Izdanja na srpskom od 251 do 290:\n251. Milićević, M. Đ: „Međudnevica“ - pisma priče i slike iz života u Srbiji (Š – 37; DB – 02-567)\nIzdanje: Kraljevsko-srpska državna štamparija, Beograd, 1885\nOva stara zbirka sadrži sledeće priče: „Stara pisma iz novih krajeva „ (Pismo I od Beograda do Paraćina; Pismo II od Deligrada do Gorice; Pismo III o Nišu i o Niševljanima; Pismo IV o Turcima); „Draga draža od vere“; „Pustinjik u Kosmaju“; „Prvi štap“; „Nesreća od samoće“; „Niz sećanja“; „Nekolike novine u Srbiji“; „Hajka“, „Kvrga“ i „Pod orasima“. Njegova dela čine surovu etnografsku i istorijsku građu koja nije sistematizovana, ali predstavlja dragocen izvor podataka o vremenu iz kog postoji malo zapisa.\n252. Milićević, Jovan: „Jevrem Grujić “ – Istorijat svetoandrejskog liberalizma (Š – 2350; DB – 02-041)\nIzdanje: Nolit, Beograd, 1964\nKnjiga govori o životu i radu Jevrema Grujića kroz naredna poglavlja:\nJedno detinjstvo i školovanje na srbijanskom selu pre 13 decenija;\nOmladinac iz revolucionarne epohe četrdeset osme\nDržavnički nastup i vrhunac\nNovi ljudi i strujanja\nVladin poslanik i član „akcionog ministarstva“\nZavršetak karijere u diplomatskoj službi\n253. Anuncio: „Oganj“ (Š – 12; DB – 02-555)\nIzdanje: Tipografija, Zagreb, 1922\n„Oganj“ proklamuje lepotu uživanja. Venecija uči Anuncija da se uživanjem najpouzdanije dolazi do saznanja, jer je u čoveka koji je mnogo stradao manje mudrosti nego u onoga koji je mnogo uživao. Iz tog nauka potiče fabula „Ognja“, Foskarina, slavna tragična junakinja, simboliše grad kom , kao i njoj, predstoji opadanje, dok mladi pesnik Efrena raskošno rasipa bogatstvo slika, ritmova i parabola: to dvoje hoće da satka u simfoniju reči poslednju ljubav žene koja je živela i čoveka koji bi hteo sve da proživi.\n254. Novaković, Stojan : „Balkanska pitanja i manje istorijsko-političke beleške o Balkanskom poluostrvu 1886-1905“ (Š – 66; DB – 02-582)\nIzdanje: I. M. Kolarac, Beograd, 1906\nOva istorijska knjiga sadrži sledeća poglavlja: „S Morave na Vardar“, „Dva dana u skoplju“, „Pod zidinama Carigrada“, „Brusa“, „Carica Mara“, „Crkva Pantokratorova“, „Džamija Mehmed-paše Sokolovića u Carigradu“, „Naselja Beograđana od 1521.godine u Carigradu i njihova crkva Uspenija Sv. Bogorodice“, „Bugarske škole po Makedoniji“, „Zakonodavstvo i vladaoci srpski XIV veka i narodnosti u Makedoniji“, „Balkansko poluostrvo i etnografski sporovi srpski, grčki i bugarski“, „Carigradska patrijaršija i pravoslavlje“, „Crkva i škola u nacionalnoj propagandi na Balkanskom poluostrvu“, „Novi Grčki spis o Makedoniji“, „Srpske i bugarske raspre povodom jednog bugarskog spisa o Hilandaru“; „Jedna statistika srednje Makedonije“ i „Eparhijalnici raško-prizrenske i skopske eparhije za 1899“.\n255. Petrović, Kosta: „Istorija srpske pravoslavne velike gimnazije karlovačke“ (Š – 4263; DB – 02-289)\nIzdanje: Matica srpska, Novi Sad, 1951.\nKnjiga je izdata povodom stogodišnjice postojanja gimnazije u Sremskim Karlovcima. Njena istorija počinje opisivanjem sloveno-latinskih škola u Karlovcima od 1728. do 1768 .godin, zatim pričom o srpskoj pravoslavnoj velikoj gimnaziji u Karlovcima (1792-1921). Opisan je i prvi period gimnazije (1791-1798) – pripreme oko otvaranja gimnazije. Knjiga sadrži imena direktora, nastavni plan, kao i tabelu koja pokazuje iz kojih su krajeva bili đaci u kom periodu rada gimnazije. Na kraju knjige nalazi se i spisak maturanata od 1873. do 1950. godine.\n256. Mišković, Jov: „Kosovska bitka 15. juna 1389. godine – vojno-istorijska rasprava“ (Š – 21; DB – 02-564)\nIzdanje: Kraljevsko-srpska državna štamparija, Beograd, 1890.\nKnjiga počinje opisom događaja koji su prethodili Kosovskoj bici, kao što je prvi srpsko-turski rat 1386. i borbe oko Pirota 1388.godine. Zatim sledi opis obe vojske i geografki, vojni i istorijski opis Kosova polja. Sama bitka opisana je iz više uglova – turskih izvora, nemačkih, francuskih, srpskih, itd.prikazano je i delo Miloša Obilića, kao i delo Vuka Brankovića. Knjiga se završava razmatranjem uzroka i posledica bitke.\n257. sastavio Stojković, Sr. J: „Lazarica ili boj na Kosovu“ – narodna epopeja u 25 pesama (Š – 3767; DB – 02-938)\nPrvi deo knjige sadrži pesme koje opevaju događaje pre Kosovskog boja – ženidba Vuka Brankovića, lov cara Lazara, turska osvajanja po Balkanskom poluostrvu, sukob Miloša Obilića i Vuka Brankovića zbog žena.\nDrugi deo opisuje pripreme za Kosovski boj – tursko veće u Jedrenu, Muratov dolazak na Kosovo, Lazar se odlučuje za rat, majka Jugovića ispraća sinov u boj, polazak vojske na Kosovo.\nTreći deo – večera uoči Vidovdana, obilić ubija Murata, smrt cara lazara i Miloša Obilića.\nČetvrti deo govori o događajima posle boja – dva gavrana donose glasove s Kosova carici Milici, Kosovka devojka nahodi na razbojištu Orlovića Pavla, prenos Lararevog tela u Ravanicu.\n258. Dera, Đorđe: „Agrarni pokreti u starom Rimu“ (Š – 4158; DB – 02-990)\nIzdanje: Matica srpska, Novi Sad, 1901.\nNakon uvoda, sledi pregled poljoprivrednog stanja u starom Rimu do agrarnih pokreta i agrarnih borbi do velike reforme braće Graha. Zatim se govori o posledicama reformi braće Tiberija i Kaja Graha. Knjiga se završava pregledom perioda nakom smrti braće Graha, reformi Kornelija Sule i Julija Cezara i opisom doba rimskih careva. Na kraju knjige se nalazi i dodatak pod naslovom „Letimičan pogled na poljoprivredne prilike naše zemlje uopšte a nas Srba ponaosob“.\n259. Gaži, Franjo: „Naš put u borbi za slobodu“ (Š – 4314; DB – 06-143)\nIzdanje: Republički odbor seljačke stranke, Zagreb, 1945\nOvaj primerak knjige sadrži autorovu posvetu Moši Pijade\nFranjo Gaži je bio vodeći član Hrvatske seljačke stranke (HSS) u Koprivnici 1930-ih godina. Tokom II svetskog rata priključuje se antifašističkom pokretu i postaje većnik ZAVNOH-a , a 1944. i potpredsednik AVNOJ-a. Knjiga sadrži sledeće podnaslove: Stopama velikog učitelja, Značenje braće Radića, Radićevci ili mačekovci, Sredstvo i cilj, Ne zapadajmo u pogriješke prošlosti, Prava demokracija, Zadovoljan narod-jaka država, Povijesna godišnjica, Stvaratelj nove Jugoslavije i hrvatska seljačka stranka, Rusija je naša a mi smo njezini, Oktobarska revolucija, Srdačan pozdrav braće braći svojoj, Evo nas došli smo, Na grobu učitelja.\n260. Janković, dr Dragoslav: „O političkim strankama u Srbiji XIX veka“ – doktorska disertacija (Š – 581; DB – 02-293)\nIzdanje: Prosveta, Beograd, 1951\nPrvi deo knjige nam predočava začetke buržoaskih političkih stranaka u periodu do sedamdesetih godina 19.veka, govori i o ustavobraniteljima i počecima liberalnih stranaka. Drugi deo govori o organizovanju političkih stranaka u Srbiji - prvenstveno baca svetlo na glavne momente u društveno-ekonomskom i političkom razvitku Srbije u periodu od 1870. do 1900. godine, zatim opisuje razvitak svake stranke ponaosob (liberalne, napredne i radikalne).\n261. Kolendić, Petar: „Iz starog Dubrovnika“ (Š – 2113; DB – 04-004)\nIzdanje: SKZ, Beograd, 1964\nMiroslav Pantić priredio je tekstove Petra Kolendića o raznim delima i piscima, kao što su: „Fiore di Virtu“, malo doktrinarno delo namenjeno da moralne istine priča ljudima koji su jedva pismeni, ćirilicom štampane knjige za dubrovačke katolike iz 16. veka, Vetranovićeve binske scene, „Tirena“ Marina Držića i druga njegova dela, Euripidova „Hekuba“, prevodi Tasovih pesama. Takođe piše i o samim autorima dubrovačkim i raznim ličnostima vezanim za kulturu, kao što su Miho Bunić babulinović, Dominko Zlatarić-rektor Padovanskog univerziteta, pesnik Plavković. Knjiga se završava odlomkom iz autobiografskog dela „Moja sjećanja i zapažanja“.\n262. Koeljo, Paulo: „Zahir“ (Š – 2896; DB – 06-692)\nIzdaje: Paideia, Beograd, 2005.\nPripovedač romana „Zahir“ je pisac svetskih bestselera koji živi u Francuskoj i uživa u svim privilegijama koje mu slava i novac donose. Njegova supruga Ester, sa kojom je deset godina u braku, poznati je ratni izveštač. Uprkos profesionalnom uspehu i nesputanosti konvencionalnim brakom upada u tešku krizu. Kada nestaje sa svojim prijateljem Mihailom, koji joj je možda i ljubavnik, vlasti saslušavaju pripovedača: da li je ester kidnapovana, ubijena ili je jednostavno pobegla od braka koji je nije ispunjavao. Pripovedač nema nijedan odgovor, ali sam sebi postavlja brojna pitanja. Jednog dana pojavljuje se Mihail, čovek sa kojim je Ester poslednji put viđena, i obećava da će mu vratiti ženu. Putovanje vodi pripovedača od glamura Pariza do Kazahstana, zemlje u kojoj je Mihail rođen. „Zahir“ je očaravajuća priča o putovanju, opsednutosti izgubljenom ljubavlju, odnosima u braku, slobodi i ličnim ambicijama.\n263. Čubrilović, Vasa: „Istorija političke misli u Srbiji XIX veka“ (Š – 2667; DB – 03-645)\nIzdanje: Narodna knjiga, Beograd, 1982.\nPolitička misao u Srbiji prikazana je kroz sledeća poglavlja: „Razvoj političke misli u Srbiji do početka XIX veka; Srpska revolucija 1804; Stvaranje autonomne kneževine Srbije; Prve ustavne borbe. Izgrađivanej građanske države u Srbiji; Postanak i razvoj građanske političke misli u Srbiji; Srpski građanski preporod 1848-1878; Knez Mihailo i omladinski pokret; Svetozar Marković – početak izgrađivanja socijalističke misli u Srbiji; Ratovi za oslobođenje i ujedinjenje; Borba za ustavnost i parlamentarizam; Početak borbe za ujedinjenje. Slom turskog carstva u Evropi 1912; Srbija, Austro-Ugarska i jugoslovensko pitanje pred prvi svetski rat 1914; Ideje Nikole Pašića o ujedinjenju; Borba za stvaranje Jugoslavije 1914-1918 i Razvoj političke misli u Srbiji posle 1918-1941.\n264. Stamatović, Desanka: „Čitališta u Srbiji u XIX veku“ (Š – 536; DB – 02-424)\nIzdanje: Narodna biblioteka Srbije, Beograd, 1984\nU istoriji knjige i biblioteka, pojava čitališta krajem četrdesetih godina 19.veka na tlu obnovljene Srbije predstavljala je značajan događaj. Osnivajući ove javne kulturne institucije, mlada građanska klasa ustavobraniteljske Srbije ističe pitanje svog prosvetnog i kulturnog razvoja. Poučena evropskim iskustvima i ugledajući se na kulturne tekovine Srba u Vojvodini, građanska klasa otvara čitališta radi svog kulturnog, nacionalnog i političkog uzdizanja. Posle uvoda, dr Stamatović izčaže društveno-političke ekonomske i kulturne prilike u Srbiji pred nastanak čitališta, govori o nastajanju i razvoju čitališta u Srbiji i daje kratak istorijat svakog pojedinačnog čitališta.\n265. Stojančević, Vladimir: „Srbija i Bugari 1804-1878“ (Š – 4289; DB – 03-694)\nIzdanje: Prosveta, Beograd, 1985.\nAutor predstavlja međusobne odnose Srba i Bugara kroz sledeća poglavlja: Prvi srpski ustanak prema Bugarskoj i Bugarima; Politika kneza Miloša prema Bugarima; Srpsko-bugarski odnosi za vreme kneza Mihaila; Ustavobraniteljski period u razvoju srpsko-bugarskih odnosa sredinom XIX veka; Knez Mihailova politika sporazuma i saradnje sa Bugarima; Srpsko-bugarski odnosi za vreme namesništva i vlade kneza Milana; Srpsko-turski ratovi 1876-1878. i oslobođenje Bugarske 1877/78.godine i Opšti pogled na politiku Srbije prema Bugarskoj od Prvog srpskog ustanka do oslobođenja Bugarske 1877/78.godine.\n266. Zola, Emil: „Nana“ I i II knjiga (Š – 3062; DB – 04-981)\nIzdanje: Sveslovenska knjižara M. J. Stefanović i drug, Beograd, 1930\nStrana: 222 + 253\nNana je priča o vrtlogu strasti, o predaji, ljubavi i ljudskoj požudi. U liku Nane je vešto prikazana svaka žena sa svojim snovima, nadama i skrivenim željama; žena čiji je put od vrha do ponora kratak i nestalan. Duhom čista, telom grešna, ona je oličenje moralnog ponora i putene slasti što dovodi do ivice ludila i bezumlja. Kroz kritički objektivan i sarkastičan presek pariskog društva, Zola je prikazao sveprisutnu malograšansku svest i time u svakom vremenu i svakom čoveku probudio taj isti Pariz pun prezira i laćnog sjaja. U liku Nane uhvaćena je misao o prolaznosti materijalnog i životnoj vrtešci koja nas jednoga dana uznosi u visine sjaja i besprekornog, a već narednog baca na rub očaja. Nana je žena koja odiše senzualnošću, privlačnošću i moći; svesna svoje snage, ona poput smrti odvlači u besmisao i porok, a svojim razoružavajućim osmehom i konturama svog vajanog tela, ona zavodi, osuđuje, ruši, uništava.\n267. Flober, Gistav: „Gospođa Bovari“ (Š – 2848; DB – 06-648)\nIzdanje: Matica srpska, Novi Sad, 1952.\n„Gospođa Bovari“, roman Gistava Flobera, francuskog romanopisca, objavljen 1857. godine. Po objavljivanju roman je izazvao skandal. Knjiga je doživela buran uspeh, ali je pisac bio optužen za povredu javnog morala od strane pariskog suda za prestupeGospođa Bovari je remek-delo realizma po realističnoj književnoj doktrini (studija karaktera, analiza osećanja, izbor pojedinosti), po savršenom stilu, te po moralnoj pouci (Ema Bovari prikazuje duh cele jedne epohe, a ne samo romantičnim sanjarenjima uništenu ženu). Tema dela je ispraznost braka i malograđanske sredine. Isprepliću se motivi ljudske ograničenosti i osrednjosti. Vreme i prostor obuhvata hronotop provincijskog gradića s gustim lepljivim vremenom koje puzi unutar prostora. Likovi su socijalno motivisani, socijalno reprezentativni. Ovaj roman kritika često ocenjuje kao životopis malograđanske preljubnice, epopeju provincijske bede, a stilski kao antiromantičarski romantizam.\n268. Trubecki, knez Grigorije Nikolajevič: “Rat na Balkanu 1914-1917. i ruska diplomatija” (Š – 4305; DB – 02-400)\nIzdanje: Prosveta, Beograd, 1994.\nPisana u obliku životnih i diplomatskih uspomena, ova je knjiga više od toga. Ona je dobrim delom i istorija ruske diplomatije na Balkanu za vreme Prvog svetskog rata. Za našu istoriju ove uspomene imaju višestruko značenje. Teško je u celoj građi za srpski rat 1914-1918. naći ovako objektivan tekst.\nVisoko obrazovan i književno nadaren, Trubecki je napisao knjigu koja je puna finih misli i zapažanja. Njegov dar da opiše lica u srpskoj politici, diplomate s kojima se družio , događaje o kojima svedoči, dolazi iz nečega što nije deo službenog obrazovanja.\n269. Haksli, Oldos: “Pripovijetke” (Š – 2376; DB – 04-017)\nIzdanje: August Cesarec, Zagreb, 1980.\nOldos Haksli je engleski liričar, romanopisac i esejista, duhoviti kritičar savremene civilizacije, protivnik rata i totalitarizma. Jedan je od najpoznatijih i najzanimljivijih pisaca dvadesetog veka. Njegova dela su prepuna znanja i duhovitih komentara. Prevođen je u čitavom svetu. U ovoj zbirci se nalaze sledeće pripovetke: Dve, tri gracije; Đokondin osmeh; Mali Meksikanac, Slobodno poslepodne; Zeleni tuneli; Hjubert I Mini; I otada živeše sretno i Oporavak.\n270. Mičel, Margaret: “Prohujalo sa vihorom” – knjige I i II (Š – 3389; DB – 05-022)\nCena: 1000 din , I-II\n“Prohujalo sa vihorom“ je roman čija je radnja smeštena u 19. vek, doba građanskog rata na američkom jugu. Glavna tema je uticaj rata na društvo u Atlanti, nestanak plemića i dama, te opstanak onih koji su umeli da se snađu u vrtlogu rata. Ključni uspeh romana krije se u glavnoj junakinji, Skarlet O’Hari i u tome kako je rat viđen njenim očima. Skarlet nije najbolje uklapala u konzervativni, aristokratski svet starog juga, ali kada je rat počeo i razorio ga, upravo njena nesputanost i borbenost spasiće je od siromaštva. Međutim, tragedija Skarlet O’Hare jeste to što je zaljubljena u aristokratski svet u kojem je odrasla, ali mu nikada nije zapravo pripadala, te u Ešlija Vilksa, romantičnog aristokratu sa kojim je odrasla, ali joj nikada nije pripadao. Da je njena srodna duša u stvari muževni, borbeni Ret Batler shvatiće prekasno.\n271. Samardžić, Radovan: „Pisci srpske istorije“, III knjiga (Š – 2333; DB – 02-076)\nRadovan Samardžić je negovao jedan poseban tok istraživanja posvećen piscima srpske istorije. Dve knjige njegovih studija i ogleda bavile su se pod navedenim naslovom istorijom srpske istoriografije. Ovo je treća knjiga ove vrste, koja je više nego ranije knjige zašla u moderna vremena i češće nego ranije knjige ove vrste ponela pečat literarnih interesovanja autora. U ovoj novoj knjizi, trećoj u nizu „Pisaca srpske istorije“, Samardžić prikazuje istoriografski rad Đorđa Brankovića, Jovana Tsreije Popovića, Jovana Ristića, Milana Đ. Milićevića, Ljubomira Stojanovića, ali se bavi i literarnim stvaranjem takvih ličnosti kao što su Stojan Novaković, Slobodan Jovanović, i drugi. U sklopu svojih razmatranja Radovan Samardžić uvek uočava ključne probleme koji obeležavaju delatnost pojedinih istoričara o kojima je reč.\n272. Džons, Šeri: „Mač Medine“ (Š – 2993; DB – 06-716)\nIzdanje: BeoBook, Beograd, 2009.\nKao izučavalac arapskog jezika i istorije islamske civilizacije, Šeri Džons je više godina radila na svom prvencu, romanu „Dragulj Medine“, s namerom da zapadnom svetu predstavi jednu od najizvanrednijih ličnosti islama i jednu od najvećih žena u istoriji sveta, Ajšu bint Ebu-Bekir, suprugu-miljenicu Poslanika Muhameda. Dok je „Dragulj Medine“ roman o Ajšinom odrastanju i sazrevanju, „Mač Medine“ je priča o prvim previranjima u islamskom svetu, o četiri Pravedne halife, a pre svega o Ajši kao zreloj ženi – političaru, ratnici i Majci pravovernih.\n273. Opačić, Petar: „Srbija i Solunski front“ (Š – 2087; DB – 06-048)\nIzdanje: Književne novine, Beograd, 1984.\nU knjizi su, u potrebnom obimu, izloženi diplometski i politički odnosi i vojno angažovanje Antante, Centralnih sila i balkanskih država oko balkana i na Balkanu od izbijanja do završetka Prvog svetskog rata. Okosnicu knjige čine operacije srpske vojske posle povlačenjaiz zemlje krajem 1915.godine. Sažeto su prikazani reorganizacija i oporavak vojske na ostrvu Krfu, zatim njeno prebacivanje u Solun i borbe na Solunskom frontu 1916.godine. Najviše prostora posvećeno je operacijama srpske vojske i savezničkih armija na balkanskom ratištu u jesen 1918, zbog toga što su te operacije imale krupan uticaj na pobedonosni završetak rata.\n274. „Povijest svijeta – od početka do danas“ (Š – 489; DB – 02-114)\nIzdanje: Naprijed, Zagreb, 1977.\nKada je ova knjiga izašla, predstavljala je najsavremenije koncipirano i opremljeno delo, koje koristeći najnovije mogućnosti prikazivanja istorijskih zbivanja, kao i poslednja dostignuća grafičke tehnike, govoreći o tajnama prošlosti čovečanstva, otkriva mnogo i o našoj mogućoj budućnosti. Knjiga sadrži više od 4000 pojmova, hronološke tablice, preko 400 crno-belih i kolor fotografija, brojne grafikone, šezdesetak višebojnih karata i to na preko 700 stanica leksikonskog formata. „Povijest svijeta“ predstavlja naučni napor čija je najveća vrednost u tome što je zaista istorija čitavog sveta, a ne samo istorija Evrope sa kratkim izletima u prošlost ostalih kontinenata.\n275. Opačić, Petar: „Solunski front – Zejtinlik“ (Š – 543; DB – 02-164)\nIzdanje: Jugoslovenska revija, Beograd, 1978.\nOva knjiga treba da pomogne čuvanju uspomene, podsećajući još jednom na velike napore i herojske podvige srpske vojske i savezničkih armija na Solunskom frontu, a posebno na one srpske vojnike i jugoslovenske dobrovoljce koji su u toj oslobodilačkoj borbi ostavili svoje živote širom Balkana i daleko od svoje domovine. Mnogi od njih večno počivaju na tlu prijateljske Grčke, na Srpskom vojničkom groblju na Zejtinliku. Iako su ostali van svoje otadžbine za koju su živeli i dali sve što si mogli, njihova herojska borba za život u slobodi ostaje večito da živi u našim novim naraštajima.\n276. ur. Guzina, Vojin: „Zarobljeni a nepokoreni“ – zapisi bivših ratnih zarobljenika 1941-1945 (Š – 2931; DB – 06-599)\nIzdanje: Mladost, Beograd, 1990.\nPotresna svedočenja preko stotinu interniraca čine ovu knjigu najautentičnijim dokumentom o stradanju ljudi koji su se, iako daleko od domovine, u ratu i revoluciji ponašali kao deo svoga naroda i njegove borbe. U zarobljeničkim logorima fašističke Nemačke i Italije patriotski i antifašistički orijentisani oficiri i vojnici nisu se, u atmosferi beznađa i apatije, mirili sa nacističkom fašističkom politikom porobljavanja u Evropi, niti sa nasilnim komadanjem Jugoslavije. Narodnooslobodilački pokret zaživeo je u oflazima i stalazima. U logorima su izlazili listovi i novine, održavane kulturne priredbe patriotskog sadržaja. Naši ratni zarobljenici dali su tako svoj veliki udeo uspehu naše revolucije.\n277. De Gonkur, Žil i Edmon: „Istorija francuskog društva za vreme revolucije“ (Š – 2881; DB – 06-721“)\nIzdanje: Prosveta, Beograd, 1953.\nOva knjiga se ubraja među najzanimljivije studije o zbivanjimai ljudima osamnaestog veka. Književnici braća Gonkur, radoznali duhovi kultivisanog intelekta, nastojali su da pretraže i prelistaju sva dokumenta koja se odnose na vreme od kog ih je razdvajalo nepunih šest decenija, sve časopise, listove, hronike, memoare, kataloge, lične beleške pojedinih ljudi, pa i proglase i sudske presude i dokumenta. Istorija francuskog društva za vreme revolucije, koja obiluje podacima, anegdotama, događajima, portretima, opisima, čita se sa velikim zadovoljstvom. Braća Gonkur uspeli su da potpuno ožive jedno revolucionarno doba.\n278. Ranke, Leopold: „Srpska revolucija“ (Š – 2404; DB – 02-144)\nIzdanje: Srpska književna zadruga, Beograd, 1965.\nKada je 1804.godine srpski narod u beogradskom pašaluku otpočeo borbu za oslobođenje od turske vlasti, bilo je ispod očekivanja da će za svoju stvar zainteresovati mnogobrojne faktore političkog i javnog mnjenja u Evropi. Još je čudnovatije izgledalo da će srpsko-tursko ratovanje 1804-1813. i 1815.godine ubrzo naći i svoga istoričara, naročito ne među poznatim imenima stranih naučnika. Neočekivano, 1829.godine pojavilo se delo nemačkog istoričara Leopolda Rankea pod nazivom „Srpska revolucija“. Ono je poslužilo kao naučno obaveštenje koje je ustanke Srba pod Karađorđem prikazalo kao događaj od izvanredne važnosti za diplomatsku i političku istoriju jugoistočne Evrope tog vremena.\n279. Vilijams, Rejmond: „Drama od Ibzena do Brehta“ (Š – 1927; DB – 04-800)\nIzdanje: Nolit, Beograd, 1979.\nKnjiga Rejmonda Vilijamsa postavlja ono što izgleda da je najvažniji problem u kritičkoj analizi moderne drame: ne izgubiti iz vida njenu ogromnu raznolikost, tačnije rečeno raznolikost pokušaja da se napiše velika drama, drama koja će biti za naše vreme ono što su drame Eshila, Sofokla, Euripida i Šekspira bile za svoje vreme: najviši literarni oblik u kome se mogu razmatrati najvažniji problemi ljudske sudbine jednog razdoblja. Vilijams ne polazi ni od jedne unapred date sheme, već pokušava da analizom pojedinih pisaca ili čak pojedinih drama pokaže u čemu je njihov doprinos savremenoj dramskoj književnosti, koju on smatra značajnim ostvarenjem.\n280. Bihalji-Merin, Oto: „Revizija umetnosti“ (Š – 2449; DB – 04-023)\nIzdanje: Jugoslovenska revija, Beograd, 1974\nPod revizijom umetnosti pisac knjige podrazumevaproveravanje hijerarhija vrednosti i kriterijuma koji se menjaju – vizija onog jedinstva čovekovog Ja i sveta što nedovršenom procesu očovečenja suprotstavlja dovršljivi nacrt, ostvarljivu zamisao jednog čovečnijeg društva. Udeset uzbudljivo zanimljivih eseja autor ocrtava veliki luk razvoja u reči i slici, od najranijih izraza umetničkog htenja do vizija kosmičkih predela. Svaka od velikih tema umetnosti uobličena je kao poglavlje knjige, u kom se koncentrišu izbor karakterističnih umetničkih dela iz različitih epoha, objašnjenja i komentari o tim delima, primeri starih zapisa i novije literature koji ilustruju kakve su poglede imali savremenici umetničkih dela o kojima je reč.\n281. „ Branko Pleša“ (Š – 190; DB – 03-127)\nIzdanje: Muzej pozorišne umetnosti Srbije, Beograd, 1992.\nOvaj zbornik počinje rečima Vide Ognjenović i samog glumca, povodom dodele nagrade „Dobričin prsten“ Branku Pleši. Slede tekstovi krutičara i kolega, kao što su Milan Dedinac, Mihiz, Jovan Ćirilov, Marija Crnobori, Stevo Žigon. Zatim slede intervjui koje je glumac davao poznatim novinarima i časopisima. Knjiga se završava popisom Plešinih pozorišnih, televizijskih, filmskih i radio uloga, kao i spiskom njegovih režiserskih poduhvata.\n282. Jerotić, Vladeta: „Sećanja“ (Š – 3687; DB – 05-408)\nIzdanje: Draslar partner, Beograd, 2010.\nOvo je knjiga sećanja na susrete i razgovore sa ljudima koji su, svako na svoj način, obeležili svoje doba, vreme i događaje, a koje doktor Jerotić portretiše u dosluhu sa religiozno-filozofskim nadahnućem. Razgovori koje je doktor Jerotić vodio sa svojim savremenicima pre svega su religiozno-filozofske prirode, a večne teme su odnos Bog-čovek, greh, emocije, snovi, strah od patnje, smrt, onostrano...\nKao čovek duboke vere i velikog iskustva, Vladeta Jerotić nastoji da kod svojih sagovornika-prijatelja otkrije skrivenu preovladavajuću crtu, nikad ne pozleđujući portretisane. Njegovi sagovornici su, između ostalih, i Hugo Klajn, Meša Selimović i Dobrica Ćosić.\n283. Đurić-Klajn, Stana: „Akordi prošlosti“ (Š – 210; DB – 04-707)\nIzdanje: Prosveta, Beograd, 1981.\nStana Đurić-Klajn počinje svoju knjigu opisujući prve vesnike muzičke kulture u Srbiji – počinje sa muzikom XVIII veka, Mocartovim savremenicima, muzikom kod Sterije i muzičkim periodom pre otvaranja Narodnog pozorišta i filharmonije, a daje i detaljan opis lika i dela Stevana S. Mokranjca. Dalje piše o muzičarima kao piscima – Petru Konjoviću, Vojislavu Vučkoviću i drugima. U poslednje poglavlju daje skice i portrete Šlezingera, Kornelija Stankovića, Dragomira Krančevića, Stevana Hristića i mnogih drugih muzičkih velikana.\n284. Prota Mateja Nenadović: „Memoari“ (Š – 221; DB – 04-623)\nIzdanje: Rad, Beograd, 1980.\nU svojim Memoarima i drugoj pismenoj zaostavštini prota Mateja Nenadović, na narodski i pošten način, gleda sebe u totalitetu istorijskog procesa, ne pokušavajući da se prikaže u boljoj svetlosti nego što je bio. On ujedno piše i istoriju svoga doba, istoriju živih ljudi, heroja i antiheroja. Time je dokazao da je čovek u punom smislu te reči. Prota Mateja spada među pisce memoara svoga doba koji su se pošteno obračunavali, pre svega, sa samim sobom, kao što su to činili večiti pobunjenici A. N. Radiščev, Žan Žak Ruso, Antoan Barnav, Babef i drugi smeli ljudi revolucionarnog perioda u XVIII i početkom XIX veka.\n285. Nenadović, Aleksandar: „Razgovori sa Kočom“ (Š – 2029; DB – 04-640)\nIzdanje: Globus, Zagreb, 1989.\nU razgovoru novinara Aleksandra Nenadovića sa legendarnim komandantom Prve proleterske Kočom Popovićem, dobijamo naknadnu intelektualnu refleksiju o jednom intelektualcu i „tipičnom vojniku“ partije. On je upokojio svoj intelektualizam, svoje sumnje i svoj duh radi viših ciljeva i srećnije budućnosti. Knjiga Razgovori sa Kočom je intimna refleksija o pojavama i događajima, o ljudima i grupama koje su se ukrštale s njim i u njegovom životu. Knjiga naknadno jedno stanje neslobode, političke i ljudske otuđenosti tumači kroz oslobađanje od partijskih stega samooslobađanjem od ličnosti koja je njega i sv erelevantne pojedince za njegova života činila važnim ili nevažnim.\n286. Adamović, Dragoslav: „Razgovori sa savremenicima“ (Š – 4034; DB – 05-997)\nIzdanje: Privredna štampa, Beograd, 1982.\nMeđu beogradskim žurnalistima koji su svoje delovanje započeli posle Drugog svetskog rata, Dragoslav Adamović je zauzeo jedno od najistaknutijih mesta. On je razgovarao sa skoro dve stotine pedeset jugoslovenskih kulturnih radnika. Nastojao je da zabeleži iskaze najpre najstarijih, pa do stvaralaca koji su još uvek u podnošljivim godinama, ali su svoje delo zaokružili ili su bar stvorili i prikazali svoj duhovni lik. Izbor je ostvaren sjajno, osobito kad su u pitanju ljudi koji su se bližili zaranku života: nekima je Adamović uhvatio skoro poslednje reči, i one su zazvučale duboko kao oporuka, a neki su svojim prevelikim iskustvom i stišanom mudrošću rekli mnogo istine ne samo o sebi i o svom pokolenju nego i o svetu uopšte.\n287. Pavlović, Nadežda D: „Despot Stefan Lazarević“ (Š – 2168; DB – 02-098)\nIzdanje: Minerva, Subotica-Beograd, 1968.\nKnjiga počinje opisom događaja koji prethode vladavini despota Stefana – invazija Turaka, vladavina kneza Lazara, Kosovska bitka, vladavina kneginje Milice. Autorka zatim opisuje početak vladavine jneza Stefana, Nikopoljsku bitku, misije kod Bajazita, Angorsku bitku, primanje despotske krune, slobodnu despotovinu, zidanje Beograda, ženidbu despota Stefana, zidanje Resave, ratove sa Bajazitovim sinovima. Prikazan je sabor u Budimu, kao i deset godina mira za vreme Stefanove vladavine. Takođe piše i o despotu Stefanu kao o književniku i prevodiocu i Jefimiji.\n288. Carcopino, Jerome: „Rim u razdoblju najvišeg uspona carstva“ (Š – 1779; DB – 02-433)\nIzdanje: Naprijed, Zagreb, 1981.\nOva knjiga ne govori prvenstveno o vladarima, vojskovođama, graditeljima, umetnicima, nego nam otvara drugi pogled na prošlost koju poznajemo; ona nas vodi među ljude koji nisu stvarali istoriju, već živeli svoj skromni život. Autor nam oživljava stari Rim kroz sledeće teme: sjaj, opseg i veličina grada, kuće i ulice – veličina i beda antike, društvo, njegovi cenzusni staleži i moć novca; brak žena i porodica – vrline i poroci; vaspitanje, kultura verovanja – svetle i tamne njihove strane; deoba dana, ustajanje, toaleta, zanimanja, priredbe, šetnja, kupanje i večera.\n289. Petković, Ranko: „Nesvrstana Jugoslavija i savremeni svet“ (Š – 2925; DB – 06-568)\nIzdanje: Školska knjiga, Zagreb, 1985.\nAutor ilustruje nesvrstanu Jugoslaviju kroz sledeća poglavlja: Izvorišta i tekovine spoljn epolitike Jugoslavije, Globalizam i red prioriteta, Jugoslavija i susedne zemlje, Jugoslavija i Sredozemlje, Nesvrstanost u osamdesetim godinama, Blokovi i međunarodna bezbednost, Socijalizam i nesvrstanost, Nesvrstanost i vladajuće ideologije, Razoružanje na svetskim morima, Sredozemlje u akciji nesvrstanih zemalja, Nove tendencije u međunarodnim odnosima i Tito u istoriji.\n290. ur. Vulović, Dobrica: „Sredozemlje 80-ih godina“ (Š – 2954; DB – 06-640)\nIzdanje: Centar za marksizam, Beograd. 1984.\nU ovoj knjizi objavljeni su referati i autorizovani tekstovi izlaganja učesnika na naučno-publicističkom skupu „Sredozemlje 80-ih godina“. Ovaj skup imao je za cilj da se kritički razmotre i rasvetle različiti aspekti stanja, odnosa i saradnje u Sredozemlju, kao i da naznači perspektive odnosa, kako sa generalnog tako i sa stanovišta daljeg angažovanja Jugoslavije u stvaranju atmosfere saradnje, poverenja, jačanja bezbednosti u ovom veoma heterogenom području. U knjizi je ispoljen veliki interes javnosti i mnogih institucija za rezultate ovog skupa, što ukazuje na sve prisutnije saznanje o značaju problema i protivurečnosti Sredozemlja u evropskim i svetskim okvirima.\nzdanja na engleskom od 141 do 190 >>>\n(Koče Kapetana 2)\nTel: 011-245 0 365\nRadno vreme: Radnim danom od 11-19h; Subotom od 10-14h\nMisao šezdeset i šest\nLjudi bi da donesu knjige i prodaju po ceni koja njima treba. Ne vole da naprave spisak. Nemaju formiranu cenu, ali bi voleli da bude viša. “Knjige su malo ispodvlačene”, a ona raskupusana kao glavica na pijaci. Svako gleda svoju računicu. I onda sam jednom morao da kažem:”I da mi poklonite ove knjige, ne vredi. Niko ih nikad neće tražiti.” Ipak ja nisam čuvar netraženih knjiga, nego prodavac željenih knjiga. Mada, možda i neke koje mislim da su tražene, na kraju budu ipak samo čuvane. Time will tell.


City :: Filmski susreti :: Na Filmskim susretima 12 filmova u takmičarskoj konkurenciji i 2 gostujuća / print=true\nHome | Kultura | Filmski susreti | Na Filmskim susretima 12 filmova u takmičarskoj konkurenciji i 2 gostujuća\nNa Filmskim susretima 12 filmova u takmičarskoj konkurenciji i 2 gostujuća\nNa ovogodišnjim 52.Filmskim susretima koji počinju 24. avgusta biće prikazano 12 takmičarskih i 2 gostujuća filma. Novina je što će biti održani na rekonstruisanoj Letnjoj pozornici, ali i što će biti manje „protokolarnih“ – besplatnih karata. Cena kompleta je 2.000 dinara a za jedno veče karta košta 400 dinara.\nOd 12 filmova jedan će biti premijerni kako u Srbiji, tako i u svetu a to je film „Nigde“ Predraga Velinovića, a otvaranje, uz dodelu nagrade Pavle Vujisić, će pripasti najgledanijem domaćem filmu prošle godine „Stado“, rediteljski debi Nikole Koja. drugi film prve večeri biće „Ustav Republike Hrvatske“, u kome glavnu ulogu tumači Nebojša Glogovac.\n„Dominiraju savreme teme, ima drama, komedija, za svakog po nešto“, kaže član Saveta Filmskih susreta Dejan Dabić. Druge večeri na programu su filmovi „Santa Maria Della Salute“, u režiji Zdravka Šotre a u filmu, između ostalih igraju Vojin Ćetković i Tamara Aleksić. Iste večeri na programu je film „Afterparty“. Treće večeri biće prikazan film „Nigde“ i „Rekvijem za Gospođu J.“ U nedelju četvrte večeri, na sceni će biti filmovi „Ime:dobrica,prezime:nepoznato“ i „Slepi putnik na brodu ludaka“. Za ponedeljak su rezervisani termini za filmove „Jesen samuraja“ i „Biser Bojane“. U utorak će biti prikazani „Kozije uši“ i „Igla ispod praga“. U sredu, na svečanom zatvaranju Filmskih susreta biće prikazani pilot epizoda TV serije „Senke nad Balkanom“, i dokumentarni film „Hipi dolina“.\nInače, posle mnogo godina rekonstrusana je Letnja pozornica a projekcije će biti vrhunskog kvaliteta, pa će tako i oni koji gledaju filmove sa boka imati izuzetan kvalitet slike i tona, kaže direktor NKC-a i Festivala Srđan Savić. On dodaje da je posle rekonstrukcije kapacitet smanjen za 110 mesta, pa će na raspolaganju biti 2546 mesta na Letnjoj pozornici. Savić ističe da će u prodaju biti pušteno 1700 kompleta, ali i da će za razliku od prethodnih, ove godine biti puštene u prodaju karte i za parter 5.\n„Nema više podele karata političarima, već najboljim đacima, studentima. Ove godine biće mnogo manje protokolarnih, besplatnih ulaznica, pa će samo 2. i 6. parter za to biti rezervisani“, ističe Savić. On dodaje da za sada nije precizirano kada će karte biti puštene, ali kaže da će to biti između ponedeljka i srede o čemu će javnost biti blagovremeno obaveštena.\nČlan Saveta festivala Dejan Dabić kaže da je za ovu godinu prijavljeno 18 filmova a da je od toga Selekciona komisija odabrala 13 filmova ali da je jedan od njih odbio da potpiše ugovor pod uslovima koje je predložio Savet Filmskih susreta jer prema zakonu o kinematografiji svi filmovi koji su finansirani iz budžeta bez nadoknade se ustupaju festivalima od nacionalnog značaja, pa upravo zbog toga što festival nikome ne da nadoknadu, neće biti ni tog filma. Govoreći o filmu „Na mlečnom putu“ koji je izazvao dosta polemike u javnosti, a koji se nije našao na filmskim, Dabić kaže da „nepostoji kategorija filma van konkurencije“, kako je bio prijavljen, već samo gostujući film.\n„Tvrdnje dela javnosti koja smatra da je Selekciona komisija sprečila dolazak filma Na mlečnom putu, a posebno Kusturice i Monike Beluči, nisu tačne jer sa njima niko nije razgovarao. Reč je o ozbljnim, svetski poznatim umetnicima sa kojima mora da se razgovara mnogo ranije, u odnosu na početak priprema za susrete, tako da odluka Selekcione komisije uopšte nije uticala na njihov eventualni dolazak u Niš“, tvrdi Dabić.\nFilm koji nije prošao selekciju je i „Zemlja bogova“ jer u njemu nema domaćih glumaca ističe Dabić.\nI Savić i Dabić najavljuju dolazak velokog broja domaćih glumaca poput Nikole Koja, Vesne Trivalić, Gorice Popović, Dragana Bjelogrlića, Lazara Ristovskog i još mnoge druge. U Niše će biti i gosti - glumci iz zemalja nekadašnje SFRJ, poput Igora Gala iz Hrvatske, Ratka Poliča iz Slovenije, Koleta Angelovskog iz Makedonije i mnogih drugih kako starijih slavnih imena ex-yu kinematografije, tako i mladih glumaca.


Populistička isparenja iz „Fort Trampa“ truju Poljsku | Evropa | DW | 16.06.2019\nAmerički vojnici u Poljskoj\n„Poljska postaje alfa i omega (oči i uši) NATO-saveza“, rečenica je koju je objavio konzervativno-liberalni dnevnik Rečpospolita iz Varšave povodom nedavne posete poljskog predsednika Andržja Dude Sjedinjenim Državama. Povod: Donald Tramp je najavio da će u Poljsku poslati dodatne američke vojnike. Obrazloženje je glasilo: „Tako će Poljska, u slučaju planirane agresije, biti u situaciji da neutrališe ruski efekat iznenađenja.“\nI Gazeta Viborča, poljski list levo-liberalne orijentacije, u jednom od komentara piše o „trijumfalnom putovanju“ predsednika Dude u SAD, kao i o tome da je „Poljska sada jedan od najvažnijih saveznika SAD“. To, kako primjećuje ovaj list, donosi sa sobom investicije i transfer tehnologije.\nFamozna sitna slova u ugovoru govore da dil ima brojne uslove – prisustvo vojnika je više simbolično, udara se packa susednoj Nemačkoj, a Poljska obavezuje na nabavku naoružanja i energenata koji bi zbog visoke cene mogli da budu nepovoljni za zemlju. Pa ipak, Vlada u Varšavi ovo knjiži kao uspeh u glancanju svog imidža.\nBajka o ratu kao rešenju\nIsplati se podsetiti da su američke trupe u Vijetnamu imale veliko prisustvo – jedno od najvećih u američkoj istoriji. To je bilo povezano sa investicijama, ali i masovnim gubitkom ljudstva, smrću, silovanjima, sakaćenjima i traumama miliona ljudi. Da ne govorimo o razaranjima i tome koliko je opustošena zemlja.\nNisu to bili naprosto „zli Ameri“, ali se ne može reći ni da im se Vijetnam omakao. Ma kako banalno zvučalo: svaki rat je takav.\nAktuelna politička situacija u Poljskoj pokazuje kuda to sve vodi. Takve priča po medijima idu na ruku populistima i njihovoj politici. Čitaoci se ostavljaju u uverenju da populisti najbolje igraju na tom terenu. Ubeđen sam da se tu mogu tražiti razlozi zbog kojih se stranka Pravo i pravda stabilno održava na vlasti u Varšavi i zbog čega je ostvarila veliku pobedu na evropskim izborima.\nDuda i Tramp u Vašingtonu\nPitanje sigurnosti nije jedino pitanje koje zaokuplja Poljsku. Takozvana afera sa prisluškivanjem je 2014. veoma naštetila političarima nekadašnje vlade Donalda Tuska. Ona se uvek iznova pominje kao jedan od najvažnijih uzroka koji je doveo do kraha Tuskove partije na parlamentarnim izborima 2015. godine. Afera ima i nastavak: Nedavno se iz zatvora javio jedan preduzetnik kako bi pojasnio da je sve što je skrivio uradio po nalogu stranke Pravo i pravda.\nNije to prva afera u kojoj se otkrivaju korumpirane radnje političara ove partije. No, medijskim spektaklima do sada se nije mogla ostvariti nijedna promena u razmišljanju većine birača. I tu opet dolazi do izražaja nešto što svako zna: Sprega politike i privrede uvek je postojala i uvek će postojati.\nAli umesto da se povedu debate o tome kako ograničiti takvo delovanje, novim spektakularnim slučajem samo se ukorenjuje osećaj razočaranja, što populistima olakšava igru. To je dobro poznato, ne samo u Poljskoj.\nGazeta Viborča nedavno je počela da izdaje zanimljiv dodatak u novinama pod nazivom „Naša Evropa“. Ali kako u tom dodatku izgledaju tekstovi o Nemačkoj, objavljeni u protekle dve sedmice?\nZemlje Višegradske grupe Poljska, Češka, Mađarska i Slovačka važe kao pobunjenici u EU. U stvarnosti su, međutim, njihove međusobne razlike vrlo velike. (23.05.2019)\nTu je članak koji govori o pokvarenom njemačko-francuskom motoru u EU. Još tri članka sa nadnaslovom „Zemlja nezadovoljnih Nemaca“ bavi se biračima Alternative za Nemačku, strahom na istoku Nemačke i berlinskim kriminalnim klanovima (tu je i slika repera Bušida). Gotovo da pomislite da list koji čitate nije „levo-liberalan“.\nU Poljskoj ima i previše primera apsurdnog izveštavanja o evropskim temama. List Kritika Politična, jake leve orijentacije, objavio je tekstove novinarke, odlikovane nemačko-poljskom novinarskom nagradom, koja koristi svoja iskustva prikupljena u radu sa migrantima u Berlinu. Ona je pod maskom progresivnosti i u maniru „sve znam najbolje“ tekstove obogatila i ponekim rasističkim sadržajem. Jedva da je to neko primetio. I onda se svi navodno čude što Pravo i pravda ponovo pobeđuje na izborima.\nIsparenja iz „Fort Trampa“, kako u Poljskoj nazivaju američku bazu, doživljavam kao otrovni oblak koji se ne zaustavlja na granicama nacionalnih teritorija. Čeznem da se oslobodim ove izmaglice.\n*Stanislav Štrasburger je pisac i kulturni menadžer. Rođen u Varšavi a živi u Varšavi, Berlinu i raznim mediteranskim gradovima. Ostale tekstove iz naše subotnje serije pogledajte ovde: Moja Evropa.\nKljučne reči Poljska, Donald Tramp, populizam, Evropa, Moja Evropa, kolumna\nTrajni link https://p.dw.com/p/3KXVA


Ozil neće iz Arsenala pre sledećeg leta čak i ako ne bude u prvom timu - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs M.Avramović DATUM I VREME: 30.07.2020. 23:32\nOve sezone je odigrao 23 utakmice, a od momenta kad je nastavljeno prvenstvo u igru nije ušao ni minut.\nMenadžer fudbalera koji sedi na tribinama i nedeljno košta klub 350.000 funti, danas je saopštio da njegov igrač Mesut Ozil ostaje u Arsenalu sve dok mu ne istekne ugovor sledećeg leta.\nOve sezone je bivši reprezentativac Nemačke odigrao 23 utakmice, a od momenta kada je nastavljeno prvenstvo u igru nije ušao ni minut. Ali, deluje da to njemu mnogo ne remeti uživanje i da se ne nervira mnogo zbog činjenice da za njega trenutno nema klubova koji bi ga doveli u svoje redove.\n- Mislim da neće biti promene u slučaju Mesuta Ozila do leta 2021. godine. On ima ugovor. Nema promene. Ostaće u Arsenalu, a 90 odsto će otići iz kluba 2021. Mesut u Aziji, Americi ili Turskoj? Da, možda - naveo je Sogut za Ivning Standard, preneo je Eurosport.\nOzil je 2013. godine iz Reala prešao u Arsenal i do sada je za londonski klub odigrao 254 utakmice i postigao 44 gola. Sa klubom je osvojio tri FA kupa.\nNEMA STAJANJA Bivši prvak Evrope potpisao za Zvezdu (FOTO)\nNIŠTA OD ARAPSKIH DEONICA U NJUKASLU Jedni tuguju, drugi slave jer neće "prljav" novac\nGROBARI MU OVO NEĆE OPROSTITI Šta uradi, "crni Trinki?" - Italijan ispred nosa preoteo Partizanu već viđeno pojačanje! (FOTO)\nRUSI SVE JAVNO OBJAVILI Zvezda i Partizan u centru pažnje zbog velike stvari, a tu je i Liverpul (FOTO)\nZAVRTEĆE VAM SE U GLAVI OD NULA Svemirski ugovor - Italijanski velikan nudi Mesiju mnogo više nego Barselona, Argentinac sve bliži selidbi u Milano


“Mogla sam umrijeti! Nisam mogla gledati na oči, gušila sam se” – Nakon farbanja…\nE.H Mar 27, 2020\nDjevojka iz Pariza podijelila je fotografije koje pokazuju šokantno negodovanje koje joj je lice nanijelo alergijskom reakcijom na farbu za kosu. Devetnaestogodišnja Estelle uznemirila je korisnike društvenih medija u Francuskoj nakon što…\nOvo je hit! Frizer je samo stavio farbu na četku napravio super pramenove!\nE.H Sep 16, 2017\nOmbre pramenovi su već godinama najpopularnija tehnika bojenja kose. Iako je sam klasični ombre vremenom donio i svoje brojne verzije, baza je ostala ista. Ali da u frizerskom svijetu kreativnosti i inovacija ne manjka, dokazao je poznati…\nZABORAVITE NA FARBU: Umotala je jaja u svilu, prokuvala i dobila nešto što je sve ostavilo BEZ DAHA…\nBliži se Uskrs i farbanje jaja. Naravno, najlakše je kupiti neku boju i ofarbati ih kao i svi ostali Međutim, ako želite da budete malo kreativniji i dobijete najljepša jaja koja će fascinirati vaše goste, morate da isprobate ovaj trik.…


UCG dobio 7 Erasmus plus projekata izgradnje kapaciteta u visokom obrazovanju | Kodex.ME\nSvijet Tramp ljut na novinara: Nemoj tako da razgovaraš sa predsjednikom\n01. 08. 2020 - 13:48 Autor: M. B.\nPomorski fakultet Kotor u saradnji sa Institutom za biologiju mora će koordinirati regionalnim projektom pod nazivom “Development of Regional Joint Master Program in Maritime Environmental Protection and Management”. U projekat su kao nacionalni partneri uključeni Agencija za zaštitu prirode i životne sredine Crne Gore i NVO Eko Centar Delfin iz Kotora, kao i partnerski univerziteti iz zemalja Evropske unije Univerzitet u Ljubljani, Univerzitet u Kadizu i Univerzitet Azurna obala iz Nice. Ukupni budžet projekta iznosi 845.188 eura.\nUniverzitetske jedinice će u okviru sljedećih 6 projekta biti uključene kao partner institucije:\n2. Institut za biologiju mora u regionalnom projektu “Educational Capacity Strengthening for Risk Management of Non-native Aquatic Species in Western Balkans”. Ukupni budžet projekta iznosi 805.030 eura\nNa Univerzitetu Crne Gore trenutno zaražena 22 zaposlena\n25. 11. 2020 - 08:03 | Društvo\nUCG: Od sjutra konkurs za specijalističke studije u drugom upisnom roku\n09. 10. 2020 - 18:27 | Društvo


Otvoren konkurs za nagradu "Aurea 2017" - PORTAL\nOtvoren konkurs za nagradu „Aurea 2017“\nPoslovni portal „eKapija“ objavio je konkurs za dodelu nagrade za investiciju godine u Srbiji „Aurea 2017“, koja se dodeljuje kompaniji koja je tokom prethodne kalendarske godine realizovala projekat koji se najbolje rangirao po tri kriterijuma: inovativnost/originalnost, društvena korisnost i finansijski potencijal.\nPozivaju sve kompanije koje su tokom 2016. godine realizovale projekat koji ispunjava kriterijume nagrade da se prijave – konkurs za nominacije otvoren je do 3. marta.\nKoličina uloženih sredstava nije presudna već se projekti vrednuju na osnovu originalnosti inovacije koje su primenili, značaja koji imaju za okruženje, kao i potencijala da budu uspešni na tržištu. Ravnopravno učestvuju sve privredne grane i sve vrste projekata tako da nije bitno da li je kompanija implementirala novi proizvodni proces/tehnologiju, razvila ili primenila originalni softver, ponudila novi proizvod ili osmislila novi pristup tržištu.\nZdravko Lončar, direktor portala „eKapija“ kaže da su stalne promene i inovacije ključ uspeha u poslovanju i da su vrednosti koje promoviše ova nagrada bitne za održivi privredni razvoj Srbije.\n– Obično kod nas nagrade idu istaknutim pojedincima. Mi ovom nagradom, koja se uglavnom dodeljuje privrednim subjektima, slavimo dobru ideju, timski rad i odgovoran odnos prema društvu i sredini. Želimo da pošaljemo poruku zajednici da je konstantna inovacija neophodna kako bismo prevazišli barijeru nekonkurentnosti naše privrede, ali i da kažemo da se takođe isplati biti odgovoran – bilo da se to odnosi na očuvanje životne sredine ili doprinosi boljitku građana i zajednice kroz zapošljavanje, afirmaciju nerazvijenih područja itd – rekao je Lončar.\nUrednički tim „eKapije“ započeo je selekciju kandidata za nagradu, a zainteresovane kompanije mogu se prijaviti i same popunjavanjem formulara na stranici www.aurea.rs.\nNakon analize pristiglih prijava, projekti koji uđu u uži izbor takmičenja biće predstavljeni na portalima www.ekapija.com i www.aurea.rs, a o pobedniku će odlučiti stručni i nepristrasni žiri, dok će jedan glas dati čitaoci „eKapije“ i posetioci portala aurea.rs, glasanjem putem interneta. Osim glavne nagrade biće uručena i dva specijalna priznanja – za inovativnost i društvenu korisnost.\nPoslovni portal „eKapija“ nagradu „Aurea“ dodeljuje devetu godinu zaredom, u okviru svog opredeljenja ka društveno odgovornom poslovanju, bez finansijskog interesa, sa namerom da promoviše i podrži projekte značajne za održiv razvoj srpske privrede.\nZa više informacija pogledajte sajt www.aurea.rs.\nTekst objavio: UrednikDatum: 31.01.2017, 06:01 31.01.2017


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 25.Feb.2021, 07:35\nU Srbiji je u poslednja 24 sata registrovano 3.588 novih slučajeva korona virusa, od testiranih 15.074 uzorka, a preminulo je još 15 osoba. U bolnicama širom zemlje danas se nalazi 3.832 pacijenta, od kojih je 153 na respiratorima. Od početka pandemije testirano je 2.903.450 ljudi, registrovan je 449.901 slučaj, a umrlo 4.398 pacijenata. Procenat smrtnosti je 0,98, pokazuju podaci sa sajta covid19.rs.\nOd 3.588 novih slučajeva korona virusa koliko je potvrđeno u poslednja >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << 24 sata u Srbiji, više od trećine, njih 1.229, registrovano je u Beogradu. Slede Novi Sad sa 215 novozaraženih, Niš sa 186, Vranje 118, Kragujevac 117.\nU Kraljevu je otkriveno 90 novih slučajeva, u Kruševcu 88, Užicu 56, Aranđelovcu 52, Ćupriji 48, Paraćinu 45, Subotici 42 i Čačku 40.\nIzmeđu 30 i 40 novozaraženih imaju Kula, Smederevo, Vrbas, Jagodina i Valjevo.\n15.10 - U Vatrenom oku dnevno do 1.200 uzoraka, povećana pozitivnost\n14.59 - U ustanovama socijalne zaštite zaražene 392 osobe\nU ustanovama socijalne zaštite za smeštaj korisnika i domovima za smeštaj odraslih i starih zaražena su 154 korisnika i 238 zaposlenih, saopštilo je danas Ministarstvo rada.\n11.33 - Povećan broj hospitalizovanih u bolnicama Zlatiborskog okruga\nU bolnicama Zlatiborskog okruga povećan je broj hospitalizovanih kovid bolesnika, a na bolničkom lečenju su 322 pacijenta, pokazuju najnoviji podaci Zdravstvenog centra Užice.\n11.21 - Čačak: U bolnici 60 kovid pacijenata, imunizacija po planu\n10.47 - Pelemiš: Ljudi da se spreme za pooštravanje mera\n10.17 - Vranje: U kovid bolnicama 141 pacijent\nU kovid ambulanti u Vranju tokom jučerašnjeg dana obavljeno je 275 pregleda, od čega 121 prvi.\n10.14 - KiM: U srpskim sredinama 95 novozaraženih\nU srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji u poslednja 24 sata potvrđeno je 95 novih slučajeva korona virusa, a iz izolacije je izašlo 13 osoba, saopšteno je iz Kriznog štaba opštine Kosovska Mitrovica.\n09.51 - Pogoršava se epidemijska situacija u Kikindi\nNa Kovid odeljenju kikindske Opšte bolnice trenutno su hospitalizovana 34 pacijenta, što je značajno pogoršanje situacije u odnosu na period od pre dve nedelje. U toj ustanovi povećava se i broj pregleda u febrilnoj ambulanti, koji se sada na dnevnom nivou kreće od 25 do 30. Lekari smatraju da je razlog pogoršanju opuštanje građana i nedovoljno poštovanje protivepidemijskih mera.\n09.30 - U Vojvodini 645 novozaraženih, najveći broj u Novom Sadu - 229\nTokom prethodnog dana u Vojvodini je registrovano 645 novih slučajeva korona virusa, a najveći broj je potvrđen u Novom Sadu - 229.\n08.52 - Sve više građana za vakcinaciju, 21 posto bira vakcinu


Full Version: www.belgrejd.com\nwww.belgrejd.com By: belgrejd Date: Maj 27, 2013, 17:37:05\nKafana Druga kuca se nalazi u ulici Vojvode Dobrnjca. Oličenje prave kafane. Pod sloganom "Nije pijanstvo ako te posle nije 3 dana sramota!", kafana Druga kuća je osvojila srca brojnih Beograđana. I od vas se očekuje da se ponašate u skladu sa sloganom\nKlub Cinema donosi novu dimenziju vrhunske zabave, ovog puta pod sloganom "Not your daddy's club". Klub obećava sjajne i nezaboravne noći!\nKlub Republika na mestu bivšeg "Andergraunda" i "Soho Republic-a", dolazi nam novi klub, koji će nastaviti sjajnu letnju sezonu "Republika Bar".\nKlub Sova jedan je od klubova sa "najdužim stažom" na clubbing mapi Beograda. Nalazi se u samom centru grada u blizini Obilićevog venca, Zelenog venca i Knez Mihajlove u Gračaničkoj ulici br. 18.\nSplav Freestyler se nalazi na Savskom keju, sa novobeogradske strane, postao je jedno od najomiljenijih okupljališta mladih Beograđana. U okviru celokupne ponude Beograda, "Free.." je postao sinonim za prepoznatljive letnje House, Disco, HipHop, R'n'B žurke.


Yugopapir: Jakarta, najveća nada YU rocka: Ništa ne vredi ako su emocije jake, a ne mogu se kanalisati (1984)\nJakarta, najveća nada YU rocka: Ništa ne vredi ako su emocije jake, a ne mogu se kanalisati (1984)\nJun 1984: U izlogu Jugotonove prodavnice u Zagrebu (Niška BB) okačeni su sledeći omoti: "Kako bubanj kaže" Električnog orgazma, "Večeras... " Riblje Čorbe, "Balkanska korida" grupe Stijene, "Sjaj u tami" Doriana Graya, "Muvanje" D'Boysa. PGP-ovci u defanzivi - imaju "samo" Bajaginu "Pozitivnu geografiju", a teše se i činjenicom da im se "Flashdance" soundtrack prodaje bolje od Jugotonovih licencnih "teškaša": Queen ("The Works"), U2 ("War"), The Rolling Stones ("Undercover") ... Potonji slave jubilej - dvadeset godina od prvog albuma, 20-godišnji Ivan Ivačković jedva dočekao da o tome napiše par redova :-) ... Laibach najzad nastupio u Beogradu, nove nade YU rocka Partibrejkersi merkaju ugovore sa disko-kućama ("Radimo već dve godine, vreme je za ploču!") ... Za to vreme, saradnica magazina Rock Snežana Golubović intervjuiše Igora Popovića i sluša ga kako pevuši pesme sa njegove omiljene longplejke (Simple Minds - "Sparkle in the Rain"). Igor je pevač grupe Jakarta, koja je upravo objavila svoj dugosvirajući debi "Maske za dvoje", a tu je i njegov drugar iz benda Jane Parđovski...\nNegde početkom leta ’82. na Kalemegdanu, u Rockoteci, svirali su neki mladi beogradski bendovi. Jedna devojčica je tada u svoj dnevnik zapisala: „Za grupu Jakarta nikad do sada nisam čula i ne nalazim da je to neki veliki propust. Jednostavno, bili su dosadni!” Od tada su prošle dve godine, mnogo toga se izmenilo: devojčica je prestala da piše dnevnik, a Jakarta snimila dva singla, napravila niz vrlo zanimljivih nastupa, skrenula pažnju rock javnosti na sebe, postala jedna od najvećih mladih nada domaćeg rocka... Sredinom prošlog meseca pojavio se i prvi album grupe Jakarta „Maske za dvoje”.\nKažu da njihova priča nije klasična - nisu momci iz iste ulice, nisu kao klinci zajedno jurili i pikali loptu, slučajno su se upoznali, slučajno su se sprijateljili i sve je dalje bilo slučajno.\nNajpre su bili samo njih dvojica - Igor (vokal) i Jane (gitara). Onda su dugo radili kao trio, pa opet kao duo, pa su se tražili, menjali postave, tražili ljude... Njihova "Amerika" bila je veliki demo-hit. Čekalo se na prvu ploču grupe Jakarta. A Jakarta je uradila ono što se od nje najmanje očekivalo - umesto albuma snimila je, za kratko vreme, dva singla ("Amerika" i "Spiritus").\nIgor: Ne postoji neki određen, specifičan povod zbog koga smo tako postupili. Nismo to uradili u nameri da napravimo radijske singlove, niti da bi ponovo počeli da se snimaju singlovi, mada ima i toga. Jednostavno, smatrali smo da su singlovi jedini pravi, normalni put do publike.\nJane: Postoji, ipak, jedan važan motiv. Bitno je kako komercijalno nastupiti. To je osnovna stvar. Značajno je i to što još nismo bili izgrađeni u vreme kada smo snimali prvi singl, iako smo Igor i ja veoma ozbiljno radili oko godinu i po dana pre toga. Mi i sada još nismo izgrađeni. Izgrađujemo se, učimo... Ali, u vreme prvog singla nismo uopšte bili načisto ni kako treba da se radi, ni šta, ni gde. Bilo je logično da učinimo prvo jedan mali korak, pa još jedan mali da bi sledeći mogao da bude veliki.\nIgor: U to vreme smo imali oko dvadeset godina. Glupo je i sada, kada smo dve godine stariji, razmišljati o tome da smo samo ono što sada radimo i da nećemo biti nešto drugo. Šta čovek sa dvadeset dve godine može da radi u bilo kom poslu? Može da ima neku manje ili više određenu viziju kako bi sve trebalo da izgleda, ali to uopšte ne znači da se nećemo menjati. Jedna od naših vizija je završena albumom „Maske za dvoje” i tu se nećemo zaustaviti.\nJane: Postoji još jedna važna stvar: u ovom poslu ne sme da se greši. Jedna greška može da bude katastrofalna. S jednim singlom i nije tako strašno pogrešiti, posle se snimi dobar album i greška se oprosti, zaboravi... Ali, ako se pogreši sa velikom pločom i to prvom velikom pločom - onda je to strašno.\nIgor: Pogotovo na malom tržištu kao što je naše, gde je skepticizam disko-kuće jako veliki prema mladim bendovima, jer niko ne može da garantuje da će ti bendovi napraviti dobru ploču, da će dobro svirati na koncertima i kakve će finansijske efekte ostvariti, a na to disko-kuća najviše pazi. Tako je sumnja u muzičare od strane disko-kuće sve veća i veća.\nJane: Uzajamna sumnja.\nIgor: Naravno, uzajamna sumnja. U toj situaciji je strašno da se pukne sa prvom velikom pločom, jer ona onda može da predstavlja tri velike ploče odjednom - prvu, jedinu i poslednju. U tom kontekstu ovaj naš put je i sigurniji. Mada, volimo da rizikujemo, ali ne na taj način. Rizikujemo sa nekim stvarima na pločama, jer ne znamo da li će one zagolicati nečiju maštu, da li će izazvati neka osećanja, da li će nekog pokrenuti ili ne. Takav rizik se ne odnosi na komercijalno-finansijski efekat. Rekao bih da je to neka vrsta kreativnog rizika.\nJane: Uz pomoć dva singla uspeli smo da stvorimo širok prostor za manipulisanje našim željama i emocijama. Da nije bilo singlova morali bismo da snimimo nekoliko albuma na kojima bismo se tražili. Ovako smo singlovima rešili mnoge stvari.\nNekako u vreme singla „Spiritus” grupa Jakarta je rešila i problem traženja pravih ljudi. Igoru i Janetu su se pridružili Miša (klavijature), Čeja (bas) i Firči (bubnjevi).\nJane: Najpre je postojala ideja da radimo sami. Dvojica mogu jako lepo sami da rade. Međutim, to podrazumeva da zovemo i druge ljude, da imamo prateći bend, da ih platimo i radimo. To nismo mogli jer je za tako nešto potreban veliki novac, a mi ga nemamo. I izgleda da je bolje što je ovako.\nIgor: Samo druženje više ljudi dovodi do formiranja nekog specifičnog duha benda koji nikada ne bismo mogli da imamo Jane i ja sami. Više je ljudi, više se razmišlja, razgovara, radi... Više ljudi unosi sebe u muziku. Na taj način se stvara pravi duh Jakarte.\nU tom novom sastavu Jakarta je tokom februara i marta snimila ploču "Maske za dvoje". Na ploči se nalazi devet pesama, od kojih je jedna sa singla „Spiritus”.\nJane: Hteli smo da napravimo vezanu ploču. Zapravo, da singl „Spiritus” i album budu vezani. Međutim, nije ispalo baš tako, ali misiim da je dobro što se „Spiritus” nalazi na albumu. „Spiritus” je sastavni deo materijala koji smo još u avgustu spremili za album, tako da je naknadno izdvojen iz celine, i stavljen na singl.\nIgor: Zato ne bi bilo pošteno ostaviti ga samo na singlu. Nameravamo, čak, da na kaseti, koja će izaći, budu sve naše snimljene pesme. Znači, trebalo bi da bude dvanaest pesama. Mislim da bi to bio lep gest od strane grupe i disko-kuće prema publici. Međutim, pitanje je da li ćemo uspeti da realizujemo tu našu zamisao.\nJedna od "maski" na ploči je trebalo da bude za dvoje. Pesma "Nebo je još plavo zbog tebe" zamišljena je kao duet.\nIgor: Ideja o duetu proizišla je iz mog poznanstva i druženja sa Maxom iz grupe Dorian Gray. Palo mi je na pamet da bismo mogli jednu pesmu da otpevamo zajedno. Stoga sam napisao tekst koji bi odgovarao pevanju u duetu. Međutim, pošto je Max lično potpisnik ekskluzivnog ugovora sa Jugotonom, neka zakonska caka mu brani da radi za drugu diskografsku kuću. Tako se naš plan izjalovio. A želeli smo da to snimimo zajedno zbog njegovog glasa... Smatram, možda i malo prepotentno, da smo nas dvojica među mladim snagama izuzetno jaki kao vokalni interpretatori u našoj zemlji. Zato i mislim da bi taj duet bio zanimljiv i muzički i za publiku.\nIgor: Tačno je da sam rekao da je posao kojim se bavimo za životinje.\nJane: Gotovo dvadeset i dve godine skupljamo snagu za ovu ploču. Imali smo puno vremena da je pripremimo. Za godinu dana moramo da prebrodimo sledećih dvadeset godina da bismo napravili drugi album koji će biti drugačiji i bolji. Ponavljanja nema. Mora se napred. U tom smislu je ovo posao za životinje. To je suština, mada ima još puno drugih stvari.\nIgor: To je vezano i za emocije. Ako je neko emotivan, on ne sme sebi da dozvoli da bude slab, već mora biti užasno jak da bi te emocije, koje su široke, velike i mnogobrojne, naišle na opravdanje kod njega samog. Ništa ne vredi ako su emocije jake, a ne mogu se kanalisati i ako ne može iz njih da se iscrpi, za godinu dana, još veći kvalitet.\nNa taj način, u ovom poslu, moraš da si životinja sam prema sebi. Ovaj posao, kao i svi drugi, zahteva i velike fizičke napore i nerviranja... To je normalno i svuda je tako. Razlike postoje u načinu na koji se ispoljavaju emocije u poslu. Ja kanališem svoje emocije da bih napravio sjajnu ploču i hoću da izbegnem, pri tom, da me emocije nadvladaju.\nJane: Za samo šest meseci moramo da napunimo sve naše ventile da bismo snimili drugu ploču. Strašno! Ako ne budemo sigurni da smo spremni za snimanje i da smo zadovoljni materijalom koji imamo, nećemo ni ulaziti u studio. Ko smo mi da možemo da snimamo bilo šta i kako možemo od drugih da očekujemo da im se ploča svidi, ako ni sami nismo zadovoljni materijalom.\nNe snimamo ploče za sebe. Snimamo za druge da ih slušaju, da nešto kažu o njima, da nešto misle... Zato ne sme da bude žurbe, sve emocije treba da se na pravi način kanališu, sve mora da ide zdravorazumski, a to se baš ne postiže lako.\nIgor: Reč istina se najčešće javlja u mojim pesmama. U filmu Džona Burmana „Eskalibur - mač kralja Artura” postoji scena u kojoj kralj Artur pita viteza Okruglog stola šta viteza čini vitezom. Čarobnjak Merlin mu odgovara da istina čini viteza vitezom. Istina je znači ono što čoveka čini čovekom. Čovek koji traži istinu uvek je u pravu. Istina uvek postoji, ukoliko postoji želja da ona bude sastavni deo života, rada...\nMada, ja ne verujem ljudima. Ne mogu odmah da im verujem. Moram da ih proverim. Kako postižem istinu? Kroz pesmu, muziku... Prezentiramo publici muziku kroz otvaranje nas samih.\nJane: Kroz muziku iskazujemo sebe, naše emocije i to ne neke lažne emocije, već one prave. To je istina. Međutim, nikako ne mislim da iskazujemo sebe u fazonu umetnik radi umetnosti. Sad sam tu pokrenuo drugo pitanje pitanje rocka kao umetnosti. Vrednost u rocku uvek postoji. U tom smislu ga i shvatam kao umetnost. Da znam da rock nema umetničkih vrednosti, da nije nešto dobro i da nema smisla - nikad se ne bih bavio muzikom.\nTako su pričali Jane i Igor jednog sparnog popodneva. Nije bilo nimalo lako pričati sa muzičarima koji tražeći istinu nemaju puno poverenja u druge. Valjda je istina, ipak, tu.\nRazgovarala: Snežana Golubović (Rock, jun 1984.)\nNakon dve i po godine od izlaska debi-albuma grupe Jakarta, ko zna koliko koncerata, singla "Osvojiću svet", učešća u raznim muzičarskim akcijama (... Bolje Vas našli, Yu rock misija, Skoplje, volimo te!) i kratkog zatišja, Jane, Igor, Čeja, Miša i Karlo su proteklo leto proveli u beogradskom studiju "Ša-na-na", zadržali se tamo 350 sati i ponovo stupili na muzičku scenu - ovog puta sa "Bombom u grudima".\nI dok se "Bomba" polako "odvija" putem radio-talasa, štampe i televizijskih nastupa, Mišu i Karla smenjuju dva nova člana: Dejan i Žarko. Oni će se već tokom februara predstaviti na koncertima. Ali, pre koncerata, evo priče o grupi, "Bombi", lovi, Malim policajcima, partizanima... Govori Igor Popović.\n- Vaša nova ploča je neki neobičan spoj agresije i sentimentalnosti. Već i sam naziv "Bomba u grudima" asocira na to.\n- Da. "Bomba u grudima" može da bude i nešto što treba svakog časa da eksplodira, ali ona isto tako može da označava i neko veliko srce, srce koje ne mora da eksplodira, već samo snažno pulsira.\n- Kako se uopšte desilo da vi napravite takav nagli zaokret, od skoro new jazz obojenih nota do agresivnijeg, gotovo hard zvuka?\n- Sve je počelo na koncertima. Kada smo promovisali prošlu ploču na koncertima, stalno smo, bez ikakvog dogovora ili smislene namere, težili da te stvari budu odsvirane čvršće, žešće. I onda smo shvatili da se nama dopada da u našu muziku unesemo malo nove žestine. A s druge strane, u to vreme smo i slušali agresivniju muziku. Ja sam uvek voleo Springstina i baš u to vreme sam se oduševljavao albumom "Born In The USA".\nOnda se tu pojavio i Brajan Adams. Mi smo na probama svirali tuđe pesme i preko tih pesama smo pokušali da u samoj svirci osetimo tu pravu čvrstinu, kojoj smo očigledno težili. Tako smo i došii do vizije kako treba da sviramo, ne šta treba da sviramo, već baš kako stvari koje spremamo za novu ploču treba da sviramo. I onda smo počeli sa stvaranjem pesama za ovu ploču.\n- Zanimljivo je da ste se odlučili da takvu muziku udružite sa izuzetno sentimentalnim tekstovima.\n- Da, tekstovi jesu sentimentalni, ima u njima i puno nostalgije. Dve pesme su čak direktno posvećene jednoj osobi. I uglavnom su sve pisane na neku ljubavnu tematiku. Jednostavno, hteo sam, kada već pišem o ljubavi, da se tome potpuno prepustim i da se potrudim da napravim nekoliko ljubavnih pesama koje će biti stvarno i tekstualno i smisaono celine za sebe.\nTrudio sam se da o tome pevam i kao posmatrač, u trećem licu, kao što je slučaj sa pesmom "Crna sestra", ali i da ljubav prikažem kroz jednu pesmu koja na prvi pogled nije ljubavna, a u svojoj suštini ipak to jeste, kao što je, na primer, "Bomba u grudima". Najžešće ljubavne pesme su "Večeras" i "Seti se ponekad", onako, ljubavne do kraja.\nJa sam jako ponosan na te tekstove, jer znam - ako nisam drugima, a ono sam bar sebi napravio plezir i divno se osećam. Svaki put kada čujem "Večeras" - naježim se. Desilo mi se samo jednom u životu da sam plakao od muzike. Pre jedno dve godine, Jane me je otrovao. Pustio mi je neku stvar Rickie Lee Jones.\nNiti je ta pesma mene na nešto podsetila, niti je... tek odjednom mi je nešto grunulo u glavu, suze krenule i... plakao sam. Inače, u životu nikad ne plačem. Ali, eto, zaplakao sam od muzike. I to mi je nekako u redu - tuđa pesma me uzbudila. Ali kada te uzbudi sopstvena pesma, onda je to totalno ludilo! Da li ja toliko volim sebe ili šta li je - ne znam, ali jednostavno tako se osećam.\n- Očigledno je da ste se jako promenili: prva ploča je bila obojena new jazz zvukom, tekstovi su bili ljubavni, ali nekako više metafizički, sada je zvuk mnogo jači, tekstovi vrlo jasni, a i ti si, ako se ne varam, u vreme prve ploče slušao Simple Minds, a sad slušaš Springstina.\n- Ma, slušam ja i dalje Simple Minds. A što se tiče tih promena, to više mogu da primete ljudi oko nas, ili naša publika, nego mi sami. Jer, nismo se planski menjali. Te promene se dogode same od sebe. Mi smo svesno mogli da menjamo samo neke čisto tehničke detalje i to smo i učinili u želji da zvučimo ovako kao na ovoj ploči.\nA to da li sam ja bio melanholik pa sam sad histerik - to ne mogu da kažem. Promene su se sigurno desile, ali ne zato što smo namerno hteli nešto da promenimo, pa smo u jednom trenutku izvršili neki rez, pa je, ne znam, Igor pustio kosu, Jane promenio stil sviranja, Čeja se oženio, ili ovo ili ono.\nJednostavno, stvari su išle same od sebe i desilo se da mi sada sviramo neku novu muziku. Ali i ta nova muzika ima baš veliki pečat, ono što nas razlikuje od svih ostalih bendova. Naša svirka se oduvek razlikovala od svega što se u ovoj zemlji radi. To mogu da potpišem.\n- Volela bih da malo prokomentarišeš neke pesme sa albuma. "Reci gde je lova" mi je izuzetno zanimljiva.\n- Ta pesma je nastala iz nekih slika. Imali smo ideju o spotu u čijoj je osnovi bilo kidnapovanje jednog političara. I sam tekst je napravljen tako da asocira na to da si nekog ščepao, pritegao i postavio mu sudbonosno pitanje: gde su pare? Jer, on to sigurno zna, a ja ne znam.\n- I dalje ne znaš gde je lova?!\n- Nemam pojma. Znaš, ni ne bih voleo da saznam gde je velika lova.\n- Da, novac kvari ljude.\n- Definitivno. Voleo bih da imam neki optimum i da on sa inflacijom raste i da ne moram ništa da brinem, ali to je nemoguće. Zato je "Reci gde je lova" jedno metafizičko-filozofsko-sudbonosno pitanje.\n- "Mali policajci" su pesma koja izuzetno provocira. Šta je to, zapravo?\n- Ta pesma je nastala pod uticajem Spilberga, Gremlina... Meni se nije toliko dopao taj film koliko sam otkinuo na te male idiote. A Mali policajci su tako neka bića, čudna, sitna, kao Tolkinovi Hobiti, ali i nisu baš slatki - znaju da budu vrlo opasni.\n- Na ploči se u dve pesme pominju droge.\n- Da, ali ne u kontekstu droge radi droge. U "Malim policajcima" stih "duvaju nam prašak u nozdrve" je samo ilustracija onoga što su oni spremni da urade. A u "Crnoj sestri" se spominje u kontekstu moći devojke o kojoj je reč, pa nijedna droga više ne može da smiri onoga koji upadne u mašinu te ženske.\nJa jednostavno ni u jednom trenutku nisam razmišljao o tome kao o nekoj tekstualnoj provokaciji ili o tome da se bavim problemima uživanja droga. Tu sam izuzetno demokratičan: svako neka radi šta hoće, svako to može da proba, ali i svako kad-tad dođe do zaključka koliko to godi i koliko šteti. Zaista nisam imao nameru s time nešto da koketiram ili provociram. Slučajno je ispalo tako.\n- Zanimljivo je da se i ti sam eksponiraš na potpuno novi način. Odbacio si fine košulje i lepo krojena odela i zaodenuo se u kožne jakne, nitne, lance, duge kose. Rekla bih da je posredi neki novi, mačo imidž.\n- Da, baš me zanimalo kako Igoru stoji duga kosa. Mačo, kažeš? Pa, verovatno sam malo podetinjio. (Smeh.) Ali, ne vidim ništa loše u tome. Dosadilo mi je da razmišljam o tome kako ću da se obučem večeras, šta ću da obučem sutra pre podne i gde ću da nabavim košulju koja mi ide uz novi sako i kako bih na tom i tom mestu trebalo da izgledam, i tako dalje.\nOvako se sad bolje osećam. Znaš, sad sam se setio: ja do sada nikada nisam imao kožnu jaknu. Imao sam kožni mantil, ali davno, kad sam bio klinac - osam, devet godina.\n- Vauuuu! (smeh)\n- Ozbiljno. I zaključio sam da sam bio veći rocker kada sam pevao u Kolibrima (smeh).\n- Moram još nešto da te pitam: ploča se pojavila upravo u vreme kada...\n- Partizani, a?\n- Da. Zanima me kako ti gledaš na tu novu partizansku osećajnost?\n- Ja ne volim da pričam o Bosancima. Mogu jedino da kažem da sve što je imalo neki šarm u početku i neku spontanost, a imalo je, jer su Bosanci veseljaci, šarmantni ljudi, pravi... Pomalo su i prevaranti, ali i to rade sa puno šmeka. I, da - sve to je u jednom trenutku preraslo u čistu industriju, a ovo sada je verovatno kulminacija. Ne znam šta će da rade posle ovoga.\nMada, u početku je tu bilo i dobrih pesama, ali sve to već previše dugo traje, taj folk fazon, pa sad još dopunjen nekim patriotizmom i sve mi to postaje sumnjivije i sve više gubi na svojoj prvobitnoj draži. A što se tiče tih sad "partizana"... Ne znam. Bilo je i ranije raznih patriotskih pesama. Pevala je i Azra Halilović takve pesme, i Mirjana Beširević.\nAli, te partizanske pesme u zabavljačkim aranžmanima oduvek su mi bile bezveze. Da li je to nešto novokomponovano, ili je to nešto... nemam pojma šta je to. Meni to malo izgleda kao da riju po nekim grobovima. Ozbiljno.\nPostoji jedna fina misao koja kaže da je oslanjanje na neka druga vremena uvek vrlo opasno, diskutabilno i pipavo. Tako i ovo. To je kao manifest prošlom vremenu dat na neki novi, čudan, mladalački način. Ali, mislim, da to nije potrebno. Zašto bih ja gledao na stara vremena, kada su meni ova vremena koja imam, zapravo, jedina - i, dovoljna.\nZabeležila: Snežana Golubović (Rock, januar 1987.)


Trending story found on www.novizivot.net\nRuski predsjednik Vladimir Putin (67) tvrdi da Rusija neće legalizirati gay brakove dok god je on na vlasti. Javno promoviranje homoseksualnosti kazneno je djelo u Rusiji.\n[Source: www.novizivot.net] [ Comments ] [See why this is trending]


KORONA U PRIJEDORU: Zaražena medicinska sestra i vozač Hitne pomoći | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Prijedorski region KORONA U PRIJEDORU: Zaražena medicinska sestra i vozač Hitne pomoći\nKORONA U PRIJEDORU: Zaražena medicinska sestra i vozač Hitne pomoći\nU Prijedoru je virus korona potvrđen kod još dvije osobe, i to medicinske sestre koja radi na Univerzitetsko-kliničkom centru u Banjaluci i vozača Hitne medicinske pomoći iz Oštre Luke.\nGradonačelnik Prijedora Milenko Đaković potvrdio je da obje ove osobe žive u Prijedoru, a imaju zaposlenja u susjednim lokalnim zajednicama. On kaže da se medicinska sestra najvjerovatnije zarazila na radnom mjestu.\n-Oboje su dobrog stanja, i sutra idu u Studentski dom “Nikola Tesla” u Banjaluci, svi kontakti ove dvije osobe su u izolaciji, i radi se njihovo testiranje – rekao je on. Đaković je dodao da se pod zdravstvenim nadzorom u Prijedoru nalazi 85 osoba, od čega 65 u kućnoj izolaciji i 20 u karantinu.\n-Ovog trenutka u Prijedoru imamo šest zaraženih osoba. Pored Prijedora moram pomenuti i Oštru Luku. U Oštroj Luci pored juče šest pozitivnih osoba na korona virus, danas imamo još jednu osobu pozitivnu na korona virus koja je u kućnoj izolaciji. Kontakti se obrađuju i svi su već stavljeni u izolaciju – izjavio je Đaković.\nOn je dodao da su u posljednja 24 sata dvije osobe prekršile zabranu kretanja.\n-Na Odjeljenju kovid u bolnici trenutno imamo šest osoba, jedna je iz Prijedora, a pet iz Oštre Luke. Jedna osoba koja je juče bila teškog zdravstvenog satnja, a nije dobila nalaz na kovid, prebačena je zbog teške zdravstvene slike na Infektivnu kliniku u Banjaluku, ali ni tada još nije bila dobila nalaz na virus korone, ali po svim simptomima podsjeća na zarazu korona virusom – izjavio je Đaković.\nOn je poručio da se dezinfekcija nastavlja u kontinuitetu.\n-Juče su javne površine dezinfikovane, posebno u Oštroj Luci, a danas se nastavlja dezinfekcija zgrada u Prijedoru, a nastaviće se i dezinfekcija javnih površina -izjavio je on. Đaković ističe da se situacija komplikuje, ali i da Štab prati situaciju.\n-Samo za prvu grupu iz Oštre Luke bilo je ustanovljeno 37 kontakata. Tretiram i Oštru Luku sada, iako smo razdvojeni granicom, ali blizina je takva da njihovi oboljeli moraju u našu bolnicu i Dom zdravlja. Pozivam ponovo građane da se pridržavaju mjera dok se ne ispitaju svi kontakti i obavezne su mjere zaštite -podsjetio je prvi čovjek Prijedora.\nOdgovarajući na pitanja novinara da li je tačno da je vršiocu dužnosti direktora Doma zdravlja Prijedor Milici Marjanović zabranjeno da prisustvuje sjednicama Štaba za vanredne situacije grada Prijedora, Đaković je rekao da on poštuje presudu suda.\n-Što se mene lično tiče, postoji presuda koja je došla do mene gdje je naloženo da se vrati stari direktor, odnosno da su nevažeće odluke o imenovanju nove direktorke. Ja kao legalista, ne mogu promijeniti stanje, ali mogu da prestanem kontaktirati sa osobom koja po zakonu nije više na tom mjestu – izjavio je on.\nĐaković je dodao da u ovom slučaju Skupština grada nema nikakav zadatak.\n-Sud je poništio razrješenje starog direktora, od tada ne važe sve odluke koje su donesene. Zbog virusa korona moram objektivno funkcionisati sa svim institucijama, a imam dvije osobe na čelu preduzeća koja presudama Suda nisu legalno na svom radnom mjestu. Ja nisam pravnik, ali sam upozoren iz svoje pravne službe – rekao je Đaković.


Gimnazija "Veljko Petrović": Rokovi prijavljivanja na prijemne ispite za specijalizovane smerove - TV Sombor\nGimnazija „Veljko Petrović“: Rokovi prijavljivanja na prijemne ispite za specijalizovane smerove\nPočevši od 12. pa do 15. aprila roditelji i drugi zakonski zastupnici moći će da prijave svoje dete za polaganje prijemnog ispita za upis u specijalizovana odeljenja gimnazija i umetničkih škola elektronskim putem na portalu „Moja srednja škola“.\nSvi koji ne iskoriste prednost elektronskog podnošenja prijava za polaganje prijemnog ispita, prijavu u papirnom obliku mogu da podnesu 15. i 16. aprila u srednjim školama koje imaju specijalizovana odeljenja.\nU Gimnaziji „Veljko Petrović“ u Somboru, za narednu, 2021/2022 godinu postoji mogućnost upisa na tri specijalizovana smera i to:\n– za učenike sa posebnim sposobnostima za računarstvo i informatiku (IT smer),\n– za učenike sa posebnim sposobnostima za geografiju i istoriju (GI smer);\n– za učenike sa posebnim sposobnostima za sport (sportski smer).\nTreba napomenuti da prijava za polaganje prijemnog ispita ne podrazumeva obavezu polaganja prijemnog ispita ili\nupisa u navedene smerove, tako da svi koji se dvoume oko upisa na neki od navedenih smerova treba da se prijave, a kasnije, ako se predomisle, mogu da odustanu.\nSvaki od navedenih smerova, zbog manjeg broja učenika, obezbeđuje kvalitetniji rad iz svih predmeta, a posebno iz specifičnih predmeta. Svaki od navedenih smerova obezbeđuje kvalitetnije učenje stranih jezika jer se radi u manjim grupama do 10 učenika.\nPohađanje nekog od navedenih smerova ne sprečava mogućnost upisa na sve moguće fakultete.\nU lokalnoj akciji pojačane kontrole saobraćaja sankcionisano 60 vozača


Muško lično ime Edin je dosta retko ime na našem podneblju, a njegovo poreklo i značenje će biti objašnjeni u nastavku teksta koji sledi.\nZnačenje muškog imena Edin\nNajverovatnije je da je preneseno značenje imena Edin – „osoba koja je veliki vernik“; „onaj koji je autoritet i koga treba slušati kao mudru osobu“; „onaj koji rado svima pomaže“; „onaj koji veruje u svakoga“; „onaj ko je pošten i častan“; „onaj ko je dominantan u svom okruženju“; „onaj ko propagira veru“; „onaj kome se može uvek bezrezervno verovati“; „onaj ko je odlučan i ko je nadmoćan“; „onaj ko je religiozna osoba“; „onaj ko je bez greha“; „onaj ko je dobra i bogumila osoba“; „onaj ko je sledbenik Alaha“; „onaj ko je pravi muslimanski vernik“; „onaj ko je sinonim za poverenje i ko je osoba koja je svakome isklren prijatelj“; „koji veruje u ljudsku dobrotu“; „onaj koji je pouzdan i iskren čovek“; „onaj koji je karakterno poštena i časna osoba“.\nSada ćemo saznati više o samom poreklu.\nPoreklo muškog imena Edin\nSmatra se da je ime Edin poreklom ili iz staro hebrejskog jezika ili iz aramejskog jezika, ali ipak ovakve hipoteze nisu dovoljno dokazane i validne da bi se prihvatile kao nužno tačne.\nNajverovatnije je da ime Edin jeste poreklom iz arapskog jezika, i to od reči „din“ u značenju vera; religija; verovanje; islamska vera; vera u Alaha; dominantnost; nadmoćnost.\nUčestalost davanja muškog imena Edin u susednim zemljama regiona i u svetu\nPrema statističkim podacima za kalendarsku 2018. godinu, muško lično ime Edin je bilo među sto najdavanijih imena za novorođene dečake samo u Bosni i Hercegovini, a gde je zauzelo 33. mesto.\nU istoj 2018. godini ime Edin u Republici Srbiji; Republici Srpskoj i Republici Hrvatskoj nije bilo među „top 100“ najdavanijih imena za mušku novorođenčad (ako se izuzmu neke varijante imena kakve su Adin ili Ajdin), mada se ne može isključiti mogućnost da je ime davano ponekad ili sporadično, ali opet u procentu koji nije bio statistički od značaja za bolje rangiranje imena.\nIme Edin je popularno i u nekim zemljama sveta koje imaju predominantno muslimansko stanovništvo, ali se često daje muškoj deci i u Americi i u Australiji.\nNadimci, umanjenice, izvedena imena, skraćena imena i „imena od milja“ od imena Edin\nNajpoznatiji nadimci, deminutivne forme i imena od milja za ime Edin su – Edo; Ediša; Edi; Ed; Edika; Edinko.\nIzvedena i varijantna imena od imena Edin su najčešće – Ejdin; Edison; Ejden; Adin; Ajdin; Edy; Edis; Edim.\nZašto odabrati baš muško ime Edin kao lično ime za dečaka\nNeke poznate ličnosti imena Edin, koje su obeležile određenu epohu i istakle se u raznim sferama života, pa i koje stoga mogu biti inspiracija za roditelje da ime daju svojim naslednicima, biće pak navedene u nastavku teksta koji sledi.\nPopularni i proslavljeni bosanski reper i tekstopisac se zove Edin Osmić (umetničko ime Edo Maajka); regionalno proslavljeni i poznati bosanski pevač, kao i tekstopisac i kompozitor jeste Edin Dervišhalidović (umetničko ime mu je Dino Merlin); nekada poznati bosanski fudbaler se zvao Edin Ćurić; poznati srpski je fudbaler jeste Edin Mujković; bivši proslavljeni srpski odbojkaš jeste Edin Škorić; poznati austrijski fudbaler koji je bosanskog porekla se zove Edin Bahtić; poznati bosanski fudbalski trener je imena Edin Osmanović; bosanski fudbaler koji nastupa u Turskoj je Edin Višća; proslavljeni bosanski košarkaš koji igra u Grčkoj jeste Edin Atić; austrijski fudbaler koji je bosanskog porekla se zove Edin Salkić; nekada poznati i slavni bosanski fudbalski golman jeste bio Edin Prljača.\nPoznati bosanski fudbaler je Edin Džeko; makedonski fudbaler je Edin Nuredinoski; nekada veoma poznati i popularni bosanski fudbaler jeste Edin Sprečo; srpski fudbaler koji je bosanskog porekla se zove Edin Ademović; poznati su bosanski fudbaleri Edin Pehlić i Edin Šaranović; nekada poznati bosanski rukometaš se zvao Edin Baščić; hrvatski poznati fudbaler jeste Edin Junuzović; proslavljeni bosanski košarkaš je Edin Bavčić.\nPopularni bosanski muzičar jeste Edin Karamazov; slavni bosanski filmski producent se zove Edin Lonić; popularni bosanski političar je Edin Forto; američki misionar i propovednik koji je norveškog porekla se zove Edin Cornelius Kristofersen Alfsen;\nPoznati norveški fudbaler je Edin Island; nekada poznati bosanski fudbaler jeste Edin “Fićo” Bahtić; bosanski fudbaler koji nastupa u Belgiji jeste Edin Cocalić; nemački fudbalski golman je Edin Sancaktar; poznati bosanski fudbaler jeste Edin Rustemović; nekada slavni bosanski fudbaleri su bili Edin Hadžialagić i Edin Mujčin; bosanski košarkaš koji igra u Austriji je Edin Bavčić; srpsko-bosanski fudbaler se zove Edin Ferizović.\nTo bi bilo to za ovo ime, nadamo se da vam je bilo korisno.


Izvor: RTS, 08.Jun.2020, 20:23\nBivši fudbaleri Borca su ispred opštine grada Čačak započeli prvi štrajk glađu u istoriji fudbala, pošto je istekao rok predviđen da im se isplate dugovanja.\nKako se navodi u saopštenju Sindikata profesionalnih fudbalera Nezavisnost, gradski funkcioneri prevarili su ih na način da su desetine miliona namenjenih FK Borac uplaćivali >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << na račun planinarskog društva Omorika iz Bajine Bašte i tako prali budžetski novac.\nFudbaleri su otpočeli štrajk glađu, prvi u istoriji svetskog fudbala, pošto je istekao rok od 10 dana za isplatu dugovanja.\nTakođe, u Čačaku su se pridružili i bivši fudbaleri FK Jagodine, koji takođe pokušavaju da dođu do zarađenog novca\nLuftika.rs: Bivši fudbaleri čačanskog Borca započeli štrajk glađu\nBivši fudbaleri Borca počeli su ispred opštine Čačak štrajk glađu, prvi u istoriji fudbala, nakon što je istekao rok od 10 dana da im se isplate dugovanja...Ispred gradske opštine okupilo se oko 30 fudbalera, među kojima su kao podrška i bivši fudbaleri Jagodine, koji takođe od te opštine...\nIzvor: NoviMagazin.rs, 09.Jun.2020, 09:46\nBivši fudbaleri Fudbalskog kluba Borac iz Čačka i dalje štrajkuju glađu ispred zgrade lokalne Skupštine zahtevajući isplatu zaostalih zarada...Oni su štrajk započeli sinoć oko 19 časova i prema rečima predsednika Sindikata profesionlanih fudbalera Nezavisnost Mirka Poledice, noć su proveli...


Novo radno vrijeme stomatološke ambulante u Novoj Topoli | Nova Topola-Windhorst\nNovo radno vrijeme stomatološke ambulante u Novoj Topoli\n12/07/2019 miro\tKomentariši\nOd 1. jula 2019. godine počela je sa radom druga smjena u regionalnoj ambulanti “Doma zdravlja” Gradiška u Novoj Topoli. S obzirom na veliki broj sela koje pripadaju ovoj regionalnoj jedinici, identifikovana je potreba za još jednom smjenom, a Dom zdravlja Gradiška odlučio je uložiti dodatna sredstva u opremanje prostorija, nabavku dodatne opreme i proširenje kadra.\nRad druge smjene je jednak radu u centralnoj stomatološkoj klinici u gradu, što znači da traje od 12:30 do 20:00 sati svakog radnog dana.\nStanovništvo ovog regiona pozdravilo je ovu ideju sa velikim odobravanjem.\nU skladu sa potrebama, ambulantna služba je uvedena i subotom, a svaka prva i treća subota u mjesecu su radne.\nU područnoj ambulanti za stomatološke usluge u Novoj Topoli su zaposleni dr.stom. Željka Radomir i dr.stom. Olja Erceg i stomatološke sestre: Branislava Trkulja i Brankica Cerovac.\nPromjene smjena se vrše na nedeljnom nivou.\nPrethodni članakSamsung tvrdi da za 5 godina nećemo koristiti pametne telefoneSljedeći članakUjutro rade na njivi, popodne prodaju na ‘online tržnici’


Prvak Evrope poklekao - Fenerbahče korak bliži tituli!\nKošarkaši Fenerbahčea pobedili su Anadolu Efes na svom parketu u prvoj utakmici finala turskog prvenstva sa 85:76. Iako su imali turbulentnu sezonu sa mnogo uspona i padova, košarkaši Fenerbahčea su u ovom trenutku bliži trofeju nacionalnog… »\nŠampion još jači: Klajburn napustio CSKA i stigao u Efes\nKlajburn je novi igrač turskog kluba. Američki košarkaš Vil Klajburn zvanično je napustio redove moskovskog CSKA i potpisao dvogodišnji ugovor sa Anadolu Efesom. „Hvala, Vile. Krilo Vil Klajburn nastaviće karijeru u drugoj ekipi“, saopštili su… »\nKlajburn zvanično napustio CSKA i potpisao za Efes\nŠampion Evrolige nastavio je da se pojačava. Američki košarkaš Vil Klajburn zvanično je napustio redove moskovskog CSKA i potpisao dvogodišnji ugovor sa Anadolu Efesom. - Hvala, Vile. Krilo Vil Klajburn nastaviće karijeru u drugoj ekipi -… »\nEfes zadržao iskusnog igrača, centarska linija nikad jača\nEfes je obnovio saradnju sa američkim centrom. Američki košarkaš Brajant Danston će ostati još godinu dana u Anadolu Efesu i tako će osmu godinu zaredom igrati za tursku ekipu. Danston od 2015. godine igra za tim dvostrukog šampiona Evrolige… »\nPreokret u Efesu – Danston ostaje, ništa od Niba\nKošarkaš Anadolu Efesa Brajant Danston ostaće u turskoj ekipi. Kako prenosi specijalizovani košarkaški portal Jurohups, Brajant Danston će sa Efesom potpisati novi ugovor, koji će ga u dresu ekipe iz Istanbula zadržati još jednu sezonu. Ovo… »\nMiško objavio još jedan rebus: Odjeknuće dve bombe u Evroligi - šampion menja Srbina Hrvatom!\nSpremaju se veliki transferi u evropskoj košarci. Spremaju se veliki transferi u evropskoj košarci. Najpoznatiji srpski košarkaški agent Miodrag Ražnatović nagovestio je velike vesti u šampionu Evrope. Porukom na društvenoj mreži Tviter, on je… »\nNova Miškova zagonetka – nekadašnji tandem ponovo zajedno u Istanbulu?\nPrvi čovek košarkaške agencije BeoBasket Miško Ražnatović privukao je pažnju novom objavom na svom Tviteru nalogu. Ražnatović je tako podgrejao priče o dolasku bivšeg tandema Darušafake u ekipu Anadolu Efesa. Naime, Ražtanović je na svom… »\nU četvrtom meču plej-ofa turskog košarkaškog prvenstva Anadolu Efes sastao se sa Galatasarajem. Pobednik tog meča išao bi na noge u finalu Fenerbahčeu, a tamo bez obzira na konačan rezultat po svemu sudeći neće biti Vasilija Micića… »\n"Izgleda da će Efes imati 30 igrača"\nSve više se priča o narednoj sezoni Anadolu Efesa i košarkaški agent Miodrag Miško Ražnatović imao je šta da kaže na to. Kako prenose brojni evropski mediji, Anadolu Efes se sprema da dodatno pojača svoj tim i nastavi dominaciju u evropskoj… »\nOhrabrujuće vesti za Micića, Efes i Srbiju\nKošarkaš Anadolu Efesa Vasilije Micić u kolicima, i sa suzama u očima, napustio je peti meč polufinala plej-ofa prvenstva Turske protiv Galatasaraja. Plejmejker reprezentacije Srbije je uganuo zblog, a scene iz „Sinan Erdem“ dvorane nisu bile ni… »


‘Tamo daleko’ u medijskom mraku | PCNEN\n‘Tamo daleko’ u medijskom mraku\nObjavio/la PCNEN Drugi pišu 09. Oct. 2017. | 09:37\nSrbija je 2016. godine za sedam mesta pala na rang listi slobode medija u svetu koju svake godine pravi međunarodna organizacija Reporteri bez granica, pa je tako sada na 66. mestu u odnosu na 59. pretprošle godine, jedno mesto iza Bosne Hercegovine. Zanimljivo je da trend napada i pritisaka na novinare ne intrigira samo vlast koja upravo i generiše sve ove atake na predstavnike “sedme sile”: u prvoj godini vladavine SNS, 2013. dakle, zabeležena su 23 napada, pretnje ili pritiska na novinare, u drugoj 36, trećoj 58, četrvtoj 69…! Reč je o trpnom stanju u kom novinari odavno nisu jedini nosioci i čuvari informacije, o celom jednom procesu linčovanja i medijskog čerečenja, pripremanju javnog mnenja za najretrogradnije odluke političara… prosto, ovo više nije stvar dobrog ukusa, ovo čak nije ni stvar ukusa, uopšte. Novinarska profesija, ovakva kakva je danas, devastirana i ponižena, praktično na kolenima, nije i ne može biti verodostojan glas javnosti. Ovakvo kakvo je danas, novinarstvo u Srbiji nije više samo stvar profesije. I ne sme ostati unutrašnja stvar Srbije!\nU tabloidnoj Srbiji, sa tabloidnom i unutrašnjom i spoljnom politikom, gde društvenu svest oblikuju tabloidi koji na dnevnom nivou promovišu ne samo verbalno nasilje, satanizuju se “neSNSovci”, prave se spiskovi za (politički) odstrel pa i fizički progon, prate i snimaju novinari i politički neistomišljenici, a spisak javnih ličnosti koje su targetirane sve je duži. Reč je o trpnom stanju u kom novinari odavno nisu jedini nosioci i čuvari informacije, o celom jednom procesu linčovanja i medijskog čerečenja, pripremanju javnog mnenja za najretrogradnije odluke političara… prosto, ovo više nije stvar dobrog ukusa, ovo čak nije ni stvar ukusa, uopšte. Novinarska profesija, ovakva kakva je danas, devastirana i ponižena, praktično na kolenima, nije i ne može biti verodostojan glas javnosti. Ovakvo kakvo je danas, novinarstvo u Srbiji nije više samo stvar profesije. I ne sme ostati unutrašnja stvar Srbije!\nObjavio/la PCNEN na 09:37. Objavljeno u Drugi pišu. Možete pratiti sve odgovore na ovaj post kroz RSS 2.0. You can skip to the end and leave a response. Pinging is currently not allowed.


Bikablo® 2 Days – Visual Facilitation basic training – Dragana Brzaković\nbikablo® 2 Days Visual Facilitation basic training\nNa ovom dvodnevnom treningu steći ćete osnovno znanje bikablo® vizuelnog jezika i njegovu primenu na velikim formatima (flipčart, pinbord). Kombinovanjem piktograma, figura i grafičkih elemenata, moći ćete da kreirate svoje prve vizuelne materijale, personalizovane poruke i jednostavne kompozicije.\n• Izbor materijala, pravilno držanje olovke: crtanje jasnih linija i osnovnih geometrijskih oblika na velikim površinama.\n• Grafički elementi: povezivanje osnovnih geometrijskih oblika i kreiranje grafičkih elemenata, tekstualnih kontejnera i banera; predstavljanje strukture i hijerarhije sadržajnih celina.\n• Piktogrami i figure: jednostavni načini crtanja predmeta i ljudi, animacija i razjašnjavanje različitih tema i situacija, prikaz emocija i odnosa.\n• Kombinacije: kombinovanje elemenata vizuelnog vokabulara u smislenu ilustraciju apstraktnih pojmova i korišćenje dijagrama za prikaz složenih veza.\n• Boje: primena boja i senki, korišćenje jednostavne strategije boja za strukturiranje podataka na velikim formatima.\n• Posteri i podešavanja: Kako da kombinujem elemente (grafiku, pisanje, simbole, figure i boju) da bih kreirao vizuelne prevode sadržaja i smislene postere u različite svrhe (dobrodošlica, dnevni red, uputstva, rad u grupi)?\nŽelite da napravite prvi korak na putu ka tome da postanete vizuelni faslitator.\nŽeleli biste da razumete kako se bikablo® metoda može primeniti u direktnom radu sa grupama.\nPotrebno vam je više prakse da biste vizuelizaciju koristili u poslovnom kontekstu.\nŽelite da poboljšate način na koji pišete na flipchartu i velikim formatima.\nTražite nove načine efikasnog korišćenja tehnika vizuelne fasilitacije.\nBikablo® Starter Set 1 & 2: svaki učesnik dobija službeni Bikablo® set, koji sadrži 4 markera i dva Starter Booklet-a na 64 strane koji sažima principe, sadržaj i tehnike predstavljene na treningu.


“Obavezni vojni rok možda već od sledeće godine”: General u penziji OTKRIO kako bi to trebalo da izgleda - Svetionik.com\n628 mesto 0\n1165 “Obavezni vojni rok možda već od sledeće godine”: General u penziji OTKRIO kako bi to trebalo da izgleda\nObjektiv · 14.01.2021 19:06\nOsipanje rezervnog kadra više od bilo čega drugog utiče na potrebu obnove služenja vojnog roka, kaže general-potpukovnik u penziji Milomir Miladinović. Miladinović koji je i predsednik skupštine Kluba generala i admirala Srbije, kazao je da se ne prijavljuje dovoljan broj mladih na dobrovoljno služenje, kao i da nažalost postoji “osipanje” kod profesionalnih vojnika. Instalirajte našu iOS ili Android aplikaciju Članak “Obavezni vojni rok možda već od sledeće godine”: General u penziji OTKRIO kako bi to trebalo da izgleda se pojavljuje prvo na Objektiv.


Specija - Lacio, Fudbal - Predlog tip - 05/12 2020\n05/12Specija vs LacioDa postigne pogodak - obe ekipetip: Da\nDebitant u Seriji A snašao se sasvim solidno na startu sezone i ako tako nastavi neće \_'\_'plesati\_'\_' samo jedno leto u eliti. Meč u Speciji igra se u subotu u 15 časova.\nPosle 9 odigranih kola Specija se nalazi na 14 mestu sa 10 bodova. Učinak je prosečan, ali ako se zna da je ovaj tim debitant u eliti, i nije tako loš. U prethodnih šest kola Specija je izgubila samo jednom, i to od šampiona Juventusa na svom terenu. Inače imaju samo dva poraza ukupno, a pored \_'\_'Stare dame\_'\_' savladao ih je još samo lider prvenstva Milan i Sasuolo. Tri kola ne znaju za poraz, pobedili su Benevento u gostima, aonda igrali nerešeno sa Atalantom kući i Kaljarijem na Sardiniji. Neće biti bez šansi ni proti Lacija, mada domaći teren, kada se igra bez navijača, i nije neka prednost.\nRimljani su doneli bod iz Dortmunda u 5. kolu Lige šampiona i plasman u narednu fazu moraće da overe u poslednjem kolu protiv Klub Briža na svom \_'\_'Olimpiku\_'\_'. Moraju da budu izuzetno oprezni jer bi u slučaju poraza u nokaut fazu otišao upravo belgijski šampion. Što se tiče Serije A Lacio je tek na 9. mestu, a takva pozicija sigurno ne raduje armiju navijača ovog kluba, pogotovo posle prošlogodišnje borbe za Skudeto.Sve su pokvarili u prethodno kolu kada su posle deset bodova iz tri kola, doživeli neočekivan poraz u Rimu od Udinezea. Sa ta tri boda bili bi na deobi četvrtog mesta sa Juventusom, sa samo bodom manje od timova na drugom i trećem mestu, a to su Inter i Sasuolo.\nMada sve govori da bi se Lacio morao vratiti s bodovima iz Specije, nije to baš tako. Gosti će se fokusirati na meč sa Klub Brižom koji im donosi proleće u Ligi šampiona, ali i veliku novčanu korist, koja u ovom trenutku, kada se igra bez navijača uz ogromne gubitke, nije nimalo zanemarljiva. Speciju će motivisati još jedan veliki protivnik i očekujemo da pruži i više od svojih mogućnosti. Zato je naš predlog igra gol-gol, a ko će pobediti ostaje da vidimo. Za GG u kladionici CircusCasino koeficijent iznosi 1.69.


Guverner Mehmeti učestvuje na godišnjim sastancima MMF-a i Svetske banke | Banka Qendrore e Republikës së Kosovës\nGuverner Mehmeti učestvuje na godišnjim sastancima MMF-a i Svetske banke\nVisoka delegacija Centralne banke Republike Kosovo predvođena guvernerom Fehmi Mehmeti učestvuje na redovnim godišnjim sastancima Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke koji se održavaju u Vašingtonu, SAD, koji se, i ove godine održavaju virtuelno, zbog pandemije.\nNa sastanku koji je održan sa potpredsednicom Svetske banke, Anna Bjerde i njenim timom, razgovarano je o najnovijim ekonomskim, fiskalnim i finansijskim kretanjima na Kosovu kao i izazovima u sprovođenju projekata koji su u toku realizacije i onima koji su u toku odobravanja.\nGuverner Mehmeti imaće sastanak sa Sarvesh Suri, direktorom operacija u Multilateralnoj agenciji za garanciju investicija - MIGA, sa kojim će razgovarati o mogućnostima podrške u nekoliko oblasti.\nNa redovnim godišnjim sastancima koji se održavaju od 12 do 21 oktobra, guverner Mehmeti razgovaraće sa šefovima Odeljenja za monetarno i tržište kapitala MMF-a o sprovođenju preporuka iz prethodnih izveštaja i razmatranju mogućnosti za dalju podršku.\nSa timom misije MMF-a za Kosovo razgovaraće se o najnovijim ekonomskim, fiskalnim i finansijskim kretanjima, budžetu za ovu i sledeću godinu, kao i o članu IV.\nGodišnji sastanci koje organiziraju Svetska banka i Međunarodni monetarni fond, okupljaju centralne banke, ministre finansija i ekonomskog razvoja, poslanike, vođe privatnog sektora, predstavnike organizacija civilnog društva i akademike kako bi razgovarali o pitanjima od globalnog značaja, obuhvatanjem globalne i ekonomske perspektive sveta, iskorenjivanja siromaštva, ekonomskog razvoja i efikasnoj pomoći.


Mustafa Baltić Archives - SNEWS\nHome Posts tagged Mustafa Baltić\n“Kameni spavač kod Novog Pazara”. Arheolog Mustafa Baltić pokazuje na jedan od autentičnih “kamenih spavača”- stećaka u nekropoli “Baletiće”, Donja Trnava kod Novog Pazara. Novi Pazar, 22. oktobar 2021.\nSNews 14. Novembra 2020.\nAktuelno Društvo Kultura Novi Pazar Sandžak\nSNews 6. Oktobra 2020.\nNa sjevernoj tabiji Novopazarske tvrđave, u nastavku iskopavanja, arheolozi su otkrili “zindan” (zatvor) iz starije dobi i temelje kasarne iz perioda osmanskog sultana Abdulaziza, sagrađene polovinom 19. vijeka. Prema ocjeni arheologa i predstavnika Gradskog muzeja u Novom Pazaru i ova otkrića su značajna jer će dati novo svjetlo na historiju Novog Pazara i


Serija IP44 nadgradnih proizvoda\nNadgradni vodootporni proizvodi\nSa prefinjenim dizajnom i izborom bele ili\nsvetlosive boje, odgovara svim potrebama klijenata i obezbeđuje\nmaksimalno trajanje proizvoda zahvaljujući upotrebljenim materijalima u izradi.\nPlastično kućište izrađeno je od poliamida koji zadržava svoje\nkarakteristike čak i pri niskim temperaturama.\nCedar Plus dostupan je sa standardnim poklopcem, kao i sa providnim sivim i providnim plavim poklopcem. Gornja gumena uvodnica na Cedar Plus proizvodu može se seći nožem; ravna uvodnica u donjem delu može se probiti odvijačem.\nprekidači, 16 A 250 V AC, IP44 sa ili bez indikatorske lampice\njednostruka i dvostruka utičnica, 16 A 250 V AC, IP44, šuko ili francuski standard\nkombinacija prekidača s utičnicom (šuko ili francuski standard), 16 A 250 V AC, IP44 sa ili bez indikatorske lampice\nSvojim elegantnim stilom, izdržljivošću i čvrstinom, Cedar Plus predstavlja seriju proizvoda otpornih na vremenske uslove koji ispunjavaju sve zahteve otvorenih i zatvorenih prostora, kao što su garaže, podrumi, štale profesionalne kuhinje i industrijska postrojenja.\nSistem zahvaljujući kome se poklopac lako postavlja na kućište pomoću ureza na samom kućištu, čini da se ovaj proizvod instalira brzo, jednostavno i bezbedno.\nCedar Plus je nadgradni, vodootporni ECO proizvod, posebno napravljen za istočnoevropsko tržište s nivoom zaštite IP44 i IK07.


Bivši robijaš Kristijan Golubović iz rijalitija preti smrću - mediji.net\n“Navikao sam da uvredim dro*u. Dame nikad nisam uvredio. Ljut sam što mi je Stanija pomenula dete. Mogao bih da je koljem...\npretnje smrćuPročitajte još na ovu temu\nkristijan golubovićPreko 1000 vesti\nŠOK! Vuk se OSAMIO sa Hanom, pa joj se JADAO za OVU zadrugarku "NE GOTIVI ME VIŠE, LJUTA JE" (VIDEO)\nVuk Mob je sedeo u dvorištu na garnituri sa Hanom Rodić i komentarisao svoj odnos sa Ivanom Marinković.- Ja kad nekoga volim, volim ga, al kad ne volim ne volim ga. Kao na primer što mene Ivana više ne voli jer sam ja garantovao za ljubav nje i Anđela - rekao je Vuk- Je l' si ljuta na mene? Pa, da,...\n"HOĆU KOD PSIHOLOGA!" Monika i Matora u NIKAD ŽEŠĆOJ SVAĐI - nakon RASKIDA HAOS: "Šta ti hoćeš od mene?"\nJovana Tomić Matora i Monika Horvat su se odvojile od ostalih zadrugara i razgovarale o njihovom odnosu.- Ja ne znam šta ti hoćeš više od mene. Ti si želela da raskinemo, da se odvojimo, šta sad hoćeš?! Zašto komentarišeš sa drugom ljudima o meni, to nemoj da radiš, glupo je. Meni prilaze Miljana,...\nDok su zadrugari spavali, ona se MOTALA OKO NJIH! Kako će oni reagovati kada saznaju šta im je Žana radila?! (VIDEO)\nNjoj je higijena na prvom mestu.