Kolumbija — da li je došao kraj poluvekovnog građanskog rata - 28.08.2016, Sputnik Srbija\nPosle dva propala pokušaja, u Kolumbiji je opet nagovešteno da je moguće prekinuti najduži građanski rat na zapadnoj hemisferi. Međutim, sporazum između vlade... 28.08.2016, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, kolumnisti, kolumbija, alvaro uribe, belisario betakur, andres pastrana, huan manuel santos, fark, vlada kolumbije, potpisivanje primirja između kolumbijske vlade i fark\n17:17 28.08.2016 (Osveženo: 15:42 20.09.2021)\nVlada Kolumbije i predstavnici ultralevičarskih Revolucionarnih oružanih snaga Kolumbije (FARK) saglasili su se da okončaju poluvekovni „unutrašnji oružani konflikt“ (što je eufemizam za građanski rat) koji je odneo preko 200.000 života i od Kolumbije načinio državu sa najvećim brojem interno raseljenih lica na svetu.\nIako se u Kolumbiji već slavi, ipak bi trebalo sačekati, jer još mnogo toga treba uraditi kako bi se stvari smirile i FARK konačno odložio oružje.\nGrađanski rat, započet 1964, bio je dug i skup. Mnogi Kolumbijci ne znaju kako je to živeti u miru, bez straha da će vas neko oteti ili ubiti iz čista mira. Iako ga karakterišu kao konflikt niskog intenziteta, s obzirom na mali broj žrtava po godini trajanja, u Kolumbiji se teško može naći osoba koja na neki način nije povezana s njim.\nZbog njega je interno raseljeno oko 6,9 miliona ljudi (Kolumbija ima oko 48 miliona stanovnika). Najveći broj žrtava su civili, koji su najčešće stradali u unakrsnoj vatri tokom sukoba vladinih snaga i FARK, a seksualno nasilje često je korišćeno na obe strane kao sredstvo zastrašivanja. Teroristički napadi, sabotaže na putevima i drugim infrastrukturnim objektima samo su povećavali osećaj straha kod stanovništva.\nPut do mira bio je težak, mirovne inicijative kolumbijskih predsednika Belisarija Betakura i Andresa Pastrane već su se završili neuspehom. Kada je predsednik Pastrana bio usred pregovora sa FARK, SAD su odlučile da se otvoreno umešaju na strani kolumbijske vlade.\nO paketu pomoći kolumbijskoj vladi, nazvanom „Plan Kolumbija“, saglasili su se predsednici Klinton i Pastrana, i on je počeo da se odvija neposredno pred terorističke napade na SAD 11. septembra.\nU Markesovoj domovini pustili u opticaj novčanicu sa njegovim likom\n21 Avgust 2016, 12:22\nKolumbijci su 2002. za predsednika izabrali Alvara Uribea, tvrdolinijaša, koji je želeo da vojno porazi FARK. Vojne akcije preduzete za vreme Uribeovog mandata značajno su oslabile FARK, međutim, kada je sadašnji predsednik Huan Mauel Santos preuzeo vlast 2010, javnost je bila podeljena između želje za mirom i želje da FARK bude vojno poražen.\nMirovni proces obnovljen je avgusta 2012, međutim konstantna kritika opozicije predvođene bivšim predsednikom Uribeom i nepoštovanje primirja od strane FARK konstantno su otežavali proces.\nIako detalji sporazuma nisu objavljeni, analitičari smatraju da on ne može da ide izvan pet ključnih tačaka o kojima se vodila rasprava svih ovih godina: ruralni razvoj, političko predstavljanje pobunjenika, trgovina drogom (FARK je služio kao oružana pratnja narko-dilera), status žrtava konflikta i reintegracija pobunjenika. Sva ova pitanja impliciraju da će u budućnosti morati da se promeni način ustrojstva kolumbijske države.\nNiko ne zna kako će Kolumbija to izvesti. Već su raniji mirovni napori sa drugim levičarskim pobunjeničkim grupama doveli do teškoća. Ranija reintegracija pobunjeničke grupe poznate kao M-19 u mirne političke vode dovela je do toga da su mnoge njene aktiviste ubili desničarski odredi smrti.\nSporazum o tranzicionoj pravdi, koji se odnosi na načine putem kojih žrtve mogu da ostvare svoja prava, pokazao se kao veoma izazovan deo pregovora. Ako bude primenjen, to bi mogao da postane obrazac za okončanje konflikata širom sveta.\nZaplakala Bogorodica Marija (video)\n18 Avgust 2016, 22:32\nPredsednik Santos obećao je da će se o mirovnom ugovoru građani izjasniti na referendumu, koji je zakazan za 2. oktobar. Sa predsednikom se slaže i šef vladinog pregovaračkog tima Iberto dela Kalje, a predsednik Santos ubeđen je da će građani odobriti mirovni ugovor. Međutim istraživanja javnog mnjenja pokazuju da su građani još uvek neodlučni da li da odobre mirovni plan.\nAko mirovni plan na referendumu bude odobren, to će biti samo početak dugog i mučnog procesa. Pogotovo zato što može biti upropašćen iz raznoraznih razloga. Niko ne zna šta će se dogoditi kada vladine snage uđu u planinska ruralna područja, u kojima su u prošlosti bili prisutni samo simbolično ili uopšte nisu bili prisutni.\nDrugo pitanje koje zabrinjava je hoće li baš sve jedinice FARK pristati da polože oružje i reintegrišu se ili će osnovati novu pobunjeničku frakciju ili se pridružiti nekom narko-kartelu.\nDosadašnje iskustvo sa demilitarizacijom ultradesničarskih jedinica za vreme predsednika Uribea pokazuje da je značajan broj pripadnika desničarskih oružanih formacija odbio razoružanje i pridružio se kriminalnim grupama.\n„Apokaliptični“ oblak na kolumbijskom nebu\n9 Jul 2016, 11:27\nStoga će kolumbijska vlada morati da odmah po okončanju pregovora preuzme kontrolu nad teritorijama koje kontroliše FARK ili će, u nastalom vakuumu, te teritorije preuzeti kriminalni klanovi. Uspeh razoružanih pripadnika FARK zavisiće od njihove sposobnosti da nađu legitimne poslove i od volje zajednica da ih prihvate kao punopravne građane.\nKako će Kolumbija proći kroz najteži izazov u svojoj istoriji ostaje tek da se vidi. Mirovni proces još uvek može da doživi sudbinu prethodna dva (propala) pokušaja, kada vlada nije imala dovoljno kapaciteta da primeni sporazum, a pobunjenici nastavili sa oružanim akcijama. Ako se uzme u obzir da će troškovi uspostavljanja mira biti enormni, a kolumbijska ekonomija trpi gubitke, pitanja oko opstanka mira u Kolumbiji još je više.\npotpisivanje primirja između kolumbijske vlade i FARK


Letovanja u Grčkoj - Zoran Panović - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Zoran Panović » Letovanja u Grčkoj\nLetovanja u Grčkoj\nČujem one koji su ‘razbili strah’ pa se u prodavnici, na pijaci, u gradskom prevozu, hvale kako su ‘oduvali’ Vučićeve pozivare koji su se raspitivali za koga će glasati.\n2Piše: Zoran Panović 14. februara 2018. 19.00\nI još im pride i održali telefonsku lekciju iz ‘borbe protiv diktature’. Ili su im čak zalupili vrata. Ali, polušapatom čujem i jednu stariju komšinicu koja se pita ‘a zašto naši ne zovu?’, ‘zašto ih nema da nas obiđu?’ Ima vrata koja čekaju da se otvore. Protiv kapilarnih glasova SNS mora se i ‘taktikom Jehovinih svedoka’ – od vrata do vrata. To što neki ne žele da vide naprednjaka na vratima ili naprednjakinju da čuju preko telefona, ne znači da ne bi voleli da vide svoje. To je i ohrabrenje.\nPalmina jagodinska utopija po inerciji se širi i kroz kampanje antirežimskih partija. Isuviše mnogo je besplatnosti. Besplatni udžbenici za svu decu mogu se i ostvariti, ali besplatno letovanje za sve beogradske đake u Grčkoj već teže. Doduše, na besplatnim đačkim letovanjima u Grčkoj najviše insistiraju socijalisti kojima, logično, Palma aktivno pomaže u kampanji, i koje je lider stranke Dačić više puta, uključujući i famozni Deveti kongres partije, upozorio kako ‘mi (socijalisti) nismo socijalisti – utopisti’.\nDSS je dobila pravog ideologa kakvog druge partije nemaju – to je profesor Miloš Ković. Sa novim predsednikom Milošom Jovanovićem, ta partija i LDP su jedine koje su izgleda uspele da izvrše smenu generacija u prvim stranačkim ešalonima. Ostaje im još jedan teži zadatak – da prebace cenzus. Bez toga, ti omladinci i omladinke u DSS i LDP postaće lak plen skautinga većih partija. Miloš Ković nameće visokooktansku patriotsku retoriku, dok Miloš Jovanović vrlo ubedljivo govori o novoj DSS koja se proprala od dosmanlijskih grehova. Ipak ono što je bilo nabolje od DSS poslednjih dana, to je Jovanovićev predlog da se zabrane plastične kese. Jednom prilikom u blizini rumunske granice, negde iza Vršca, video sam ogoljene grane na koje je vetar naneo stotine kese. Avetinjski prizor koji upozorava. Šta je danas desnica bez ekologije?\n14. februara 2018. u 20.50\nHvala ti Panoviću za taktiku ‘Jehovinih svedoka’ . Ne želim da mi aktivisti nijedne partije kucaju na vrata, niti me uznemiravaju telefonom. ŽeliM da se sudski procesuiraju oni koji me suprotno zakonu teraju da se javno izjašnjavam za koga ću da glasam. STOP TERORU!\n15. februara 2018. u 06.56\nDrago mi je da je pomenut DSS. Imaju dobar program i kadrove, ali nemaju pristup vecim medijima za promociju. Npr. na RTS ih zovu, ali samo kao strucnjake (Jovanovica za francusku politiku, Kovica za WWI, Prorokovica za geopolitiku), ali ih ne potpisuju kao funkcionere DSS-a.


Fudbaler Monaka Ajmen Abdenur rekao je da je spreman da zaigra za Barselonu i dodao da prelazak na Nou Kamp ne zavisi od njega, već od francuskog kluba.\n"Spreman sa da igram za Barselonu. Takmičar sam i mislim da imam sve osobine potrebne za uspeh. Ne znam da li je Barselona razgovarala sa Monakom, ali bih voleo da se dogovore. Želim da pređem u Barsu, ali Monako je taj koji odlučuje", rekao je Abdenur za francuske medije.\nAbdenur, čak i ako pređe u Barselonu, neće moći da igra sve do januara 2016. godine, jer je španski klub pod suspenzijom.\n"Neće mi biti problem da čekam do januara. Ako klubovi postignu dogovor sa oduševljenjem ću preći u Barsu", dodao je Tunišanin.\nAbdenur je u Monako došao 2014. godine iz Tuluza, a pre toga je nastupao za Verder iz Bremena.


»Ja nisam iz ovog cirkusa« - Premijerova nedeljna služba u Rajkoviću i Ljigu - Nedeljnik Vreme\nBroj 1316 24.03.2016\nPremijerova nedeljna služba u Rajkoviću i Ljigu\nHIGIJENIČAR: Premijer u školskom WC-u u Rajkoviću\n23. 3. 2016. / 15.14\nKontra suncu pojavi se Vučić, žurno iskorača, mahnu postrojenom stroju ministara na putu, koji mu je aplaudirao, ode pravo u pogaču sa celofanom, u sve stiže grupa Roma iz šestog sela, svak sa providnom žutom kesom sa velikim somunom, rasporediše ih ukraj školskog dvorišta, među ostale "meštane"\nBeše nedelja, rano prepodne, u Rajkoviću – selo u mioničkoj opštini na pravcu za Divčibare – ko na najveći praznik. Na licu mesta, na asvaltnom putu, Darko Glišić, kome Vučić kum, predsednik opštine Ub, SNS koordinator za Kolubarski okrug. Odgovorni Darko, sa najbliži saradnici, blizu table "Obnovimo Srbiju", na kojoj piše da Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima Vlade Republike Srbije finansira obnovu Osnovne škole "Vojvoda Živojin Mišić" iz Rajkovića sa točno 25.876.300,65 dinara, bez PDV-a. Pristigli narod, usmeren od aktivista za usmeravanje, koji se odaziva sa "meštani", već zauzeo dvorište škole.\nPRIRODNO I SPONTANO: Somun-sendviči, voda…foto: d. t.\n‘DE MARKO: Pred onu tablu, sa pogačom u celofanu, ukrašenoj crvenom mašnom, pristiže žensko u svečane čizmice, koga treba obavesti da će sad doći i žensko dete u narodnoj nošnji. Jedan nalickani, u komplet odelu, pronese mrežu sa košarkaškim i fudbalskim loptama. U sve stiže veća grupa Roma, svak sa žutu providnu kesu, u kojoj se video veliki somun-sendvič, flašicom "Voda vode" u ruci, pozdraviše Glišića, "Dobar dan, predsedniče". Romi zauzeše poziciju do ograde školskog dvorišta, odmah uzeše regulišu sadržaj žutih providnih kesa. Jedan sa žutim šlemom na glavi reče reporteru, Ja sam na gradilištu, ne učestvujem u ovom cirkusu!\nStiže SNS predsednik Mionice, u radnom odelu, bez kravate, stade do onaj Glišić, koji isto bio u radni sako. Direktorka škole, raspuštena kosa, preko crno-bele haljine neko krzno boje sivog zeca, izjavljuje se u jednu od kamera, beležimo, Deca i nastavnici su ono što daje dušu ovoj školi! Direktorka, kad završi sa kameru, upita reportera, Je l’ vama treba nešto, pa reče, Ja sam Olga Petrović, direktor Osnovne škole "Vojvoda Živojin Mišić" u Rajkoviću… rekonstrukcija se radi prvi put otkad škola izgrađena, zahvaljuje svima koji pomogli, najviše premijeru, Kancelariji za obnovu i predsedniku Opštine…\n…i premijer s narodomfoto: d. t.\nU sve eto i brojnih novinarskih ekipa, sa kamere, čupavi mikrofoni, u sve izrazito dominira telentovana kolegica na kojoj sve za pogledati, crne čizmice sa nitne odzada, kratka crna bundica sa krzno i džepovi na šniranje. Šta još reći, sve rečeno, reporter istraživački saznade da talentovana kolegica lično specijalna izveštačica RTS-a, kojoj pos’o da specijalno i talentovano svuda prati premijerove podvige. Reporteru, koji redovno plaća TV pretplatu, čisto bi milo da i njegov dinar ide za tu umetnost.\nNa putu se, sa svoj motorin koji napred imađaše dva točka, parkira Marko Blagojević, direktor Kancelarije za upravljanje. Marko skide, spakova kožnu jaknu, osta u narandžastom džemperu, koji su upotpunjavali narandžasti detalji na njegove mokasine koje vukle na braon boju. Marko ode pravo na radnog Glišića, s druge strane se pojavi resorni ministar Verbić u sivom radnom kompletu. Svi tako radno postajaše, priđe im zatrčani policajac koji izmaha rukama. Svi se rasporediše širinom puta, okrenuše uz put, u stroj stade i, zakopčan na jedno dugme, resorni ministar sporta Vanja Udovičić, sve pozdravi svojim pozdravom, Poštovanje, Vanja, drago mi je.\nNa horizontu, odakle treba, kontra suncu, pojavi se premijer Vučić, žurno iskorača deonicu, postrojeni dadoše širok aplauz, on samo mahnu, ode u onu celofan pogaču sa crvenom mašnicom. Tu se zadrža, pred onu Obnovimo Srbiju tablu, dozva Marka, Marko se odazva, iz dvorišta, iako nisu videli šta se događa na putu, dopirao je snažan aplauz "meštana". Kad žensko iz protokola reče, idemo, lagano, Vučić stupi u dvorište škole, spontan aplauz "meštana" se nastavi. Premijer zaustavi kretanje, povika, ‘de Marko, kamere behu spremne, on reče da će samo kratko, nekoliko reči, Presrećan sam zbog činjenice da se nalazimo ovde u srcu Srbije, u selu Rajković, ispred škole "Živojin Mišić", jer malo ko je ovde dolazio, ponosan sam što smo rešili da obnovimo sve škole, sve domove zdravlja, sve bolnice, sva obdaništa, sve socijalne ustanove…\nS LJUBAVLJU PISANO: Odsluša još jedan spontan aplauz "meštana", nastavi, Vama sam zahvalan, jer mali broj ljudi je verovao da ćemo ikada krenuti u akciju o kojoj sam govorio, da svaku školu obiđemo, da vidimo kako izgledaju toaleti… Kad se "meštani" zahvališe, nastavi, završi, Danas smo u Rajkoviću, posle idemo u Ljig, i tako ću da radim dok svako naše dete ne bude imalo čiste toalete, čistu učionicu, čistu tablu, i dobar sunđer da tu tablu obriše… neću o drugim političkim stvarima, nama je dovoljno 15 dana o tome, živeo Rajković, živela Mionica, živela Srbija!\nSamo što završio spontano mu se dogodi stariji čovek sa ‘artijom u ruci, iz Mratišića, sela pod planinom, imaju decu, imaju omladinu, četiri kilometra puta koji 40 godina niko ne radi. Sve makadam, ni metra asvalta, 50 godina čekaju, dočekali da dobiju pravog čoveka. Vučić zatraži tajm-aut, uze da se konsultuje sa SNS predsednik Mionice, ovaj reče da put u planu, 500 metara godišnje, ne mogu drugačije. Vučić uze računa, pa reče ovom što ga čeka 40 godina, Opština vam je obećala 500 metara, dobićete duplo, kilometar puta, jer kad bi tako delio kilometre ne bi ostalo za nigde ništa. Pa upita, je l’ u redu, seljak iz Mratišića odgovori, u redu, svi "meštani" dadoše veliki aplauz.\nVučić delegacija nastavi, uđoše u omanju prostoriju fiskulturnu, Vučić dozva Marka, ovaj istrese, potpuna rekonstrukcija, krov, stolarija, direktorka sa krzno boje sivog zeca reče, Bićemo srećni, Vučić iskomunicira, vaš pogled sve govori! Kad još postoja, sa pogledom u plafon, resorni Verbić i Poštovanje ja sam Vanja, bili su prisutni, Vučić komandova, Da vidim toalete! Prođoše kroz spontani aplauz, uđoše u drugo krilo škole, prvo sprat, Vučić sede u klupu jedne od učionica, iz klupe reče da će deca biti srećnija. Siđoše u prizemlje, nađoše toalet, sve kamere za premijerom u toalet, ne se moglo uđe, i resorni ministri su ostali da stražare ispred vrata.\nPROVERA ČITLJIVOSTI: Premijer sa "cveće slikom"…foto: d. t.\nPa izađoše napolje, napolju je aplauz "meštana" bio samo taki, direktorka dobi knjige, lopte, obećaše joj table za košarku, pa ona uzvrati, Imamo i mi nešto za vas Predsedniče! Dadoše mu cveće sliku, korpu sa rakiju, jednu mnogo lepu knjigu, kad je otvori, pogleda posvetu, Vučić reče da lepši rukopis nije video poslednjih 20 godina, Pogledajte ljudi, na šta direktorka skromno dodade, To je s ljubavlju pisano, Predsedniče! Vučić zahvali jedared još, doći će kad se završe radovi, važno je da niko od dece ne ide na čučavce, jer mi idemo u budućnost. Pa opriča kako je, kad je najavio da će obići svaku školu, dobio pismo od nastavnice iz Aleksandrovca, Rasinski okrug, još mnogo pisama sa rečima, Hvala vam, to nam je važnije od bilo čega… okrete se direktorki, oproštajno reče, Veoma sam srećan što ste Vi radosni! "Meštani" udariše u završni aplauz, Vučić ubrza ka kolima, povikaše ga Romi, koji završili ekskurziju u Rajković, Da se slikamo predsedniče, prihvati, kad ih škljocnuše, povikaše za njim, Dođite u selo Nanomir!\nPRIZVALI SUNCE: Na red dođe Ljig. I tamo beše sve na svom mestu, SNS koordinator Glišić od Uba na licu mesta, "meštani" u redu i poretku. Kako se pojavi, Vučić dobi spontan desnom o levu aplauz, dočeka ga SNS predsednik opštine u najcrveniju kravatu, uze leba, pravo u školu "1300 kaplara". U holu škole cveće, duž hodnika fotografije aktivnosti, veliki ram sa događaja pod naslovom "Maskenbal". Prvo pa posetiše toalet, sve se srga za Vučićem, kako ne bilo mesta, resorni ministri ostadoše ispred vrata. U pratnji direktorke u široke crne ‘aljine Vučić krenu od učionice do učionice, bi kabinet za biologiju, gde Vućić reče da mu je najgora lekcija bila o vodozemcima, uključi se ministar Poštovanje ja sam Vanja, koji reče da on sedeo u prvoj klupi, i uputi premijeru jedno odlikaško pitanje, Jeste li i Vi bili u prvoj klupi, na šta Vučić odgovori, Gde ja u prvoj klupi…\n…i u bibliotecifoto: d. t.\nOnda krenuše dalje, od učionice do učionice, ne mogli svi prate premijera, zaostali ministar Poštovanje ja sam Vanja pruži korak, reče Marku direktoru do sebe, kanda će ih Vučić propituje, Da vidimo šta će kaže, i Marko pređe na sportski korak. Desi se biblioteka, premijer odma’ uze lista, pita, ko čit’o "Elita vlasti", pređe na "Anu Karenjinu", direktorka odgovori da njoj Crnjanski omiljeni pisac, reče jednu antologijsku "Onaj ko se odriče čitanja, izabrao je siromaštvo". Vučić nastavi sa inspekcijom knjiga, "Ilijada" je mnogo teška, ugleda knjigu Kiša, upita, Ko čita Kiša, nemoguće, težak je, Kiša nije imao ni na fakultetu, resorni prosvete ministar ne komentariso program Pravnog fakulteta, Poštovanje ja sam Vanja je bio fasciniran. Onda Predsednik dobi sliku "Kosidba na Rajcu", knjigu sa posvetom, "Ni korak nazad", što bio moto 1300 kaplara, i flašu rakije stare 15 godina. Rakiju samo omirisa, i obeća da će poslati 50 knjiga iz svoje biblioteke, i preko rekonstrukcije obeća krečenje i stolariju.\nIzađoše napolje, tabla "Obnovimo Srbiju", vrednost radova 14.365.976,11 dinara, bez PDV-a. U postrojene kamere prvo se javi direktorka škole, Poštovani gosti na čelu sa predsednikom Vlade, gospodinom Aleksandrom Vučićem… Želim da završim pokličem đaka kaplara, Ni koraka nazad, mi imamo sunčani sat sa tim rečima, kojim prizivamo sunce, i mislim da smo ga danas prizvali! Javi se i SNS predsednik opštine, Poštovani predsedniče Vlade… a sad dajem reč dragom premijeru, predsedniku Vlade, gospodinu Aleksandru Vučiću!\n"Meštani" su pravilno udarali levom o desnu, obrati se gospodin Vučić, Želim da kažem da sam danas naročito ponosan zbog rekonstrukcije škole, malo pre smo počeli sa radovima u Rajkoviću, znate da sam obećao da ću da obiđem svaku školu, ambulantu, obdanište, 40 godina ništa nije obnavljano, toaleti da budu uredniji, da promenimo vrata, stolariju… Dobio sam prvi put pismo od nastavnice iz Aleksandrovca, Rasinski okrug, i ona mi je rekla da se obradovala obnovi škola i toaleta, onda sam shvatio da se hiljade i hiljade nastavnika obradovalo tome… Želim da vam se zahvalim dragi građani što ste došli, što se radujete obnovi ove škole, i da iskoristim ovaj slogan, Ni koraka nazad, da vam kažem da mi ne pada na pamet da pravim kompromise sa budućnošću Srbije… Odgovor postrojenih građana beše ko jedan, spontan i dug desnom o levu aplauz. I Vučićevo okruženje bi na visini, Poštovanje ja sam Vanja isprati ritam aplauza, jedino je resorni Verbić bio odsutan.\nOnda se Vučiću dogodio spontani čovek iz sela Ba, gde detonacije iz kamenoloma Zvonka Veselinovića ljudima ruše kuće. Inspekcija donela rešenje da se to ne radi, ali niko ne haje. Vučić uze materijal, i reče da će ponovo pošalje inspekciju. Pa bilo, ko ima šta pita od novinara premijera. Gospodin Vučić stade pred kamere, sve novinara se okrete ka Specijalnoj izveštačici RTS-a, upitaše, Ima li pitanje, ona osta talentovano zatečena. Druga, po taj redosled, upita o napredovanju Srbije na listi zemalja sa kreditnim potencijalom, Vučić odgovori da to dobar signal, spremno dočeka specijalno pitanje Specijalne izveštačice, Iz Zagreba blokiraju put Srbije u EU? Teško mu da odgovori, zato će da odćuti, kao i mnogo puta ranije, u ime dobrih odnosa sa Hrvatskom, ne može da razume hrvatske zvaničnike, i to je najžešće što će da izgovori\nIm’o, na pitanje novinara N1, od koga tražio da se predstavi, izvanredno kaže o napadima tabloida na KRIK, Neću da se mešam u pisanje medija, ni jednih, ni drugih, u ovoj zemlji je svako slobodan i vlastan da piše šta želi, pišite šta hoćete, samo mi ne oduzimajte pravo na odgovor. Tako izvanredno odgovorio i da u Vojvodini nisu uhapšeni paori, nego oni koji su paorima izbili zube, ali, sve laž do laži, kao u Gebelsovo vreme, hiljadu puta ponovljena laž se predstavlja istinom. Ali, ljudi dobro osećaju, i znaju, koji je to put u budućnost, put ponosa i dostojanstva… pokazali smo da to možemo, i uveren sam da ćemo to moći i u budućnosti… Bi kraj, još jednom desnom o levu, u sve uđe podašišan u odelo gospodin, koji uze deli svežanj SNS informatora za Ljig, kome na naslovnici beše golem Vučić.\nIntervju – Vanja Macanović, advokatica Autonomnog ženskog centra\nTeroristički napadi u Briselu\nIzbori i mediji


Opet frka zbog golišave Kejt : Crveni tepih\nOpet frka zbog golišave Kejt\nIzvor: MONDO, foto Guliver/Getty images\nFotografije na kojima su princ Vilijam i njegova supruga Kejt Midlton tokom odmora objavio je italijanski magazin “Chi”, koji je prošle godine predstavio “specijal” o goloj Kejt i time na sebe navukao gnev palate.\nBritanska štampa prenela je vest o novim fotografijama, iako nisu skandalozne jer je Kejt u bikiniju, ali je iz poštovanja prema vojvotkinji fotografije na naslovnoj stranici italijanskog časopisa prekrila crnim kvadratom.\nFotke buduće mame, nastale na odmoru na karipskom ostrvu Mustik, otkupili su časopisi u Americi, Francuskoj i Nemačkoj, koji planiraju da ih objave.\nItalijanskom časopisu “Chi” ovo nije prvi (a verovatno ni poslednji) put da se zamera britanskoj palati. Pre nekoliko godina, ovaj magazin objavio je sliku princeze Dajane nakon automobilske nesreće u kojoj je stradala, na kojoj se vidi kako voljena britanska princeza umire.\n“Žao nam je ako su članovi kraljevske porodice zaštićena vrsta u Britaniji, ali ne mogu da očekuju taj tretman u ostatku sveta. Ne vidim problem sa fotkama Kejt, jer izgleda sjajno na svakoj od njih”, rekla je urednica australijskog časopisa “Woman’s day” Fiona Konoli. Njen časopis će sutra objaviti fotke.\nBritanci veoma cene privatnost svoje kraljevske porodice, pa su predstavnici Vilijama i Kejt čak nedavno odbili da objave kako je slavni par nazvao svoje novo štene, nazivajući to “poverljivom informacijom”.


Detalj sa prve probe u Nišu (Foto NPP)\n"Ivkova slava" je veliki projekat koji Narodno pozorište u Prištini (NPP) realizuje u koprodukciji sa Narodnim pozorištem Niš. Održana je i prva čitajuća proba Narodnom pozorištu u Beogradu.\n"U pitanju je zaista velika predstava sa 20 glumaca. U principu, čitav naš ansambl, plus troje glumaca Niškog narodnog pozorišta i četvoro spoljnih saradnika. Imaćemo tu 30 kostima, scenografija će biti bogata, to će biti komad sa songovima, sa pevanjem, jedan zaista ambiciozan projekat u koji ulazimo sa velikim nadama i velikim zebnjama, nikad se ne zna kako će se to izgurati. Ali ja verujem da će to biti još jedna uspešna predstava, možda slično kao što je to bio "Hotel Kosovo" u svoje vreme, i da će obeležiti jedan period rada prištinskog pozorišta", rekao je direktor NPP-a Predrag Radonjić.\n"Ivkovu slavu" će režirati dugogodišnji član ansambla i glumac NPP-a Bojan Stojčetović.\n"Već dugo godina unazad imam ideju, kako sam ja zamišljao "Ivkovu slavu", kako to treba da se postavi. Radio sam na tekstu, bilo je neminovno da budem i reditelj. Vrlo brzo sam se dogovorio i sa direktorom Radonjićem, kada je video kakva je moja ideja. Svi su stali uz mene, počinjemo i svi se radujemo. Ovakva "Ivkova slava" nije viđena, niti će se videti, radi se o tome da su žanrovi izmenjeni, radnja je pomerena, radiće se kao da se događa danas, radnja je iz Niša premeštena na Kosovo, od jedne lepršave komedije imaćemo tešku i ozbiljnu dramu", naveo je Stojčetović.\nDirektor Narodnog pozorišta Niš Spasoje Ž. Milovanović kaže za RTV Kim da je u pitanju najnormalnija saradnja dva velika pozorišta.\n"Pozorište treba podržati zbog društveno-političkih situacija u kojima se svi mi nalazimo, ne samo što se tiče srpske zajednice, već šire, evropske zajednice, zbog normalnog suživota za koji verujemo da će vrlo brzo postati stvarnost. Na kraju krajeva, predstava govori o tome, o trenutnoj stvarnosti na Kosovu i Metohiji i problemima sa kojima se ljudi suočavaju na svakom koraku. Naša osnovna ideja, pored te neosporne umetničke pretpostavke, je da se pozabavimo stvarnošću koja sve nas tišti u punom značenju te reči", kazao je Milovanović, najavljujući nastavak saradnje sa NPP-om.\n"Već krajem godine planiramo novu saradnju, još jednu koprodukciju, na predstavi „Žena koja dolazi u 6“ u režiji Jovane Tomić, jedne od najzančajnijih mladih rediteljki, ne samo države Srbije, već i regiona u ovom trenutku. Ponovo će Narodno pozorište u Prištini sa privremenim sedištem u Gračanici i Narodno pozorište Niš biti zajedno na istom zadatku", najavio je Milovanović.\nU međuvremenu, glumci NPP-a će, nakon gostovanja u Kragujevcu, Novom Sadu i nastupa na "Danima komedije" u Jagodini, od 25. marta na Kosovu i Metohiji nekoliko puta izvesti "Uspavanu lepoticu" i jednom "Ženidbu". Termine i mesta odigravanja ovih predstava možete pogledati OVDE.\n17.01.2021 Pretežno oblačno, temperatura do -2 (76)


Endokrinološki pacijenti se mogu lako sačuvati, ali moraju pravilno tretirati svoju bolest\ndoktor Aleksandar Đogo za Boje jutra\n„Pacijenti koji imaju endokrinološke probleme mogu da se nađu u problemima ukoliko se ne pridržavaju mjera zdravih stilova života, tj ukoliko loše tretiraju svoju bolest, ali inače se endokrinološki pacijenti mogu lako prilagoditi i sačuvati“, kaže doktor Đogo.\n10062 pregleda\t1 komentar(a)\ndr Aleksandar Đogo, Foto: AP\n20.04.2020. 09:03h Ažurirano: 20.04.2020. 09:56h\nTokom pandemije virusa korona zbog stresa na udaru su i hormoni. Kako stres, neizvjesnost i izolacija utiču na hormonske poremećaje, zašto oni koji boluju od dijabetesa treba da obrate posebnu pažnju na svoje stanje, za Boje jutra je govorio dr Aleksandar Đogo, spec. internista – endokrinolog.\n„Stres po biološkoj definiciji može biti izazvan različitim stresorima, a ne samo psiho stresom, on može biti izazvan i lošim snom, lošom ishranom“, saopštava Đogo.\nKako kaže, sve informacije koje se apsorbuju u tijelu mogu uticati na endokrini sistem organizma, budući da se glavna žlijezda za lučenje hormona nalazi u blizini korteksa, sive kore mozga, koja prima informacije i utiče na liječenje hormona u tijelu.\n„Hormonski sistem obuhvata sve organe, a poremećaj hormoskog sistema počinje atipično, osjećajem zamora, drastičnom promjenom težine tijela, dok kod žena hormonske promjene najprije utiču na menstrualne cikluse i reproduktivne organe“, saopštava doktor Đogo.\nDoktor dodaje da posljednjih dana nije bio naročito povećan broj endokrinoloških pacijenata.\n„Pacijenti koji imaju endokrinološke probleme mogu da se nađu u problemima ukoliko se ne pridržavaju mjera zdravih stilova života, tj ukoliko loše tretiraju svoju bolest, ali inače se endokrinološki pacijenti mogu lako prilagoditi i sačuvati“, kaže Đogo.\nDoktor ističe da u srednjim godinama života dolazi do pada nivoa steroida, što utiče na centar za spavanje, a glavobolje i nedostatak sna mogu biti posljedica psiho stresa.\n„Postoji zabluda o podjeli hormona na muške i ženske, međutim, oni su prisutni kod oba pola, samo su jedni izraženiji kod muške, a neki kod ženske populacije“, objašanjava doktor i napominje da problem nastaje kada dođe do dominacije nekarakterističnih hormona kod žena, odnosno muškaraca.\nUsljed pojave hormonskih poremećaja ili dijabetesa, doktor ističe da je važno unositi omega preparate, tj omega masne kisjeline, kao i redovno se izlagati suncu.\n22.01. 20:54 h\t44\t36965\n22.01. 19:09 h\t12403\n22.01. 20:58 h\t10248


VIRUS KORONA - 1\n30. 07. 2021 18:14\nŽENEVA - Teško ostvareni dobici u borbi protiv virusa korona sada su izgubljeni kako se širi veoma zarazan delta soj ovog virusa, saopštila je danas Svjetska zdravstvena organizacija.\n30. 07. 2021 16:21\nBANJALUKA - Prioritet dajemo vakcinaciji svih građana makar prvom dozom, treća doza nije isključena, ali neozbiljno je da idemo s tom dozom dok nismo sve vakcinisali makar prvom.\n30. 07. 2021 15:53\nBERLIN - Njemačka vlada usvojila je danas novu uredbu kojom se pooštravaju pravila za ulazak u zemlju u cilju zaštite od "uvoza" virusa korona.\n30. 07. 2021 09:16\n30. 07. 2021 07:37\nVAŠINGTON - Milioni federalnih radnika u SAD moraće da potvrde da su vakcinisani protiv korona virusa ili će biti u obavezi da nose maske, testiraju se jednom nedeljno, održavaju socijalnu distancu i pridržavaju drugih pravila, objavila je juče administracija američkog predsednika Džoa Bajdena.\nBorba protiv korone u zatvorima RS, u Foči vakcinisano 82% osuđenika\n30. 07. 2021 07:29\nFOČA, BANJALUKA - Osuđenim licima u Srpskoj omogućeno je vakcinisanje protiv virusa korona pa je tako u Kazneno-popravnom zavodu (KPZ) Foča prvu dozu vakcine već primilo 82 odsto osuđenika, potvrđeno je za "Nezavisne novine" iz Ministarstva pravde Republike Srpske.\n29. 07. 2021 22:04\nVAŠINGTON - Predsjednik SAD Džo Bajden pozvao je danas državne i lokalne vlade da uplate 100 dolara svim Amerikancima koji se vakcinišu protiv virusa korona.\n29. 07. 2021 21:30\n29. 07. 2021 16:16\nATINA - Grčka ostrva u južnom Egejskom moru označena su danas na kovid mapi Evropskog centra za prevenciju i kontrolu bolesti (ECDC) tamno crvenom bojom, usljed porasta broja infekcija.


Komentara: 30 | Pregleda: 25997\nvozim kamion po celoj evropi za gazdu Talijana, bio sam skoro kuci i vidim da ja ustvari neznam voziti auto u Srbiji, bahatost, preki pogledi, secenje putanje i ostali mangupski specijaliteti, vozio sam i gradski u Bg, ovde sam gotovo zaboravio sta je sir\nSvaki deo na autu ima svoju svrhu i namenu,sirena sluzi da njome o necemu obavestmo druge ucesnike u saobracaju.Pametan i uvidjajan covek je koristi sto je moguce manje i samo kada je to neophodno,budali sluzi kao igracka i za lecenje trauma iz ranijih da\nRadim kao vozač u međunarodnom saobraćaju. Prvo što primetite, kada se nađete u saobraćajno uređenoj zemlji je da se sirena koristi vrlo malo, skoro nikako. Vozači su kud i kamo tolerantniji (Nemačka, Holandija, Francuska), ali to je već stvar opšte i sao\nVeseline sve si lepo opisao ali kako ti to da objasnis ljudima koji misle da je svet njihov kada sednu u auto a susedni grad im inostranstvo.U Nemackoj kada izlazis na auto put uopste nemas potrebe da gledas iza jer se svi premeste u drugu traku da bi te\nPrelazim oko 200-300 km dnevno, uglavnom otvorenog puta, ali zavlačim se i po gradovima Zapadne i Centralne Srbije. Ubedljivo najgori vozači na putu su upravo oni sa BG tablicama. Nisam sklon generalizacijama, ima nas svuda i ovakvih i onakvih, ali za Beo\nIz unutrasnjosti sam , ali volim da vozim po Beogradu , ako znas gde ides voznja je ok , ja sam cak i iznenadjen , kad das na vreme migavac puste te ljudi i da se prestrojis, bitno je pratiti saobracaj i ne divljati po trakama kao da si jedini, i da, ver\nProblemi kod BG vozača su neiskustvo (nepoznavanje propisa i nesigurnost kod upravjanja) i sebičnost. Ubitačna kombinacija. Problem su i policajci koji ne rade ništa na edukaciji vozača, već se skrivaju i čekaju da neko napravi banalan prekršaj ne bi li p\nMa ima da ujedam. Vozaci su postali neodgovorni. Desavalo mi se da lik ima STOP i direkno ide u mene jer ocigledno od telefona na vidi ni znak ni mene. Onda najvise sto me nerivira je kada neki pametnjakovic ostavi auto na sred raskrsnice ispred prodavnic\nStrasno me iritira ta nekultura i bezobrazluk kad neko nalegne na sirenu odpozadi.Momentalno povlacim rucnu i izlazim da vidim sta mu nije jasno.Kakve su to zenice kad osete tvrdo.Ne treba ljudima svirati,eventualno ako bas nesto gresi ili ne vidi ali i t\nBRB druže, ukoliko si napustio svoje vozilo i krenuo u obračun, lik može da izađe iz svojih kola i ostane kod SVOJIH vrata i sastavi te nekim od alata koji ima pri ruci. Takođe će mirno i da sačeka policiju, jer BRB druže, ti si njega napao KOD NJEGOVIH\nDruze rbr ja ne idem u nikakav obracun kako ti kazes,vec me taj prostakluk toliko izrevoltira da jednostavno moram da vidim sta hoce.Mozda tebi i mnogima ovde, koji vidim na ovo gledaju negativno to tako ne deluje ali ako ti neko svira 5 sekundi siguran s\nTako je jedan pametnjakovic tvojih godina koji je gnjavio 20 na sat na moju vazdusnu sirenu zaustavio saobracaj na sred raskrsnice i izasao da se raspravlja, udario rukama u moj automobil i popio prekrsajnu prijavu jer je policija gledala celu situaciju i\nSB nekima nije problem ni prekrsajna ni krivicna prijava,ali ti mozes da budes na mukama kada deci kuci trebas da objasnis zasto su ti oci naduvene a nos crveni i zasto ne licis na sebe.E tada ces se uzeti u pamet i neces voditi tudje brige i svirati ljud\nUkratko: Dobrodošli u Srbiju :) Jer baš jeste tako da kad ne bi svirali mi bi poludeli, zato što su naši vozači pelcovani Ruskim principom vožnje, pa se ne zna ko pije a ko plaća... Ali redakcija je zaboravila jednu veoma bitnu stvar da napiše - pri\nGeneralno je prisutna saobracajna nekultura i pri tome mislim na sve ucesnike u saobracaju. Moram napomenuti da zakon kaze da pesaci prilikom prelaska ulice (na obelezenom mestu) trebaju to uraditi najkracim putem i najbrze sto mogu (naravno ne da trce),\njedan sam od onih koji provodi mnogo vremena u gradskom saobracaju mada bi ga ja pre nazvao dzungla na asfaltu. apsolutno se slazem sa svim sto je onaj komercijalista reko. ali moram da vam ispricam moje iskustvo iz sofije. pre par godina uhvati me spic,


Sergio Oliva - Building Body Portal\nNadimak: “The Myth”\nMjesto: Guanabacoa, Cuba\nTežina: 111 kg definiran\n(123 kg van sezone)\nOpseg prsa: 147 cm\nOpseg struka: 68.5 cm\nOpseg listova: 51 cm\nSergio Oliva bio je član kubanskog nacionalnog tima dizača utega. Dok je ekipa bila u Kingstonu, Jamajci na Pan Američkim Igrama 1962 godine, Sergio je iskoristio šansu i pobjegao u Sjedinjene Američke Države. Prvo je živio u Miamiju, gdje je radio raznorazne fizičke poslove, a 1963. godine seli u Chicago. Tamo se zapošljava kao policajac i sa dizanja utega se potpuno prebacuje na bodibilding. 1966. godine osvaja IFBB titulu Mr World i iste godine nastupa na Mr Olympiji, gdje titulu ipak odnosi Larry Scott.\nNakon toga Sergio sa svojim punim izduženim glavama svih mišićnih skupina te malim zglobovima, odličnom simetrijom i senzacionalnom masom stječe reputaciju nepobjedivog natjecatelja. Oliva 1967 godine osvaja titulu IFBB Mr. Universe te triput za redom osvaja najprestižniju titulu Mr. Olympia (1967-1969). Arnold Schwarzenegger mu 1970. godine otima titulu i tako revanšira za prošlogodišnji poraz. Nakon što gubi dvoboj s Arnoldom 1972. godine na Mr. Olympiji, Sergio se više ne natječe pod IFBB okriljem sve do 1984. godine kada sa 43 godine osvaja samo osmo mjesto na Mr Olympiji. Isti plasman osvaja i slijedeće godine te tako završava karijera čovjeka koji je nosio pomalo tajanstven nadimak “The Myth”.\nSergio Oliva se i dan danas smatra se bilderom sa najboljom genetikom u povijesti bodibildinga. S rukama većim od svoje glave, ogromnim prsima, uskim strukom i sjajnim masivnim butinama, Oliva je prema mišljenju većine eksperata na ovom području bio jednostavno jedinstven!\nAAU Mr. America-Most Muscular\nAAU Junior Mr. America- Most Muscular\nAAU Mr America-Most Muscular\nWBBG Mr Olympus


Predivna životna priča koja je počela u novogodišnjoj noći: Emilija i njene trojke ujedinile Bišćane | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 16.1.2019. u 18:32\nU novogodišnjoj noći u Bihaću su rođene trojke, ali i započela jedna lijepa životna priča, priča o bebama koje su ujedinile Bišćane.\nDeset minuta poslije ponoći stigla je Leona, minut kasnije Ivan, a potom Luka. Sretni roditelji su Emilija i Anto Vuković, koji osim novorođenih beba imaju još jednog sina. A njihovo rođenje u novogodišnjoj noći donijela je u ovaj krajiški grad ljubav, sreću, lijepe želje i nadu u bolje sutra.\nSugrađani su majci Emiliji pružali podršku i prije poroda, slali joj poruke pune podrške, ljubavi i vjere da će sve biti baš kako treba. I bilo je, na radost sviju. Ali priča tu ne završava, već tek počinje.\nDobri ljudi okupljeni na Facebook stranici Pozitivni Bihać izrazili su ogromnu želju da pomognu porodici Vuković u ovim teškim vremenima shvatajući da nije lahko s jednim, kamoli s tri novorođena djeteta.\nBiće tu puno neprospavanih noći, potrošenih pelena, kašica, suza i smijeha, velikih troškova. Kako na stranici naglašavaju, Emilija je jedva prihvatila ispuniti želju tolikim nepoznatim ljudima koji su bili uz nju i dopustiti im da im pomognu, svako koliko želi i koliko može. Rekla je, s velikom hrabrošću i željom, da će sve to oni nekako sami, kako najbolje znaju i umiju. Ipak, neće morati.\nEmilija je nezaposlena, radila je na zamjenama u gradskom vrtiću i taj posao neizmjerno voli. Volontirala je sa djecom sa posebnim potrebama u udruženju “Radost druženja”.\nKoga god da upitate za ovu ženu, čućete samo riječi hvale. Jer Emilija je simbol otpora i bezgranične ljubavi prema rodnom busenu. Emilija ne želi otići iz Bihaća kao što Bihać nikad neće otići iz njenog srca.\nIzmeđu mogućnosti da napusti Bihać, odmah se zaposli u struci, dobije veliku naknadu za rođenje trojki u susjednoj državi, kao i mjesečnu naknadu, kako njeni kažu, tvrdoglavo odbija godinama i odabire kao što svi i znamo, ne baš lagan život u svom Bišću.\nTata Ante je tek posebna priča. Kada su ih pitali šta žele, sav sretan je rekao: “Mi smo dobili ono što smo najviše željeli, to je naše najveće bogatstvo, i dok je mene, ne smije ništa da im fali.”\nImaju još jednog sina od 10 godina. Izuzetno je to talentovan dječak, pravi mali virtuoz na harmonici. Kao što ste mogli shvatiti iz samo par rečenica, riječ je o jednoj predivnoj porodici, i zato im toliko ljudi i želi koliko-toliko olakšati borbu koja je pred njima i koja neće biti nimalo lagana.\nNačini na koje možete učestvovati\nUplatom na TRN 1613000071775108 Emilija Vuković Raiffeisen bank;\nMožete se javiti u inbox stranice Pozitivni Bihać za više informacija o akciji.\n“Eto, ljudi moji, da krenemo, da pokažemo da smo tu za naše Bišćane, da nam bez obzira na sve bolno i loše što se desilo i dešava u našem gradu neće oduzeti dušu, da možemo i bez ovih ‘gore’ spašavati živote, pružiti ruke jedni drugima kad zatreba. Pokazati im kako to rade LJUDI”, poručuju organizatori akcije. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: bebe, bihać, trojke\nAgencija za ravnopravnost spolova BiH pridružuje se pokretu #nisamtrazila


Kompanija Sinkro priprema otvaranje još jednog pogona za proizvodnju namještaja, u naselju Vlakovo, u opštini Ilidža. Kompanija time dobija dodatnih 12.000 m2 proizvodnog prostora, a pogon će zvanično početi da radi 5. marta. Proizvodni kapaciteti nove hale zahtijevaće zaposlenje najmanje 200 ljudi do kraja godine, rekla je za portal eKapija Alma Kuštrić, HR menadžer kompanije Sinkro.\nIstiče da su do sada uspostavili značajna partnerstva na stranim tržištima, koja zahtijevaju dodatno proširenje kapaciteta. Samo tokom 2017. došlo je do saradnje sa dva velika njemačka prodajna lanca – Otto Versand i Home 24.\n– Internet giganti poput Otto Versand i Home 24 su najveći prodavci namještaja preko interneta na tržištu Njemačke, a prisutni su i u mnogim drugima zemljama Evrope. Tu su i brendovi poput Cotta Collection, te Ewald Schillig za koje već uveliko radimo i izvozimo. Sa našom Zodiac Collection smo na sajmu namještaja u Kelnu u januaru ove godine zabilježili nevjerovatan uspjeh, tako da smo zaista jako zadovoljni tržišnom pozicijom – kaže Kuštrić.\nDodaje da će i u novom pogonu proizvoditi prepoznatljivi tapacirani namještaj modernog dizajna i to ugaone garniture, krevete, sofe, fotelje…\nZapošljavanje za potrebe novog pogona je već počelo u ovoj kompaniji, pa su tokom prva dva mjeseca 2018. primili 40 radnika.\n– Sa istim trendom nastavljamo sigurno i do kraja 2018, a potrebni su nam šivači, stolari, tapetari, pomoćni radnici. Ovim putem pozivamo sve zainteresovane da se prijave na adresi Put Famosa 38, Hrasnica ili putem e-maila na posao@sinkro.com. Nudimo stalan posao i zaista dobre uslove rada – poručuje Kuštrić.\nPrevious Učenici sarajevskih škola obilježili Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine\nNext Dan nezavisnosti: Iznad Mostara se zavihorila jedna od najvećih zastava Bosne i Hercegovine\nTemax BH Orašje, kćerka firma belgijskog Krautz-Temaxa, planira u bliskoj budućnosti plasman proizvoda na tržište Bosne i Hercegovine, ali i regiona. Do sada su izolacijske folije koje se koriste\nBosna i Hercegovina – robni izvoz u prvom polugodištu porastao za 12 posto\nBosna i Hercegovina je u prvom polugodištu ove godine ostvarila izvoz u vrijednosti pet milijardi i 834 miliona KM, što je za 12 posto više nego u istom periodu


Starović: SAD poseduju mehanizme da izvrše pritisak na Prištinu | Ministarstvo spoljnih poslova\nStarović: SAD poseduju mehanizme da izvrše pritisak na Prištinu\nDržavni sekretar u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije Nemanja Starović izrazio je danas očekivanje da će administracija američkog predsednika Džozefa Bajdena učiniti određene korake kako bi Priština sprovela obaveze iz briselskog dijaloga, iako su privremene institucije samouprave u Prištini svojevrsno čedo Zapada.\nStarović je, gostujući na Radio-televiziji Srbije, ocenio da SAD poseduju mehanizme da izvrše pritisak na PIS u Prištini, i podsetio na ulogu Ričarda Grenela i primenu retorzivnih mera kada je vlada Ramuša Haradinaja uvela necivilizacijske takse i blokirala dijalog sa Beogradom.\nKomentarišući upravo završeni zapadnobalkanski Samit u Tirani, na kojem je Aljbin Kurti izneo nekonstruktivne stavove po pitanju dijaloga Beograda i Prištine, Starović je konstatovao da je Kurti ostao rob svojih ekstremnih ideoloških stavova, koji su kombinacija revolucionarnog marksizma i hodžaizma sa ekstremnim albanskim nacionalizmom.\nBeograd, kako je istakao, ne treba da naseda na provokacije pred nastavak dijaloga Beograda i Prištine.\nOsvrćući se na nedavno održanu sednicu Saveta bezbednosti UN na temu rada Rezidualnog mehanizma u Hagu i na reakcije Predsednika Srbije Aleksandra Vučića na odnos suda prema srpskom narodu i srpskim žrtvama, Starović je naglasio da je predsednik Vučić svim građanima Srbije svojim stavom omogućio da hodaju uzdignute glave.\nPovodom predstojećih razgovora predsednika Rusije Vladimira Putina i predsednika SAD u Ženevi, Starović je ocenio da bi to mogao biti pozitivan korak u smeru vođenja konstruktivnog dijaloga, naspram sadašnje povišene retorike.\nTo je, prema njegovim rečima, važno i za Srbiju koja vodi politiku miroljubive saradnje i suverene jednakosti, jer u vremenima povišene retorike među velikim silama rastu i pritisci na države poput naše.


Institut za reumatologiju u Beogradu zbrinuto 86 kovid pacijenata\n15.11.2020 | Info\nDirektor Institut za reumatologiju u Beogradu Goran Radunović izjavio je danas da je u toj ustanovi, koja je od petka u kovid sistemu, zbrinuto 86 kovid pacijenata.\nDirektor Institut za reumatologiju u Beogradu Goran Radunović je za RTS rekao da je u poslednja 24 časa kroz tu ustanovu prošlo 90 bolesnika, 80 je bilo primljeno za prvih šest sati rada.\nGovoreći o stanju pacijenata, Radunović ističe da je klinička slika teža za nijansu nego prošli put, najmlađi pacijent ima 24 a najstariji 94 godine i u stabilnom su stanju.\nPrema njegovim rečima, jedan deo reumatoloških pacijenata koji treba da budu zbrinuti sada su u toj ustanovi, a ostali treba da potraže pomoć na VMA na odeljenju reumatologije i u sekunadarnoj zdravstvenoj zaštiti širom Srbije.\n"U slučaju hitnih stanja moći ćemo da zbrinemo nekoliko pacijenata na Institutu za reumatologiju", rekao je Radunović.\nUkazujući na stanje kada je bilo teže, Radunović kaže da sada postoji veći priliv pacijenata, ali da su sada bili spremniji, brže su se transformisali i imaju novih pet doktora koji su u međuvremenu zaposleni i koji pomažu.\n"Ukoliko nam dođe pomoć sa strane, bićemo u mogućnosti da proširimo kapacitete za 10 do 20 odsto", rekao je Radunović i istakao da imaju dovoljno lekova, opreme i konsultante iz Klinike za infektivne bolesti.


Subota, 30. april/travanj 2016, 16:59 CET\nTrejler za film Smrt čoveka na Balkanui\nNa Sarajevo film festivalu, koji je izrastao u najznačajniju regionalnu filmsku smotru, film Smrt čoveka na Balkanu Miroslava Momčilovića dobio je ocenu 4.7, dakle, osvojio je publiku. Nagrade su uknjižene i na festivalima u Karlovim Varima, Novom Sadu i Sopotu.\nFollow @RSE_Balkan Branka Trivić 13.07.2012\nScena iz filmaxScena iz filma\nEmir HadžihafizbegovićxEmir Hadžihafizbegović\nLucić: Kako je Vučić pokraden na izborima NajčitanijeUspešni Novopazarci: Promena dolazi iz manjih gradova Život poslije Srebrnog medvjeda: I dalje borba za golo preživljavanjeIzborna solidarnost: Demokrate podržavaju desničareRIK: DSS-Dveri ipak ispod cenzusa Promatrač UN-a vjerovao glasinama, a ne istraziNegiranje genocida dominira izbornom kampanjom u SrebreniciPokret "Lokalni front": Ako može u Kraljevu, može svuda Priština traži skidanje zastave Kosova sa liste zabranjenih na EvrovizijiRadikali opet među namaKo je rušio Beograd i dalje bez odgovoraNajgledanije Azerbejdžanci prave fabriku u Doboju Palanački napadi na Konstantinovića Treća sedmica makedonske 'Šarene revolucije' Prinove u praškom ZOO-u Jovan Komšić: Imaćemo kompetentnu proevropsku opoziciju Podgorica: Koncert Vasil Hadžimanov Banda Eksplozija na Suncu veća od Zemlje Kerry: IDIL gubi vojno i finansijski Makedonija: Šarena revolucija se nastavlja Lukač: Aktivno radimo na suzbijanju radikalnih grupaNajviše komentaraPonovo dijele Suadu i OlguBorger: Haška pravda nepotpuna ali bitna protiv kulture negiranjaPokret "Samo jako": Sa Vučićem jedino za 750 miliona evraKreće li formiranje Zajednice srpskih opština?Rezultat izbora neizvestan do daljegRadikali opet među namaStoljeće od priznavanja islama: Hrvatski model za EuropuApel novinara: Ne bojte se muslimanskih imigranataNakon smjena, na HTV-u i prvi otkazKo je rušio Beograd i dalje bez odgovoraNajslušanije Srbija u dva Srbija u dva Jutarnji program za Srbiju Jutarnji program za Srbiju Crna Gora u pola dva


FK Inđija: Srđan Blagojević novi šef stručnog štaba – RTV Centar Srem\nFK Inđija: Srđan Blagojević novi šef stručnog štaba\n25/10/2017 sofija Inđija, Sport 0\nSrđan Blagojević je novi šef stručnog štaba FK „Inđija“. On je ovu ekipu vodio i pre godinu dana, a sada se vratio kako bi pomogao zeleno-belima da postignu bolje rezultate u daljem takmičenju u Prvoj ligi Srbije. U izjavi za naš medijski centar Blagojević je juče rekao da ni jedna promena ne dolazi u roku od jednog dana, ali da će se potruditi da probudi ekipu kroz zajednički rad koji im predstoji.\n„Nemam čarobni štapić, naravno, ali želim da unesem novu energiju, novi motiv i nove ideje kad je koncept igre u pitanju.“ Na pitanje kako se ponovo obreo u klubu u kom je radio pre godinu dana, Blagojević je rekao:\n„Sve se dogodilo u roku od nekoliko dana. U dogovoru sa predsednikom i generalnim sekretarom kluba odlučio sam da se prihvatim sličnog posla koji sam radio pre godinu dana. Dogovorili smo se da se upustimo u novu avanturu i uložimo trud da izvučemo najbolje što može iz ovakve situacije koja nije sjajna. U preostalih pet utakmica potrudićemo se da izvučemo što više a nakon toga ćemo praviti analizu rada. Nadam se da ćemo ispuniti očekivanja.“\nNjemu već danas sledi „vatreno krštenje“ jer FK Inđija igra Kup utakmicu sa Javorom iz Ivanjice. Meč počinje u 14.00 na gradskom stadionu.\nRuma: Čaj u 8 – Ansambl Levant\nStara Pazova: Organizovano prikupljanje potpisa za uvođenje kazne doživotnog zatvora


GayEcho - Trans: Promena pola uz odobrenje suda\nPromena pola uz odobrenje suda\n24. 10. 2012. | Novi magazin\nTagovi: Srbija trans promena pola zakon aktivizam Novi magazin\nDozvolu za promenu pola transeksualcima ubuduće bi trebalo da odobrava sud uz mišljenje lekaske komisije.\nUkoliko se usvoje rešenja iz radnog teksta za izmenu Zakona o vanpraničnom postupku, sud će odlučivati o davanju dozvole za promenu pola i rodnog identiteta "domaćem državljaninu kome je u skladu sa pravilima medicinske struke dijagnostikovan poremećaj rodnog identiteta".\nPredviđa se da samo punoletni državljanin Srbije koji ima nameru da prilagodi pol s kojim je rođen svom rodnom identitetu ima pravo da predlogom pokrene postupak za dobijanje dozvole od suda.\nOn uz predlog mora da priloži obrazloženo mišljenje komisije lekara koja je predložila promenu pola iz medicinskih razloga radi prilagođavanja rodnom identitetu, navodi se u radnom tekstu koji je objavljen na sajtu Ministarstva pravde.\nPredlog za promenu pola mora da sadrži pored ličnih podataka o transeksualcu i činjenice na kojima se zasniva njegovo pravo na pravnu promenu pola i rodnog identiteta, a lekarsku komisiju čine lekari specijalisti i psiholog.\nZakonski tekst predviđa da sud po službenoj dužnosti utvrđuje činjenice koje su važne za donošenje odluke, a može je doneti i bez održavanja rasprave.\nSudska odluka kojom se dozvoljava promena pola mora da ima, osim ličnih podataka transeksualne osobe i naznaku pola i rodnog identiteta koji treba da bude promenjen.\nUkoliko sud odbije transeksualcu predlog za promenu pola i rodnog identiteta, on može da se žali. Žalbu može da izjavi samo lično, a revizija postupka nije dozvoljena, navodi se u radnom zakonskom tekstu.\nOsoba koja je već izvršila promenu pola takođe mora da se obrati sudu predlogom za pravnu promenu pola i rodnog identiteta.\nPošto sud utvrdi promenu pola i rodnog identiteta kod pojedinca, on je dužan da izda nalog državnim organima i pravnim licima da u javnim ispravama izvrše odgovarajuću promenu njegovog polnog identiteta kako bi mu se omogućilo da promeni jedinstveni lični broj i dođe do novih isprava.\nPravosnažno rešenje kojim je sud odlučio o pravnoj promeni pola i rodnog identiteta sud će dostaviti matičaru radi upisa u knjigu rođenih, kao i nalog o promeni jednistvenog matičnog broja građana u skladu sa promenjenim rodnim identitetom.\nOperaciju promene pola u Srbiji čeka dvadesetak ljudi, a prve takve intervencije koje finansira država obavljene su već u prvoj polovini godine. Prosečno, država može da pokrije troškove operacija za 10 pacijenata.\nTroškovi, međutim, ne podrazumevaju samo hiruško lečenje, već i određivanje terapije pre operacije, kao i posle intervencije, a dalja hormonska terapija do kraja života, takođe iziskuje sredstva.\nAndreja Pejić: Maštala sam da se probudim kao žena\nEvo od koga je Andreja Pejić nasledila lepotu


Održan sastanak potpredsjednika Gvozdenovića sa ambasadorom Češke Republike\npetak, 28 februar 2020 14:13\nPotpredsjednik Skupštine Crne Gore i predsjednik parlamentarne Grupe prijateljstva sa Češkom Republikom Branimir Gvozdenović, održao je danas sastanak sa ambasadorom Češke u Crnoj Gori Nj.E. Karelom Urbanom.\nU otvorenom i prijateljskom razgovoru sagovornici su razmijenili mišljenja o odnosima dvije države te o aktuelnom društveno-političkom trenutku u Crnoj Gori i regionu.\nIzraženo je obostrano zadovoljstvo što je integracija Zapadnog Balkana i dalje spoljnopolitički cilj Češke, te činjenicom da će aktuelno češko predsjedavanje Višegradskom grupom - V4 nastojati da pruži dodatan doprinos u pravcu brže integracije regiona.\nKonstatovano je da kvalitetne političke odnose dvije države treba da prati i snažnija ekonomska saradnja. U tom smislu naglašena je potreba za većim prisustvom čeških kompanija u Crnoj Gori ali i boljom prezentacijom investicionih potencijala naše države.\nSagovornici su zajednički konstatovali da će aktivnosti koje Skupština Crne Gore planira za predstojeći period, prije svega „Konferencija mladih parlamentaraca EU i Zapadnog Balkana“ i okrugli sto na temu: „Zakonodavno djelovanje u kontekstu investicione atraktivnosti“, otvoriti nove prilike za konkretno djelovanje i uspostavljanje saradnje u brojnim oblastima.


Teror države, napadi, tužbe: Crna Gora u istom košu s Angolom i Nigerom po medijskim slobodama! – Nacional.hr\n27.10.2010. / 12:17\nTeror države, napadi, tužbe: Crna Gora u istom košu s Angolom i Nigerom po medijskim slobodama!\nNakon što su Reporteri bez granica objavili da se po medijskim slobodama Crna Gora nalazi tek na 104. mjestu u svijetu, zajedno s Angolom i Nigerom, u Podgorici su zavladali muk i nevjerica.\nČelnik Crne Gore Milo ĐukanovićCrnogorski dužnosnici naprosto ne žele vjerovati u izvještaj Reportera bez granica. U kabinetu premijera Mila Đukanovića smatraju da su ocjene o stanju medija u Crnoj Gori predimenzionirane, što je stav i odgovornog urednika prodržavnog dnevnika Pobjeda Srđana Kusovca. „Može li netko pomisliti da je u Crnoj Gori manje bilo kakve slobode nego na Kosovu i u Bosni i Hercegovini? U BiH u kojoj je situacija takva kakva jest? Ja mislim da svatko tko čita novine, tko gleda televiziju, to može shvatiti, da ne govorimo na Kosovu", kaže on i dodaje kako je i ovo jedno od onih čuda koje traje tri dana. "Proći će vrijeme, utvrdit će se i kako se došlo do tih podataka“, zaključuje urednik Pobjede.\n13 milijuna eura za duševnu bol\nPredstavnici novinarskih organizacija, međutim, tvrde da bi se crnogorska vlast morala zabrinuti zbog stalnog pada medijskih sloboda u toj zemlji.\nČelnik Novinarskog samoregulatornog tijela Mirsad Rastoder za DW kaže da je izvještaj Reportera bez granica snažan signal da se mora mijenjati odnos prema medijima i novinarima kako oni ne bi bili podređeni političkim i ekonomskim centrima moći. „Tu je ključ promjena: u oslobađanju navike da svi hoće medije i medijske slobode po svojoj mjeri. Da je drugačije, ne bi nam se dogodilo da, na primjer, vođa jedne političke grupacije nedavno, usred izborne euforije, pijeti uredniku lokalne televizije. Da ne nabrajam napade bahatosti prema novinarima i visoke novčane odštete za duševnu bol", kaže Rastoder.\nKada bi se samo uvažili tužbeni zahtjevi, uglavnom zbog "duševnog bola", prema dnevnicima „Vijesti" i „Dan", te tjedniku „Monitor", oni bi tužiteljima morali isplatiti čak 13 milijuna eura! Među onima koji tuže medije i novinare često su i najviši crnogorski dužnosnici.\nInače, poslednjih godina bilo je i fizičkih napada i prijetnji novinarima. Gotovo svi ti slučajevi ostali su nerasvijetljeni, uključujući i ubiojstvo glavnog urednika dnevnika „Dan" Duška Jovanovića.\nNajviše krivi novinari?\nUrednik u nezavisnom tjedniku „Monitor" Zoran Radulović kaže za DW da na prste jedne ruke možete izbrojati uistinu slobodne medije u Crnoj Gori. On dodaje da najveću odgovornost za takvo stanje, ipak, snose novinari. „Mi nemamo neka ekstremna ograničenja koja nas sprječavaju da radimo nego jednostavno, ako smo se spremni odreći patronata vlasti i novca koji taj patronat donosi, onda možemo raditi potpuno po vlastitoj savjesti", tvrdi on.


Pascal Wehrlein novi vozač Manora | GPF1Vesti\nPascal Wehrlein novi vozač Manora\nČeka se zvanična potvrda iz tima Manor\nMercedesov razvojni vozač Pascal Wehrlein je rekao da će se ove sezone u šampionatu Formule 1 takmičiti sa timom Manor, navodi se u nemačkim medijima.\nKao Mecedesov rezervni i razvojni vozač, 21-ogodišnjak je prošlih meseci bio povezivan sa ekipom Manor. Od sledeće sezone ekipa Manor će svoje motore nabavljati od Mercedesa pa samim tim je ovo i bio logičan izbor.\nManor još uvek nije zvanično potvrdio navode ali je nemački vozač za Auto Bild rekao: “Razgovore je vodio Toto Wolff za mene. On mi je mnogo pomogao na čemu sam mu mnogo zahvalan. San se ostvario. Prvi put kada sam imao šest godina prisustvovao sam GP vikendu i od tada želim da postanem Formula 1 vozač”.\nPobednik DTM šampionata prošle godine, ukoliko bude potvrđen i zvanično, će u ekipu Manora stići sa ne baš malim iskustvom jer je vozio za farički tim Mercedesa kao i Force Indiu nakon pozajmice tokom prošlogodišnjih predsezonskih testova.\nManor Racing će u sledeću sezonu ući sa dosta novina kao što su Mercedesov motor i tehničko partnerstvo sa ekipom Williamsa. Iz tima je nedavno objavljeno da su inženjeri Pat Fry i Nikolas Tombazis postali deo ekipe.\n12:46 Upravo je stigla i zvanična potvrda iz ekipe Manor\nMeet @ManorRacing’s first 2016 race driver, Pascal Wehrlein. #F1 pic.twitter.com/fUghsfPDcW\n— Manor Racing (@ManorRacing) February 10, 2016\nSlika: Mercedes AMG Petronas F1 Team


Gradska kuća | Zrenjanin\nPRIČE O PRVOJ ZGRADI VAROŠI\nNaredne godine navršava se tačno dva veka od početka gradnje najlepše i najznačajnije zgrade u Zrenjaninu - nekadašnje Županijske palate, a današnje Gradske kuće. Kao period gradnje, prema različitim izvorima, prihvata se razdoblje od 1817-1820. godine, kada je u Bečkerek vraćena sačuvana županijska arhiva, prethodno izmeštena iz grada nakon katastrofalnog požara 1807. godine.\nObeležavajući ovaj izuzetan jubilej, kroz šesnaest prigodnih tekstova o istorijatu Gradske kuće i njenim brojnim zanimljivostima, na ovim stranicama ćemo se tokom ove i naredne godine podsećati na njen značaj koji je imala za niz generacija ovoga grada i koji će sigurno imati i u vremenima što predstoje. Svaki stanovnik Zrenjanina ima nešto zajedničko s prvom zgradom u njemu, bilo upisom u neku matičnu knjigu koje se u Gradskoj kući vode i čuvaju, bilo kroz uspomene iz Gradskog parka, Barokne ili sale za venčanja, ili, jednostavno, diveći se njenoj jednostavnosti i monumentalnosti istovremeno, kao neizbežnom motivu svake razglednice s pozdravima iz Zrenjanina. Nema, takođe, niti jednog značajnijeg istorijskog događaja u gradu u protekla dva veka koji na neki način nije povezan sa ovom zgradom.\nFoto iz drona: Bojan Vijatov\nPočev od njene izgradnje na temeljima Bečkerečke tvrđave, preko rekonstrukcije i dogradnje kojima je dobila sadašnji izgled, sve do mnoštva detalja i simbolike u njenim prostorima, Gradska kuća česta je tema i u lokalnim letopisima. Ipak, uprkos toj harizmi koju nosi puna dva veka, o ovoj zgradi napisana je tek jedna tematska brošura i to 2003. godine, u izdanju Gradske narodne biblioteke "Žarko Zrenjanin". Istorijski arhiv grada je 2011. godine priredio zapaženu izložbu "Stara dama neprolaznog sjaja", a nedavno i prigodnu izložbu na Trgu slobode, upravo povodom jubileja.\nZbirka tekstova koja će se naći na ovim stranicama jesu kombinovani segmenti brošure o Gradskoj kući, pomenutih izložbi, kao i podataka i fotografija iz privatnih zbirki.


Mercedes: Prevara za prevarom - Auto Republika\nПочетна Life Biznis Mercedes: Prevara za prevarom\nDaimler definitvno tone sve dublje u sopstvenu verziju dizel skandala. Inženjeri zaposleni u nemačkom proizvođaču luksuznih vozila su očigledno eliminisali manipulativne komponente softvera iz uređaja za prečišćavanje izduvnih gasova, bez da su o tome obavestili nadležna tela u državi.\nPostavlja se logično pitanje šta je o svemu tome znao nadolazeći šef Daimler grupe?\nCela priča sa Mercedesom i rezon koji su primenili njihovi kadrovi, deluje da bi mogao da se opiše ovako. Pretpostavljamo da su Daimlerovi inženjeri bili ubeđeni u svoju intelektualnu superiornost. Šta sa Saveznim regulatornim telom za pitanja transporta (KBA)? Ma, to je samo gomila polupismenih birokrata koji ionako nemaju pojma sa svojim poslom. A šta sa saveznim ministartsvom transporta? Neće primetiti baš ništa!\nKako se ovde samo debelo preračunao proizvođač iz Švabije čiji su inženjeri pokušali da namagarče regulatorna tela… Međutim, tokom prethodne tri i po godine, od trenutka kada je svetsku, ne samo automobilsku javnost, potresao dizel skandal u režiji kolega iz Volfsburga, regulatorna tela iz Flensburga su značajno unapredila svoja znanja i tehnološku ekspertizu zaposlenog osoblja.\nEvo šta se dogodilo. Početkom prethodne godine, KBA je objavio da je identifikovao pet nelegalnih, prevarnih komponenti softvera u mnogim dizel motorima koje potpisuje Daimler. Više od 750.000 vozila na globalnom nivou bi trebalo da završe na korektivnoj intervenciji u ovlašćenim servisima kako bi se eliminisali pomenuti problemi.\nOno što Daimlerovi ljudi nikako nisu znali jeste da su eksperti iz savezne kancelarije iz Flensburga, izvršili detaljniju proveru softvera koji su već ispitivali. Prema informacijama koje je svetskoj javnosti preneo ugledni Spiegel, činovnici su zatim uporedili originalan sa novim softverom.\nOtkriće do koga su došli je zapanjujuće. Novi softver je izmenjen na tačno, koincidencije li, pet mesta. Ništa alarmantno ovo ne bi ni bilo, da tih pet mesta nisu identična onima na koje su vlasti već imale primedbe i prozvale proizvođača zbog manipulacije.\nPotom su kontrolni organi naišli još jedno mesto gde su inženjeri Daimlera izvršili izmene programskog koda. Eksperti iz KBA su bili sumnjičavi, odnosno u strahu da možda inženjeri iz Štutgarta nisu želeli da na tajan način eliminišu dalje manipulacije. Sada se ta sumnja ispostavila opravdanom i potvrđenom a prvi je o tome pisao nemački list Bild am Sonntag.\nVozilo koje je bilo predmet kontrole i na kome je primećena nedoslednost je krosover model GLK 220 koji ispunjava emisioni standard Euro 5. Na dan 4. april 2019. godine, KBA je uputio pismo na adresu Daimler grupe “navodeći da je proizvođač izvršio nedozvoljene prepravke na sistemu prečišćavanja izduvnih gasova“, a Mercedesu sada ostaje da prokomentariše optužbe iznete u pismu, iako stvari deluju poprilično jasno, i na teret već dobrano ukaljanog ugleda nemačke marke. Ovo su potvrdili i izvori iz same kompanije, koji nisu želeli da se identifikuju iz očiglednih razloga.\nDesetine hiljada vozila su pred novim talasom povlačenja\nRegulatorno telo je do pojedinosti obrazložilo svoje nalaze u pomenutom pismu. Inženjeri su podesili sistem nanovo, na način da zadovolji kriterijume za emisiju azotnih-oksida. Motor kodne oznake OM651, je dobio jedinicu koja “kontroliše ciljanu temperaturu rashladne tečnosti“.\nEfekat instalacije ove jedinice se ogleda u tome da zahteva nižu temperaturu rashladne tečnosti i drugačiju strategiju kontrole izduvnih gasova u laboratoriji spram toga, kako bi test sertifikacije prošao s dobrim rezultatima. Krajnji rezultat izmene je doveo do toga da vozilo prolazi testove emisija azotnih-oksida u laboratoriji, ali u realnim saobraćajnim uslovima, to nikako nije slučaj.\nOvo je, prema navodima pisma koje je potpisao KBA, očigledno i dokazano tokom sprovedene istrage. Sada je, kao posledica svega toga, oko 55.000 pogođenih vozila pod pretnjom mandatornog opoziva, a radi se o pomenutom modelu GLK. Ipak, prema informacijama koje prenosi Spiegel, vlasti su ubeđene da će dalja istraga dovesti do saznanja o brojnim drugim modelima sa trokrakom zvezdom kojima je manipulisano na gore opisani način.\nSam proces je od ogromnog značaja za Daimler. Kada je proizvođač zapazio manipulaciju po prvi put, bio je dužan da se postara da ne dođe do novih skandala. Posledično, Daimler je bio obavezan da prijavi i taj šesti uređaj, za koji je ipak odlučio da instalira u tajnosti. Radi se o klasičnom kriminalu. Iz Daimlera je stigla kratka izjava: “Tvrdnja da smo nešto želeli da sakrijemo, tokom dobrovljne servisne intervencije, neprimerena je.”\nDa se vratimo mi na početno pitanje. Šta je od svega ovoga znao novi, budući šef grupe.\nProces je od ogromnog značaja za javno tužilaštvo u Štutgartu. Daimler je predmet njihove istrage već duže od godinu dana, a u vezi sa dizel skandalom. Za verovati je da će istražitelji ponovo krenuti u akciju kako bi obezbedili da dokazi ostanu raspoloživi, pa su očekivani pretresi u Daimleru. Iznad svega je tužilaštvo zainteresovano da utvrdi ko je zapravo naredio tajnu korektivnu, dodatnu manipulaciju. Dodatno, interesantno je ko će pružiti garancije da se neće dogoditi nova neprijatna otkrića ovog tipa.\nTehnički odbor, koji je zapravo odgovoran, vodi pomenuti Ola Kelenijus. On će početkom maja naslediti Ditera Cečea na mestu prvog čoveka nemačkog proizvođača. Ukoliko se ispostavi da je on znao za sve ovo, biće to teška hipoteka za njegov ugled. Ipak, malo je verovatno da je Kelenijus o ovome imao pojma, odnosno svi su izgledi da je neko drugi naredio ovu tajnu, inkriminišuću operaciju.\nDaimler je porekao navode iznete u listu “Bild am Sonntag”, prema kojima je novi, budući šef uključen u aferu sa modelom GLK. S druge strane, ministar transporta, Andreas Šejer može biti ponosan na svoje ljude i kontrolne organe pod svojom upravom.\ntagovi: daimler dizelgejt Mercedes izdvojeno kba mercedes Ola Kelenijus\nprethodni Da li neko uopšte može da stane na put Tesli?\nsledeći BMW i Deutsche Telekom žele da blokiraju predlog EU vezan za Wi-Fi standard\nAu, ovi su preskocili i nas, balkance, vazece prevarante, bar za dve visine lestvice..\nOdgovor na posmatrac\nOni su oduvek bili mega prevaranti. Na primer, gotovo sve prevare sa osiguranjima izmislili su oni, pa kada su kod njih rupe u zakonu za iste zapušene, onda smo ih mi, turci i ostali počeli primenjivati…\nFord planira potpuno električni F-150


Trampu zabranjen "blok" na Twitteru | Info | Svet\n28. januar, 23:48\nSudija odlučio:Trampu zabranjen "blok" na Twitteru 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n23.05.2018. / 20:41\nIzvor Tanjug 23.05.2018. / 20:41\nFederalni sudija u Njujorku Naomi Rejs Bučvald danas je donela odluku da američki predsednik po zakonu ne može da blokira korisnike koji ga prate na društvenoj mreži Twitter.\nTakvim potezom, ukoliko mu se ne sviđa šta mu oni pišu, ugrozio bi njihovo pravo na slobodu govora koje im je propisano Prvim amandmanom Ustava SAD.\nOva odluka usledila je kao odgovor na tužbu koju je u julu prošle godine protiv predsednika Donalda Trampa podneo Institut Univerziteta Kolumbija, koji se bavi proučavanjem Prvog amandmana američkog Ustava, zajedno sa nekoliko korisnika Twittera, prenosi Rojters.\nOni su tada podneli tužbu zato što je Tramp blokirao naloge vlasnicima koji su ga kritikovali, ismevali i izražavali neslaganje sa njegovim stavovima, uz obrazloženje da je Trampov nalog na Twitteru javni forum i da zabranom pristupa krši Prvi amandman američkog ustava.\ndonald tramp twitter sud


B92\t06.05.2018 09:47\nReč je o kupoli koja će levitirati na elektromagnetima i kretati se kroz vakuumirani tunel.\nUpravo zato što je reč o vakuumiranom tunelu, znači da u njemu nema otpora vazduha, a zbog levitacije na elektromagnetima nema trenja.\nNova vrsta voza zato bi trebalo da se kreće brzinama većim od 1.200 kilometara na sat. To je prosečna brzina zvuka i za skoro 300 kilometara veća brzina od putničkog aviona.\nPrema procenama stručnjaka, put od Dubaija do Abu Dabija, dug oko 140 kilometara, biće moguće preći za 12 minuta. Automobilom je potrebno oko sat i po, piše 24 sata.\nProcenjuje se da bi kupola trebalo da prevozi oko 10.000 ljudi po satu.


Cela vila na nogama zbog lepih vesti! - www.FOLKOTEKA.com\n« Susret Dukićeve i Krunićeve na sudu! Trudna Ana Nikolić završila u bolnici! »\tCela vila na nogama zbog lepih vesti!\t“Ne znam kako se osećam. Kao da bih volela da padem u nesvest\nViše ovde: Cela vila na nogama zbog lepih vesti!\nKomentari komentara\tApril 20th, 2017 | Tags: Aleksandra, reality, rijaliti, trudnoca, učesnici, Vesti | Category: Estrada vesti, FolkoTeka, Vesti Komentariši Cancel reply


„Jednostavno, nije vreme. Jednostavno, nije ljudski. Nema i ne može biti opravdanja za držanje govora i hvalisanje u danu u kome će broj onih koji su izgubili bitku sa ‘nevidljivim neprijateljem’ možda po prvi put biti trocifren, dok će se broj potvrđenih slučajeva zaraze u 24 sata svakako ponovo meriti hiljadama”, naveo je Šarović.\nOn je apelovao na Vučića da makar jedan dan radi bez svetlosti medijskih reflektora i da tako, simbolično, oda priznanje svim lekarima i medicinskim radnicima ali i svim drugim herojima koji „svesno i dobrovoljno” stavljaju život na kocku, ne tražeći ni mrvicu medijske pažnje kojom je Vučić neprestano obasjan.\n„Siguran sam da građani Srbije nisu zaboravili da ste upravo vi pre nekoliko meseci, takođe u vreme pandemije, praćeni brojnim televizijskim ekipama položili kamen temeljac za izgradnju ove bolnice, kao ni to da ste same radove na izgradnji, više puta, što noću, što danju, neumorno obilazili sa svojim vernim saradnicima i novinarima… Nemojte strahovati ni da je neki neodgovorni građanin zaboravio da je Srbija, dakako pre svega vašom zaslugom ‘ekonomski tigar’ i da nam nakon decenija ratova, lopovluka i propadanja, svi u regionu, čitavoj Evropi, ali i mnogo šire, zbog toga zavide”, dodao je on.\nŠarović je podsetio da predsednik po Ustavu izražava državno jedinistvo i predstavlja Srbiju zbog čega je njegova obaveza da bude najrevnosniji u poštovanju mera propisanih radi zaštite zdravlja i života stanovništva.\nPrethodni tekstUhapšen otac Antonije! (VIDEO)\nSledeći tekstALI NIJE TO JOŠ GOTOVO: Trampov štab osporio rezultate u još jednoj državi!


SEE Project Archives - Liberalni Forum\nLiberalni forum organizovao konferenciju “Budućnost javnih i državnih preduzeća u BiH”\nLiberalni forum 7. 11. u Hotelu Bosnia u Sarajevu organizirao je konferencija “Budućnost javnih i državnih preduzeća u BiH” u hotelu Bosna. Konferencija je bila podijeljena na dva panela. U prvom panelu pod nazivom “Stanje u državnim i javnim preduzećima u BiH” Bobana Čegar kao predstavnik MMF-a te profesor EkonomskogČITAJ DALJE\nKonferencija: Budućnost javnih i državnih preduzeća u BiH\nOn: 29. Oktobra 2019.\nLiberalni forum 7. novembra s početkom od 10:00 sati u Sarajevu organizuje konferenciju na temu javnih kompanija u BiH. Na konferenciji će se govoriti o trenutnom stanju javnih kompanija, kao i mogućim rješenjima za njihovo unaprjeđenje. Ovim putem Vas pozivamo da prisustvujete našoj konferenciji. AGENDA 09:30 – 09:55 Dolazak iČITAJ DALJE\nJavni telekomunikacijski operateri u Bosni i Hercegovini iz godine u godinu bilježe manji promet, kao i neto dobit. Prema zvaničnim podacima o poslovanju tri najveća telekom operatera u BiH tokom 2018. godine, najbolje rezultate ostvarila je kompanija Telekomunikacije RS – M:tel koja je prestigla BH Telecom po zaradi u 2018. godini i postala najprofitabilniji telekom operater u BiH. Prema finansijskom izvještajuČITAJ DALJE\nKOLIKO NAS KOŠTAJU DRŽAVNE KOMPANIJE: Osam milijardi duga, loše usluge, male penzije i plate u privatnom sektoru\nOn: 30. Avgusta 2019.\nPiše: DANIJAL HADŽOVIĆ U noći između utorka i srijede, 10. jula ove godine zatvorena je mostarska kompanija Aluminij. Ukupni dug Aluminija iznosi 377 miliona KM. Kompanija godinama kontinuirano posluje u gubitku. Ipak, u trenutku zatvaranja prosječna plata u ovoj firmi iznosila je za bh. prilike enormnih 3.134 KM, dok je primjerice njenom bivšem direktoru Miji Brajkoviću samo na ime plataČITAJ DALJE\nPiše: DANIJAL HADŽOVIĆ S javnom potrošnjom koja je u 2018. iznosila 42,40% BDP-a (bruto domaćeg proizvoda), Bosna i Hercegovina je ispod evropskog prosjeka koji iznosi 46.80%. Ipak, od same visine potrošnje mnogo je veći problem u strukturi javne potrošnje, odnosno činjenici da je karakter potrošnje u BiH mahom tekući a ne investicioni. Preusmjeravanje javne potrošnje saČITAJ DALJE


Nije viteški #1: Samoubistva - FakeNews Tragač\nNije viteški #1: Samoubistva\nNa konferenciji za štampu održanoj 22. 12. 2021. Branimir Nestorović i Saša Borojević predstavili su Udruženje za zaštitu dece „Vitezovi reda zmaja“. Tom prilikom izneli su niz tvrdnji koje smo analizirali bez namere da umanjimo značaj problema sa kojima se suočavaju deca, mladi i njihovi roditelji, već iz uverenja da njihovo rešavanje ne treba da počiva na neistinitim i manipulativnim informacijama.\nRedakcija FakeNews Tragača će u devet nastavaka objavljivati analizu izjava Nestorovića i Borojevića o suicidu, dečijim pravima, promeni pola, društvenim mrežama, osobama sa invaliditetom, sistemu amber alert, seksualnom obrazovanju, pedofiliji i incestu.\nPovod za prvu analizu predstavljala je sledeća izjava Saše Borojevića sa pomenute konferencije:\n46000 samoubistava dece imamo u 24 države Evropske Unije u poslednjih 12 meseci. To su deca od 8. do 14. godine. U Srbiji negde imamo oko 1000 samoubistava.\nBorojević u svojoj izjavi nije precizirao na koje se 24 države Evropske unije (od 27 zemalja članica koliko ih ima) odnosi izneti podatak. Najnoviji dostupni Eurostatovi podaci o stopi (a ne ukupnom broju) samoubistava za uzrast od 15 do 19 godina odnose se na 2018. godinu. Dostupni su još samo podaci za starije, ali ne i za mlađe uzraste. Ni u bazama Svetske zdravstvene organizacije, UNICEF-a, Svetske banke ili portala Our World in Data, koji inače objavljuju ovaj tip podataka, još uvek nisu objavljeni podaci za 2021. godinu.\nU velikom istraživanju o mortalitetu među mladima, čiji su rezultati objavljeni u novembru 2021. godine  obrađeni su podaci za 2019. godinu za 204 zemlje i teritorije. Rezultati ukazuju da je u 2019. godine umrlo oko 1,49 miliona mladih uzrasta od 10 do 24 godine, od čega je 8,2% oduzelo sebi život, što znači da je ovaj broj, za istraživani uzrast i period bio oko 122.000. U objavljenom radu nisu izdvojeni posebni podaci za Evropu, a u dodatnim dokumentima moguće je pronaći samo grafikone u kojima su predstavljeni podaci za regione i pojedinačne zemlje po uzrocima smrti, ali za uzrast od 10-24 godine [2, 3].\nBroj koji pominje Borojević može se pronaći u sažetku najvažnijih nalaza UNICEF-ovog istraživanja o stanju mentalnog zdravlja dece i adolescenata. Najveći broj medija i potrala preneo upravo tu informaciju [4, 5, 6]. Međutim navedena procena se ne odnosi na zemlje članice EU, već se na osnovu dostupnih podataka za 2019. godinu procenjuje da je na globalnom nivou 45.800 dece i adolescenata uzrasta od 10 do 19 godina izvršilo samoubistvo.\nU okviru istog istraživanja, objavljen je i separat za Evropu u kome se navodi procena da je u 2019. godini u Evropi 1.200 dece i adolescenata uzrasta od 10 do 19 godina oduzelo sebi život.\nKada je u pitanju Srbija, Republički zavod za statistiku je poslednji put ažuruirao podatke 1. 7. 2021. godine, i ti podaci se odnose na 2020. godinu. Iz objavljene tabele može se pročitati da je tokom 2020. godine bilo ukupno 895 samoubistava (682 osobe muškog i 213 ženskog pola), a u uzrastu od 15 do 19 godina četiri. Podaci za 2021 godinu još nisu objavljeni.\nNapomena: Cilj ove analize nije da umanji značaj očuvanja mentalnog zdravlja i problema suicida kod dece i mladih, već da ukažemo na realne razmere problema. Ako vam je potrebna pomoć, možete pozvati Nacionalnu SOS liniju za prevenciju suicida (011/7777000), SOS liniju Centra Srce, koja je dostupna svakodnevno od 14 do 23 (0800/300303) ili Nacionalnu liniju za psihosocijalnu pomoć tokom epidemije (0800/309309). Posebni brojevi Instituta za mentalno zdravlje su 063/7298260 (za mlade i roditelje dece do 18 godina) i 063/1751150 (za osobe starije od 18 godina).\nSutra: Nije viteški #2 – Dečija prava


„Lavovi” granitnom odbranom do Evropskog prvenstva\nU meču odluke za plasman u Mađarsku i Slovačku, "lavovima" je u "Bemax areni" bio dovoljan i bod protiv Rumunije, ali su slavili 23:19 i ostali na 2. mjestu u grupi 8, iza neprikosnovene Švedske\n30879 pregleda\t795 reakcija\t93 komentar(a)\nSlavlje rukometaša Crne Gore nakon pobjede nad Rumunijom, Foto: Bert Berišaj/RSCG\nPeti put zaredom, a šesti ukupno, rukometaši Crne Gore igraće na prvenstvima Evrope!\nU meču odluke za plasman u Mađarsku i Slovačku, "lavovima" je u "Bemax areni" bio dovoljan i bod protiv Rumunije, ali su slavili 23:19 i ostali na 2. mjestu u grupi 8, iza neprikosnovene Švedske.\n"Balkanskim trikolorima", nekadašnjoj rukometnoj velesili (četiri zlatne i dvije bronzane medalje sa svjetskih prvenstava, srebro i tri bronze sa OI), bio je neophodan remi da prekinu odsustvo sa velikih takmičenja, koje traje od SP u Švedskoj 2011. godine.\nTakav rezultat je odgovarao i timu Zorana Roganovića, ali kalkulacija nije bilo, niti je smjelo da bude.\nPrvo poluvrijeme je bilo veoma izjednačeno, a dominirale su odbrane. Domaći nisu dali gol osam i po minuta, ali su u tom periodu primili samo dva, da bi potom mreža Nebojše Simića bila netaknuta 11 minuta. To je, međutim, bilo dovoljno samo za seriju 3:0 i drugo vođstvo od dva razlike (9:7, nakon 3:1).\nRumunija je do odmora izjednačila, a onda je u nastavku opet proradila granitna odbrana, kojom su komandovali Nebojša Simović i Vuk Lazović, a sjajno sa pozicija dva i pet pomagali Branko Vujović i Aleksandar Bakić.\nVujović je dao dva gola, a Simović i Marko Lasica po jedan u seriji 4:0, kojom je Crna Gora povela 13:9 i najavila trijumf.\nRumuni su koristili brojna isključenja "lavova" da nekoliko puta priđu na minus dva, ali bliže nisu mogli.\nPosljednji nalet odbio je Vasko Ševaljević, koji je preuzeo odgovornost kada je bilo najvažnije i dao tri vezana gola od 50. do početka 55. minuta.\nCrna Gora ide na Evropsko prvenstvo, ali je jasno da mora da igra bolje kad u januaru naredne godine stigne u Mađarsku ili Slovačku.\nKo god da budu rivali, biće jači od Kosova i Rumunije, koje je Roganovićev tim savladao ove sedmice. Valjda će tada i "lavovi" biti jači za Stevana i Miloša Vujovića, Stefana Čavora, Radojicu Čepića, Arsenija Dragaševića, možda još nekog...\nNa 15. šampionatu Starog kontinenta učestvovaće Mađarska i Slovačka kao domaćini, Španija i Hrvatska kao finalisti prošlog EP, po dvije ekipe iz osam kvalifikacionih grupa - Srbija, Francuska, Njemačka, Austrija, Rusija, Češka, Poljska, Island, Slovenija, Holandija, Norveška, Bjelorusija, Danska, Sjeverna Makedonija, Švedska i Crna Gora, te Bosna i Hercegovina, Litvanija, Poljska i Ukrajina kao četiri najbolje trećeplasirane selekcije.\nCRNA GORA - RUMUNIJA 23:19 (9:9)\nPodgorica - „Bemax arena”. Igrano bez prisustva publike. Sudije: Brkić i Jusufhodžić (Austrija). Sedmerci: Crna Gora 2 (1), Rumunija 1 (1). Isključenja: Crna Gora 16, Rumunija 6 minuta. Crveni karton: Simović (Crna Gora) u 60. minutu (3X2).\nCrna Gora: Mijušković, SIMIĆ (sedam odbrana), F. VUJOVIĆ, Glendža, Bakić 2, LAZOVIĆ, B. VUJOVIĆ 5, Radović 3, Simović 1, ŠEVALJEVIĆ 3 (1), BOŽOVIĆ 3, LASICA 5, Vujačić, Anđelić, Grbović, Lipovina.\nRumunija: Janku, POPESKU (14 odbrana), Militaru, UMET 6, RAKOCEA 2, BUŽOR 3, Negru 1 (1), Sandru, Gavriloaja, Rotaru 1, Buzle 1, KABUC 1, Fotake, DUMITRU, ASOLTANEI 2, Talmajer 2.\nRukometaši Crne GoreKvalifikacije za Evropsko prvenstvo u rukometuRukometaši Rumunije\n13.05. 16:58 h\t61\t41476\n13.05. 18:16 h\t41\t17242\n13.05. 19:11 h\t15236\n13.05. 23:47 h\t12199\n13.05. 20:29 h\t10827\n14.05. 12:13 h\t9


SRBIJA SE SUOCAVA SA IZAZOVOM REFORMI JAVNIH PREDUZECA | Institute for War and Peace Reporting\nSRBIJA SE SUOCAVA SA IZAZOVOM REFORMI JAVNIH PREDUZECA\nNastavljajuci sa sprovodjenjem planova za smanjivanje i prodaju velikih javnih preduzeca, vlada se suocava sa opasnoscu od sukoba sa radnicima.\nBy Milan Culibrk\nVlada Srbije se nalazi pred prvim velikim iskusenjem u pogledu svojih planova za reforme javnih preduzeca kao sto je nacionalni avioprevoznik JAT.\nBroj letova JAT?a znatno je smanjen zbog trenutnog strajka i niko ne moze sa sigurnoscu da predvidi konacnu sudbinu kompanije koja trpi velike gubitke.\nAvioni su prizemljeni vec tri nedelje zbog strajka aviomehanicara i avioinzenjera koji zahtevaju isplatu neisplacenih licnih dohodaka.\nRadnici su zapecatili opremu kada im kompanija nije isplatila novembarsku i decembarsku platu. Srpsko Ministarstvo finansija odbilo je da uplati novac, navodeci da je kompanija vec u prvoj polovini novembra potrosila budzet za plate predvidjen za 2004. godinu.\nMinistarstvo je odbilo da prekrsi sopstvene propise, sto predstavlja prvi nagovestaj odlucnijeg stava prema prevelikoj potrosnji u javnom sektoru.\nOdlucna da sprovede restrukturisanje i poboljsa ekonomsku efikasnost javnih preduzeca, Vlada je uvela ogranicenje od sedam odsto na svako povecanje plata, sto se u praksi pokazalo kao njihovo smanjenje – imajuci u vidu da je ovo ogranicenje za citavih 2,6 posto manje od predvidjene godisnje stope inflacije.\nVecina ekonomskih strucnjaka podrzava ovakav stav, s obzirom na to da su plate zaposlenih u javnom sektoru jos uvek dva ili tri puta vece od prosecnog licnog dohotka koji iznosi oko 185 evra. Istovremeno, mnoga javna preduzeca posluju sa gubitkom.\nJavna preduzeca suocavaju se s brojnim problemima u sprovodjenju reformi u koje spadaju preveliki broj zaposlenih, dugovi i zastarela oprema. Bojeci se talasa socijalnih nemira, sa ovim pitanjem se nije ozbiljno suocila nijedna vlada posle pada Slobodana Milosevica 2000. godine.\nPostalo je, medjutim, ocigledno da ekonomsku reformu nije moguce sprovesti bez primene principa trzisne ekonomije na ova preduzeca.\nSama njihova velicina predstavlja najvece ogranicenje za sprovodjenje ozbiljnih reformi. Drzavna preduzeca zaposljavaju samo 10 procenata radne snage u Srbiji, ali su ostvarila petinu ukupnih prihoda zemlje u 2003. godini, kao i 27 procenata ukupnih gubitaka.\nSudeci po analizi koju je izvrsio bivsi ministar finansija Bozidar Djelic, spoljni dug koji imaju cetiri najveca javna preduzeca – EPS, NIS, ZTP i JAT – iznosio je ukupno 2,3 milijarde evra u 2003. godini, od cega dugovi kompaniji IFC (International Financial Corporation) iznose 536 miliona evra, a Pariskom klubu poverilaca 747 miliona.\nMedjunarodni monetarni fond i druge medjunarodne finansijske institucije, sa kojima je Srbija 2002. godine potpisala trogodisnji ugovor, insistiraju na reformi javnih preduzeca i ona predstavlja uslov za dalju saradnju.\nU najnovijem izvestaju MMF?a koji je objavljen pocetkom ove godine navodi se da preveliko ucesce javnih preduzeca u nacionalnom proizvodu predstavlja jedan od razloga za teskoce sa kojima se suocava ekonomija.\nSuocena sa ovim zahtevima, Vlada Srbije je izjavila da ove godine namerava da izvrsi transformaciju osam najvecih preduzeca u javnom sektoru. Medju njima su EPS, NIS, ZTP, JAT, Telekom, PTT, Beogradski aerodrom i Srbijasume.\nOvih osam preduzeca trenutno zaposljava 135.000 radnika. Sudeci po vladinim planovima za njihovo restrukturisanje, bez posla ce ostati vise od 18.000.\nIako se Vlada suocila sa otporom u JAT?u, prvom preduzecu u kojem je reforma pocela da se sprovodi, srpski ministar finansija Mladjan Dinkic je ubedjen da ce u ostalih sedam gigantskih kompanija reforme biti sprovedene brze i lakse.\nKada je rec o JAT?u, Dinkic navodi da najveci problem predstavlja preveliki broj radnika.\n"Za kompaniju ove velicine optimalan broj radnika iznosi oko 1500, dok JAT sada zaposljava vise od 3700", izjavio je Dinkic za IWPR.\nDinkic ocekuje da ce najveci otpor reformama doci iz velikih i neefikasnih administrativnih sektora EPS?a i NIS?a.\nPodaci iz aprila pokazuju da se 8.573 radnika iz ovih osam kompanija vec dobrovoljno prijavilo kao tehnoloski visak, sto podrazumeva dobijanje otpremnine.\nVlada svojim planom predvidja i ponovno zaposljavanje 9.800 otpustenih radnika u novim kompanijama koje ce biti formirane nakon razdvajanja centralnih i dodatnih aktivnosti ovih preduzeca.\nMedju ovim dodatnim aktivnostima nalaze se hoteli i restorani. Na primer, JAT poseduje hotele u Beogradu, zimskom odmaralistu Kopaoniku i crnogorskoj obali, sto nema mnogo veze sa centralnim aktivnostima avioprevoznika. Vlada se nada da ce privatizacijom ovih poslovnih aktivnosti obezbediti 9.800 novih radnih mesta.\nMnogi ekonomisti veruju da je Vlada potcenila neophodno smanjenje broja radnih mesta. Oni misle da treba otpustiti jednu trecinu od 135.000 radnika u javnim preduzecima, ali da se Vlada ne usudjuje da to javno prizna zbog straha od siroke reakcije u ovim privrednim granama.\nRadnici rafinerije nafte u Pancevu organizovali su u aprilu protest zbog planiranih smanjenja u NIS?u. Kako u Srbiji postoje samo dve rafinerije nafte, ubrzo je doslo do nestasice goriva.\nUprkos ovim pocetnim problemima, Vlada insistira na tome da ove reforme nemaju alternativu.\nDinkic je za IWPR izjavio da Vlada namerava da tokom 2006. godine privatizuje sva preduzeca u kojima se sada sprovodi reorganizacija – i da nece biti odlaganja za kompanije koje ne uspeju da privuku kupce.\n"Kompanije za koje ne bude bilo interesovanja od strane potencijalnih kupaca otici ce u stecaj", kaze on.\nIpak, vladinu strategiju ne podrzavaju svi ekonomisti. Vladana Hamovic, ekonomista u Institutu za istrazivanje trzista, navodi da je Vlada napravila neke "nepromisljene i nespretne" poteze, uglavnom zbog toga sto nije iskoristila iskustva drugih zemalja u tranziciji.\nHamoviceva tvrdi da je sasvim pogresna vladina strategija koja podrazumeva prodaju svih reformisanih preduzeca stranim kupcima.\nKao alternativu ona je navela primer Slovenije. Vlada Slovenije je zadrzala vlasnistvo nad kljucnim ekonomskim sektorima pomocu konzorcijuma koji cine radnici i drzava. Radnici su vlasnici preduzeca, koristeci kapital koji je obezbedila i koji poseduje drzava.\n"Slovenija je sacuvala sve sto ima najveci znacaj za ekonomiju drzave, dok mi prodajemo nasa najvaznija preduzeca", kaze Hamoviceva.\nAleksandar Vlahovic, bivsi ministar za privatizaciju i poslanik opozicione Demokratske stranke u Skupstini Srbije, izjavio je za IPWR da je skeptican prema strategiji Vlade.\nVlahovic tvrdi da vlada koja se sastoji od nekoliko heterogenih politickih partija nece biti u stanju da sprovede teske reforme u javnim preduzecima kao sto su EPS, NIS i ZTP.\n"Vlada je odugovlacila sa zapocinjanjem ovog procesa i cela 2004. godina je nepotrebno izgubljena", kaze on.\n"Ocigledno je da ne postoji celovit i jasan reformski plan i zbog toga ova Vlada cini greske, dok ministri daju protivrecne izjave."\nEkonomista Sasa Djogovic tvrdi da je Vlada nacinila drugu veliku gresku kada je odlucila da nastavi sa imenovanjem menadzera i direktora drzavnih javnih preduzeca na osnovu njihove stranacke opredeljenosti.\nPoput svojih prethodnika, clanice vladajuce koalicije – Demokratska stranka Srbije, G17 plus, Srpski pokret obnove i Nova Srbija – imaju medjusobni sporazum koji odredjuje koja ce stranka imati pravo da imenuje rukovodioce u pojedinim javnim preduzecima.\nDjogovic kaze da bi proces reforme javnih preduzeca bio daleko uspesniji kada bi se rukovodioci imenovali iskljucivo na osnovu njihovih profesionalnih kvaliteta.\nIpak, Dinkic tvrdi da je Vlada postigla konsenzus u pogledu reforme javnih preduzeca.\n"Svi ministri su shvatili da to mora biti uradjeno, nemamo nikakvih nesuglasica u pogledu strategije i jasno nam je u kom smeru treba da idemo", kaze on.\n"Kada okoncamo privatizaciju i restrukturisanje javnih i drzavnih preduzeca, najzad cemo se izvuci iz ovog corsokaka u koji nas je tokom devedesetih doveo bivsi rezim. Ocekujem da ce sledece dve godine biti mnogo lakse od ove."\nMnogi strucnjaci nisu ovako sigurni. Oni isticu da pravi izazov ne lezi u reformisanju JAT?a, koji je relativno mala i potencijalno profitabilna kompanija, vec u resavanju problema drugih velikih drzavnih preduzeca, kada ce najzad postati jasno da li se vlast suocava sa rizikom od velikih socijalnih nemira.\nMilenko Smiljanic, predsednik Saveza nezavisnih sindikata, jednog od najvecih radnickih asocijacija, kaze da radnici nisu voljni da sami podnesu najveci teret reformi.\nOn je izjavio da je pogresan stav da radnici koce reforme. "Mnogi ljudi u vrhovima srpske vlasti usporavaju reforme i mnogi od njih se nalaze u sferi uticaja sumnjivog kapitala i poslovnih nagodbi."\n"Radnici ostaju bez icega, a oni su tokom proteklih 15 godina podneli najveci teret reformi."\nMilan Culibrk je dopisnik lista "Dnevnik" iz Novog Sada.\nBCR Issue 552\nKOMENTAR: NEUSPEH 'SLOBODNE' STAMPE U SRBIJI\nKOMENTAR: NEDOVOLJNA SPREMNOST ZA ISTRAZIVACKI RAD U BALKANSKIM MEDIJIMA\nNEOPHODAN REMONT NA BALKANU


Sumnjive ponude za rad u inostranstvu\nVideo prilog RSE iz oktobra 2009 godine koji govori o tome kako je oko 700 radnika iz Bosne i Hercegovine na privremenom radu u azerbejdžanskom gradu Bakuu mjesecima radilo i živjelo bez novaca i pasoša\nSiromaštvo i surova borba za egzistenciju tjeraju građane Bosne i Hercegovine da koru hljeba potraže van granica države. Za primamljivu platu veliki broj njih spreman je upustiti se u avanturu sa sumnjivim firmama i još sumnjivijim posrednicima za zapošljavanje koji nisu registrovani ni u jednoj zvaničnoj instituciji.\nPotvrđuje to i prošlogodišnji slučaj bosanskohercegovačkih radnika u Azerbejdžanu koje su poslodavci držali bez novca i pasoša, pa čak ih i fizički maltretirali. Čini se, međutim, da azerbejdžanska lekcija nije naučena - naprotiv, potraga za egzistencijom još uvijek je jača od opreza.\nOvih dana u Republici Srpskoj pomama je za građevinskim i ugostiteljskim poslovima u Dubaiu, za koje posreduje firma „Nahil“, registrovana prošlog mjeseca u Banjoj Luci. Obećana plata od oko 2.000 američkih dolara zainteresovala je mnoge, a za posao u Dubaiu do sada ih se prijavilo oko tri stotine.\nU „Nahilu“ kažu da zbog loših iskustava sa radnicima traže od kandidata da prije puta polože depozit od 800 dolara. Službenica tog preduzeća, koja nije željela da se predstavi, tvrdi da firma „Nahil“ posluje legalno:\n„Firma je registrovana od 1. februara. Radnici se šalju na terenski rad. Ugovor je na dvije godine. Normalno se prijavljuju, ide im i penziono, zdravstveno, sve kompletno, kao i normalni radnik koji se prijavljuje.“\nDepozit - povod za sumnju\nDirektor portala “Posao.ba” Edin Mehić upozorava građane da prije upuštanja u proceduru traženja posla obavezno provjere bonitet firme koja posreduje pri zapošljavanju u inostranstvu.\n„Jako je bitno spomenuti da te firme ne traže depozit. Eventualno može se tražiti neko ljekarsko uvjerenje ili uvjerenje o nekažnjavanju, ali nikad takva kompanija regularna ne traži depozit“, napominje Mehić.\nSumnjivo treba da bude i ako firma koja traži radnike nema jasan opis poslova i proceduru zapošljavanja. Poslovi na naftnim platformama, branje voća u mediteranskim zemljama, rad u ugostiteljstvu gdje su se pretežno tražile djevojke - sve su to povremeno bili paravani za prevare, pa čak i trgovinu bijelim robljem.\nOglašivači kažu da se sumnjivi oglasi ipak daju prepoznati. I vlasnik agencije „Spektar“, koja posreduje u zapošljavanju, Miroslav Vukajlović takođe smatra da su sporni svi oglasi gdje se traži polaganje depozita. On ističe na šta još treba obratiti pažnju prilikom traženja posla:\n„Da se takvi oglasi nalaze u rubrikama gdje se besplatni oglasi oglašavaju, to je sigurno nenormalno, gdje su samo mobilni telefoni, gdje se obećavaju velike zarade.“\nU Agenciji za rad i zapošljavanje BiH kažu da firme koje posreduju u nalaženju poslova moraju da budu registrovane u entitetskim ministarstvima rada i zavodima za zapošljavanje.\nPomoćnik direktora Agencije Asim Ibrahimagić napominje ipak da takve firme često pronalaze rupe u zakonu.\n„Mnoge te ’agencije’ rade formirane kao društva sa ograničenom odgovornošću gdje su u svoj opis poslova stavili i posredovanje u nekim oblicima, a onda iskoriste posredovanje za zapošljavanje radne snage.“\nU državnoj Agenciji za rad i zapošljavanje kažu da se građani mogu informisati o firmama u inostranstvu putem interneta, ali i molbama konzularnim predstavništvima. Neophodno je dobiti podatke šta nudi ugovor o radu, koja je najniža satnica, ko plaća put i smještaj, da li je uračunato zdravstveno osiguranje.\nZapošljavanje u inostranstvu može se vršiti samo sa zemljama sa kojima je Bosna i Hercegovina sklopila međudržavni ugovor - napominje direktor Zavoda za zapošljavanje RS Boško Tomić:\n„A onda odabir tih kadrova isključivo ide preko Agencije za rad i zapošljavanje na nivou BiH koja je zajedno u saradnji sa entitetskim zavodima. Tim ugovorima se do perfekcije planiraju detalji od vremena trajanja, uslova rada, zaštite na radu, novčane naknade, troškova putovanja, smještaja, povratka nazad i svi drugi detalji koji su neophodni da bi radnik bio zaštićen.“\nKada se jednom upuste u rizik neprovjerenih poslova u inostranstvu, radnike je gotovo nemoguće zaštiti. Tako slučaj Azerbejdžana svoj epilog nije dobio na sudu jer policija nije pronašla nezakonitosti u poslovanju posredničke firme „Serbaz“ iz Gradiške. Načelnik Uprave kriminalističke policije RS Gojko Vasić napominje da je posao sa Azerbejdžanom godinama dobro funkcionisao:\n„Ljudi išli, tamo radili normalno, zarađivali i vraćali se - i došlo je jednostavno do nepoštovanja tog ugovora o radu. Ovim koji su ovdje ljudima preporučili to angažovanje za tu kompanije ne može se dokazati djelo jer se ne može dokazati ni umišljaj.“\nNemoć države i njenih institucija da kontrolišu sumnjive poslove na koje odlaze naši radnici u inostranstvo pokazala se i u činjenici da je optuženik za ratne zločine Saša Lipovac bio zadužen za upravljanje radničkim kampom u Azerbejdžanu.\nPrema svjedočenjima zaposlenih, Lipovac je zaplijenio njihova dokumenta, a tokom boravka ih fizički i psihički maltretirao. Uhapšen je u Gruziji početkom ove godine, ali pitanje ko generalno zastupa naše radnike u inostranstvu i ko im garantuje zaštitu - ostalo je bez odgovora.


"ЕУ да помогне државама погођеним кризом, у супротном ризикује да пропадне!"\n"EU da pomogne državama pogođenim krizom, u suprotnom rizikuje da propadne!"\n09-04-2020 09:05 Svet Planeta\nItalijanski premijer Đuzepe Konte ocenio je danas da Evropska unija rizikuje da propadne kao projekat u krizi zbog korona virusa.\nĐuzepe Konte (Foto: Jutjub)\nOn je u intervjuu za BBC rekao da EU mora da deluje na adekvatan i koordinisan način da pomogne zemljama koje su najteže pogođene korona virusom.\nRekao je i da EU treba da se suoči sa izazovom koji je okarakterisao kao "najveći test od Drugog svetskog rata".\nItalija i druge zemlje EU pokušavaju da nagovore Uniju da izda takozvane "korona obveznice" odnosno da sve zemlje prihvate raspodelu otplate dugova.\n- Ako ne iskoristimo šansu da unesemo nov život u evropski projekat, rizik od propasti je realan - rekao je premijer Italije koja je najteže pogođena evropska zemlja korona virusom.\nItaliji su medicinsku pomoć poslale Kina, Kuba i Rusija, a na pitanje da li je ruska pomoć Italiji bila uslovljena, možda podrškom Rima za ukidanje sankcija Moskvi, Konte odgovara da ga takve insinuacije duboko vređaju.\n- To je uvreda za italijansku vladu, a i za Vladimira Putina koji nikad nije pomislio da bi ovo iskoristio kao prednost - rekao je Konte.\nKoalicija predvođena S. Arabijom obustavlja sukobe u Jemenu! Više o tome OVDE.\n"VOJNICI KOJI BRANE INTERNET" Evropska unija dobija sajber vojsku, a to je samo deo većeg plana\nDIE WELT: Evropska unija može početi da se oslobađa „nepotrebnog tereta“! Postoji plan "B"\nDIE WELT: Evropska unija će skončati u mukama i lišena svakog dostojanstva\nBRISEL IH KAZNIO: Evropska unija pokrenula tužbu protiv Mađarske, Češke i Poljske!\nThe Telegraph: Evropska unija i njena demokratija su – gigantski falsifikat\nBEZ JEDINSTVA: Evropska unija usvojila plan o migrantima, hrvatski misnistar napustio sastanak!\n15 uslova koje Evropska unija mora da ispuni da bi je prihvatila Republika Srpska\n(NE)OČEKIVANO: Evropska Unija zabranjuje GMO


Tragedija u Raspotočju : Izvučeno tijelo i četvrtog rudara | Kliker.info\nTragedija u Raspotočju : Izvučeno tijelo i četvrtog rudara\nU subotu uveče, poslije višesatne akcije, izvučeno je tijelo četvrtog nastradalog rudara Hajrudina Bradarca. U nedjelju se nastavlja potraga za tijelom petog i jedinog preostalog rudara ove nesreće- Fejze Isakovića.Vlada Federacije Bosne i Hercegovine u subotu je na hitnoj sjednici odlučila da zbog teške rudarske nesreće u jami Raspotočje, u kojoj je poginulo pet rudara, te njihove dženaze, ponedjeljak (8. septembar), u Federaciji BiH bude Dan žalosti.\nVlada ovog bh. entiteta je, takođe, odlučila da kao pomoć porodicama poginulih rudara iz Tekuće rezerve Vlade Federacije izdvoji 50.000 maraka, saopšteno je iz ureda Vlade FBiH.Ranije je dežurna tužiteljica Tužilaštva Zeničko-dobojskog kantona Senada Tarabar izjavila da se vrši obdukcija Mehemeda Dizdarevića, Mehmedalije Halilovića i Fahira Halača, rudara čija su tijela u subotu u poslijepodnevnim satima iz jame rudnika Raspotočje izvukli članovi Čete za spašavanje u rudnicima.Premijer Unsko-sanskog kantona (USK) Hamdija Lipovača i ministri u Vladi Kantona izrazili su saučešće porodicama i kolegama petorice tragično stradalih rudara rudnika Zenica.\n“Zbog ove strašne tragedije, nedjelju, 7.9.2014. godine, proglašavam Danom žalosti na području Unsko-sanskog kantona. Sva fizička i pravna lica dužna su provoditi ovu odluku. Ovim želimo pokazati da je i Krajina uz porodice rudara”, kazao je Lipovača, saopšteno je iz Vlade USK.”Kada je u pitanju peti rudar, mogu reći da je utvrđena mikrolokacija gdje se on nalazi, ali ne možemo iz tehničkih razloga u isto vrijeme ići prema njemu”, kazao je Nuraga Duranović, glavni rudarski federalni inspektor\nDuranović tvrdi da je smrt rudara najvjerovatnije nastupila gušenjem metanom i ugljendioksidom koji se istisne u rudarske prostorije nakon gorskog udara, te da će tačnu informaciju o tome kako je nastupila smrt rudara dati obdukcija.Podsjetimo, pripadnici čete za spašavanje Rudnika Zenica otpočeli su u subotu aktivnosti na izvlačenju tijela pet smrtno stradalih rudara u rudarskoj nesreći koja se dogodila u četvrtak popodne kao posljedica gorskog udara.\nEsad Halilović, otac stradalog rudara Mehmedalije, teško je primio vijest o pogibiji sina.”Teško. Ali, eto, od Allaha je… šta možemo. Ne može drugačije biti”, kaže otac.Mehmed Oruč, predsjednik Sindikata Rudnika Zenica istakao je u subotu da će porodicama stradalih rudara biti pružena sva neohodna pomoć. I ova nesreća je pokazala da sigurnosni aspekt u ovoj jami nije na nivou i trebat će značajnija ulaganja.\nDalja sudbina dijela jame Raspotočje, u kojoj se dogodio gorski udar, bit će predmet analize i preporuke stručnih lica.”Najbolji stručnjaci sa područja rudarstva, uprava Elektroprivrede i naše resorno federalno ministarstvo razmatraju situaciju kako dalje sa ovim dijelom jame Raspatojče – da li nastaviti tu radove ili ćemo djelimično zatvoriti i ići u neke druge, sigurnije dijelove jame”, naglasio je Esad Ćivić, direktor RMU “Zenica”.U akciji spašavanja grupe od 34 rudara, spasilačke čete više rudnika u petak su do 13 sati uspjele izvući 29 preživjelih rudara. U Kantonalnu bolnicu Zenica u petak je primljeno 26 rudara, od čega je šest zadržano zbog potrebe za dodatnim pretragama. (Kliker.info-RSE)