele, biljni i životinjski svet, ljude i kulturno nasleđe Stare planine.\n“Stara planina je ljubav, inspiracija i snaga. Sav trud se isplatio. Cilj je da ukažemo na opasnosti koje prete prirodi izgradnjom MHE i da odbranimo ono što volimo i čemu se divimo. Ovo je jedna vrsta apela za rešavanje problema i ukazivanja na opasnosti po prirodu koje mogu nastati izgradnjom ovih elektrana. Najveća opasnost je prema vodnim resursima, naročito prema rekama”, priča nam Simonović.\nIzložba je organizovana u saradnji sa organizacijom ‘’Odbranimo reke Stare planine’’i biće otvorena do 4.oktobra.\nFotografije su izložene u restoranu Desetka, a posle Pirota biće predstavljene i u drugim gradovima Srbije.\nPo završetku turneje fotografije će biti prodate, a prihod će biti namenjen aktivnostima za očuvanje svih reka.\nOd danas nove akcije besplatnih preventivnih pregleda po leskovačkim selima


Predstava Trpele u borbi protiv nasilja nad ženama - LookerWeekly.com magazin\nPovodom Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama, 25. novembra, u Beogradskom dramskom pozorištu biće igrana predstava “Trpele”, Milene Depolo i Bobana Skerlića u režiji Bobana Skerlića, tog dana od 20:30h.\nMeđunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama, odlukom Ujedinjenih nacija od 17. decembra 1999. godine, sećanje je na 25. novembar 1960. godine kada su u Dominikanskoj republici, po naređenju diktatora Rafaela Truhilja, brutalno ubijene sestre Patrija, Minerva i Marija Tereza Mirabal.\nU predstavi “Trpele” igraju Danica Ristovski, Jadranka Selec, Milica Zarić, Milena Pavlović Čučilović, Ivana Nikolić, Nataša Marković, Slađana Vlajović. Tema predstave “Trpele” su zlostavljane žene koje su tačku na svoje trpljenje stavile tako što su ubile svoje nasilnike. Dakle, svoj problem su rešile na najpogubniji mogući način. Ciljevi ove predstave su da u društvu podigne svest o prisustvu nasilja nad ženama, da ukaže koliko ono blizu svakoga od nas iako to kao društvo u celini odbijamo da prihvatimo, i na kraju, kao svoj dalekosežni cilj, predstava ima i to da bude jedan od koraka u rešavanju ovog problema.\nPartner Beogradskog dramskog pozorište u ovom projektu je ADRA Srbija. Proteklih 20 godina ova nevladina organizacija učestvovala je, između ostalog, u osnivanju sigurnih kuća za žrtve rodno zasnovanog nasilja, stvaranju međusektorskih mehanizama saradnje u ovoj oblasti i zagovaranju pozitivnih porodičnih modela. Adrina krilatica je, Niko ne može da pomogne svima ali svako može da pomogne nekom. U tom smislu Adrine aktivnosti počivaju na ubeđenju da je svako u društvenoj zajednici ključan u borbi da svaka kuća bude sigurna.\nHaunted Dancehall #12


Incident u UN: Makedonci bojkotovali govor svog predsednika | Najnovije vesti - Srbija danas\n27.09.2018. • 21:03 Srbija Danas/RTS\nIncident u UN: Makedonci bojkotovali govor svog predsednika\nDelegacija iz Skoplja nije htela da prisustvuje obraćanju Đorđa Ivanova\nZamenik ministra spoljnih poslova Makedonije i deo delegacije te države napustili su salu u kojoj se održava Generalna skupština UN tokom govora makedonskog predsednika Đorđa Ivanova. Ivanov je u govoru u Njujorku kritikovao visoke zvaničnike SAD i EU zbog podrške predstojećem referendumu i ujedno pozvao svoje sunarodnike da ne izađu na glasanje u nedelju.\nKolinda POŽURUJE ulazak Makedonije u NATO: Vi pripadate toj PORODICI! (VIDEO)\n- Napustili smo salu UN za vreme govora Ivanova, pošto nismo želeli da dajemo legitimitet njegovom skandaloznom nastupu, ispunjenom manipulacijama, mržnjom i stvaranju neprijatelja - napisao je na Fejsbuku Andrej Žernovski, zamenik ministra spoljnih poslova Makedonije.\nOsim Žernovskog, salu Generalne skupštine napustio je i deo makedonske delegacije.\n- Otvoren poziv za bojkot referenduma i gruba zloupotreba govornice je istinski poziv na samoizolaciju, ali i krajnja neodgovornost prema sadašnjim i budućim generacijama. Ispraćajući u istoriju i njega i njegove stavove, nastavljamo da sa prijateljima iz EU, NATO-a i građanima da gradimo zajedničku prosperitetnu budućnost - napisao je Žernovski.\nIvanov je, govoreći pred delegatima u UN, ocenio da je izmena imena Makedonije "zamka" i "grubo kršenje suvereniteta".\nLider makedonske opozicije: Ni podrška dogovoru, ni bojkot referenduma\n- Ako nam oduzmete nadu, šta će nam onda ostati? - upitao je Ivanov.\nReferendum će biti održan u nedelju, 30. septembra, a građani Makedonije će odgovoriti na pitanje: "Da li ste za pridruživanje NATO-u i EU prihvatanjem sporazuma sa Grčkom?"\nĐorđe Ivanov UN Andrej Žernovski Makedonija Referendum\nMakedonska policija uhapsila čak 120 migranata: Broj ilegalnih prelazaka DRAMATIČNO raste\nU Grčkoj gore nego u Srbiji: Ovo je snimak s letovanja od kog ćete se SMRZNUTI (VIDEO)\n20.10.2020. • 21:47


– Studenti ekomomije žele volontirati u NVO-ima - UG "Nešto Više"\n– Studenti ekomomije žele volontirati u NVO-ima\nbenjoo 03/02/2011\tNo Comments\nDana 02.02.2011. godine, Adem Lisičić je kao predstavnik UG Nešto Više prisustvovao sastanku organizovanom od strane Centra za razvoj karijere studenata Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu. Tema sastanka je bila “Mogućnosti volonterskog rada studenata Ekonomskog fakulteta u NVO”.\nCentar za razvoj karijere studenata smatra važnim da studenti za vrijeme školovanja budu uključeni u neki od oblika volontiranja, kako bi, s jedne strane, bili u mogućnosti da pomognu zajednici u kojoj žive, a s druge strane obogatili svoje iskustvo, te unaprijedili postojeće i stekli nove vještine. Studenti su predstavili svoj karijera centar te od prisutnih predstavnika NVOa dobili konkretne savjete kako poboljšati rad centra te kako olakšati pronalazak volonterskih angažmana studentima.\nJednim dijelom se razgovaralo i o problemima koji nastaju za studente zbog nepostojanja Zakona o volontiranju u FBiH kao i o nepostojanju pravilnika o vrednovanju volonterskog rada od strane Univerziteta. Prisutnima je skrenuta pažnja da se upravo sa ovim problemima UG Nešto Više nastoji izboriti kroz projekat “Zaposli se volontiranjem – Volontiraj da bi se zaposlio” koji je trenutno u toku.\nAdem Lisičić je kao predstavnik UG Nešto Više naglasio da su većina uposlenika i članova Udruženja prošli kroz razne karijera centre u zemlji i inostranstvu te ostvarili veliki broj volonterskih sati i u slučaju da se ukaže potreba da karijera centru treba savjetodavna pomoć da se mogu obratiti. U slučaju da se ukaže potreba za volonterima unutar Udruženja o tome će karijera centar biti obaviješten.\nCentar za razvoj karijere studenata je organizaciona jedinica Ekonomskog fakulteta u Sarajevu koja pomaže studentima u profesionalnoj orjentaciji, razvoju karijere i povezivanju sa poslovnim svijetom. Pored informativno-savjetodavnih razgovora Centar organizuje predavanja, seminare, kurseve i radionice kako bi se studenti Ekonomskog fakulteta bolje pozicionirali na tržištu rada.\nPrevious Previous post: – Metodologija izrade LEAP dokumenta\nNext Next post: – Sporazum između Grada Sarajeva i organizacija civilnog društva


Biografija - Centar za savremeno lečenje vena dr Dario Jocić\nDr DARIO JOCIĆ mr. sci. med. je rođen 1969. u Beogradu.\nDiplomirao je na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Beogradu l995. sa prosečnom ocenom 9,53. Specijalistički ispit iz opšte hirurgije je položio 2001. sa odličnom ocenom. Na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Beogradu je 2008. godine odbranio magistarsku tezu, pod nazivom:\n„UTICAJ STANJA VERTEBRALNIH ARTERIJA NA RANE REZULTATE KAROTIDNE ENDARTEREKTOMIJE“:\nU KBC „Zemun“ na odeljenju opšte hirurgije je radio od 1997. do 2004. godine, a zatim prelazi na Klinika za Vaskularnu hirurgiju Instituta za kardiovaskularne bolesti „Dedinje“. Bio je sekretar radne grupe Ministarstva zdravlja za izradu „Nacionalnog vodiča za prevenciju kardiovaskularnih bolesti“ 2005. godine. Boravio je u više navrata na dodatnim edukacijama i kongresima u zemlji i inostranstvu.\nJedan je od pionira u minimalno invazivnim metodama lečenja proširenih vena. Posle dvadeset godina iskustva u oblasti opšte i vaskularne hirurgije osnovao je Centar za savremeno lečenje vena u okviru kojeg je omogućio da pacijentima budu dostupne sve savremene minimalno invazivne hirurške metode lečenja vena i kapilara. Prvi je u Srbiji, ali i regionu, primenio metodu lečenja proširenih vena medicinskim lepkom.\nAutor je i koautor više radova koji su objavljeni u stranim i domaćim časopisima, kongresima u zemlji i inostranstvu. Bio je predavač u 11. Školi dijalize koja je održana 2005. godine. Autor je šest poglavlja u udžbeniku „Indikacije u arterijskoj rekonstruktivnoj hirurgiji“. Radulović S., Jevtić M. koji je 2007. godine objavio Medicinski fakultet Univerziteta u Banja Luci.Autor je dva poglavlja u udžbeniku „Hirurgija za studente stomatologije“. Radak Đ.,Vučurević G., Ilijevski N. Pančevo, Stomatološki fakultet 2010.\nRad u časopisu koji je indeksiran u Current Contents–u (CC) ili Science Citation Index–u (SCI):\nRad u časopisu koji je indeksiran u Science Citation Index–u (SCI) Expanded:\nKnjige, udžbenici, praktikumi:\nPoglavlja u knjigama, udžbenicima i praktikumima