Tema: Тачи: Никада ми није сметао српски народ!!!\nKOSOVSKI ZVANIČNIK PERE PROŠLOST\nTači: Nikada mi nije smetao srpski narod\nPODGORICA - Predsednik nepriznate Vlade Kosova Hašim Tači izjavio je da građani srpske nacionalnosti na Kosovu „svakim danom sve više shvataju da je njihova budućnost Republika Kosovo, a ne paralelne strukture koje se hrane iluzijama iz mračne prošlosti“.\n- Meni nikad nije smetao srpski narod. Moj politički angažman bio je protiv onih koji su u ime srpskog naroda činili zločine protiv drugih država, pa i moje. Uvek je bilo političkih elita koje zloupotrebljavaju ime naroda da bi činili zločine nad drugima - izjavio je Tači u intervjuu za podgoričke Vijesti, iznoseći svoju viziju demokratskog društva, „gde neće biti opravdanja za mržnju i konflikte“.\nOn kaže kako građani Kosova srpske nacionalnosti imaju potrebu za budućnošću i da im kosovske državne institucije nude tu budućnost.\nAhtisarijev plan i Ustav Kosova, istakao je Tači, garantuju visok stepen prava za nacionalne manjine na Kosovu.\nЈа сам задивљена, остала сам без текста од неизмерне среће....\nRe: Тачи: Никада ми није сметао српски народ!!!\n'Bro jutro, koleginice. Nek' je jos neko poranio...\nTacija su zapadnjaci probali da upeglaju i oplemene, ali nesretnik je ostao balvancina kojoj je i mesto u sumi po kojoj ga je vijala panduracija i vojska. To se da videti iz ove izjave. Mislim, sta reci o coveku kome je vrhunac tolerancije prema drugom narodu izjava da mu ne smetaju.\nAl' aj' sto je balvan, nego sto je i terorista i ratni zlocinac, a to kosovski Srbi nikada nece zaboraviti, ako neki graDZani jesu. Niti ce pristati da budu deo "drzave" cije je vecinsko stanovnistvo kadro da takvog coveka izglasa na vlast.\nKad se razne javne i tajne službe nisu na vreme pobrinule za zločinca normalno je da on šeta po regionu i priča gluposti.\nOriginal postavio misoni Kad se razne javne i tajne službe nisu na vreme pobrinule za zločinca normalno je da on šeta po regionu i priča gluposti.\nTo samo pokazuje da su nam tzv tajne službe i ostale službe bezbednosti najgore u regionu... Sve to treba razjuriti, a većinu pohapsiti i staviti iza rešetaka, gde im je i mesto...\nGlavni cilj ljudi iz tih službi je lično bogaćenje...\nOriginal postavio Dača Niš Glavni cilj ljudi iz tih službi je lično bogaćenje...\nSlažem se.Lično sam dok sam još mislio da se vredi baviti politikom video kako je par nesposobnjakovića preko partijskih veza ubačeno u DB.Takvi samo mogu da prisluškuju telefone i kradu obične građane,pod uslovom da su i za to sposobni.\nLako je sad kad ga i nema .\nOriginal postavio wujaymarkoff Lako je sad kad ga i nema .\nКако нема,..а Рада Трајковић?\nМоже он да се облачи у најскупља одела, може и да прође разне курсеве лепог понашања, што вероватно и јесте, али сировина која му се види на фаци, све говори!\nЏони је рекао:\nГледајући из даљине креатуре на сцени,\nпадају ми напамет водене боје,\nумазане руке лако се перу!\nOna mu dodje kao Kosovarka pravoslavne provincijencije . Gradjani Kosova su skupina velikog broja multietnickih zajednica koji zive u harmoniji , demokraciji i miru . To je jednom izjavio Mihael Stajner .\nMADLEN OLBRAJT UČILA TAČIJA Od bivšeg bombaša i revolveraša, tada zvanog Zmija, Hašim Tači je postao elegantni balkanski gospodin, u čemu je glavnu ulogu imala bivša američka ministarka spoljnih poslova Madlen Olbrajt\nOd bivšeg bombaša i revolveraša, tada zvanog Zmija, Hašim Tači je postao elegantni balkanski gospodin, u čemu je, kako danas pišu češke Lidove novini jednu od glavnih uloga imala bivša američka ministarka spoljnih poslova Madlen Olbrajt rođena kao Čehinja Marija-Jana Korbelova. Obrajt u ličnosti Tačija, kao iz herc romana, nastupio je kada se s njim srela šefica američke diplomatije. „Tači je jedini albanski političar koji zna šta hoće“, izjavila je Olbrajt. Potom je sredila da tada 39-godišnji Tači nauči engleski na kursevima u SAD i da se ponaša kako treba u dobrom društvu, od oblačenja, pozdravljanja, do osmeha. „Cilj je bio da nauči da rešava poltičke sporove na drugi način, a ne automatom. Izgleda da je u tome uspela“, zaključuje list.\nOriginal postavio wujaymarkoff Ona mu dodje kao Kosovarka pravoslavne provincijencije . Gradjani Kosova su skupina velikog broja multietnickih zajednica koji zive u harmoniji , demokraciji i miru . To je jednom izjavio Mihael Stajner .\nOriginal postavio kisela bombona KOSOVSKI ZVANIČNIK PERE PROŠLOST\n[B][IMeni nikad nije smetao srpski narod. Moj politički angažman bio je protiv onih koji su u ime srpskog naroda činili zločine protiv drugih država, pa i moje. Uvek je bilo političkih elita koje zloupotrebljavaju ime naroda da bi činili zločine nad drugima - izjavio je Tači u intervjuu za podgoričke Vijesti, iznoseći svoju viziju demokratskog društva, „gde neće biti opravdanja za mržnju i konflikte“.\nPa ljudi kolike drskosti-Pa kod mene je ne moze oprati-proslost.Izjava da je neko u ime Srpskog naroda cinio zlocine protiv drugih drzava i protiv NJEGOVE. Pa ljudi moji ON-smrad kaze da smo cinili zlocine nad nasom sopstvenom drzavom.KOSOVO JE SRBIJA-BILO I BICE i mi smo Sami nad sobom vrsili zlocine.\nOriginal postavio Dača Niš To samo pokazuje da su nam tzv tajne službe i ostale službe bezbednosti najgore u regionu... Sve to treba razjuriti, a većinu pohapsiti i staviti iza rešetaka, gde im je i mesto...\nPitanje koliko je u pitanju samo nesposobnost.\nUvek se setim izjave Salija Banane da su njegove posede zaključno sa 1999. štitile jedinice službe bezbednosti. Iako je bio jedan od finansijera OVK, bio je i lični prijatelj Malog Marka Gajbice.\nDa ti se život zgadi.\nOriginal postavio kisela bombona MADLEN OLBRAJT UČILA TAČIJA Od bivšeg bombaša i revolveraša, tada zvanog Zmija, Hašim Tači je postao elegantni balkanski gospodin, u čemu je glavnu ulogu imala bivša američka ministarka spoljnih poslova Madlen Olbrajt\nMislim da ovakve izjave ohrabruju i daju nadu za kakvu-takvu buducnost srpskog naroda dole.\nPoslednji put ažurirao/la dragosh : 15.01.2009. u 11:10\nOriginal postavio Koschei.Besmertnii Може он да се облачи у најскупља одела, може и да прође разне курсеве лепог понашања, што вероватно и јесте, али сировина која му се види на фаци, све говори!\nKrvave duse uprljane krvlju Srpske dece nece se nikada oprati.Ni muke mnogih Martinovica koji su proziveli teror Albanskih koljaca kao ni suze zapaljenih Ljeviskih i mnogih svetinja.Kad vidim te idiote na slikama-vidim i nase zrtve koje su pregoleme.\nOriginal postavio medved_bg Pitanje koliko je u pitanju samo nesposobnost.\nТи у то верујеш?\nЕво баш сад читам о томе у Пресу... али има јој једна много боља вест...\nOriginal postavio Cicoka Krvave duse uprljane krvlju Srpske dece nece se nikada oprati.Ni muke mnogih Martinovica koji su proziveli teror Albanskih koljaca kao ni suze zapaljenih Ljeviskih i mnogih svetinja.Kad vidim te idiote na slikama-vidim i nase zrtve koje su pregoleme.\nUpravu si, stalno se treba setiti nevino postradalih na nasoj strani kao i silovanih i pobijenih i na njihovoj strani.\nMnogo si frustriran i mozda zbog toga zaboravljas ko je vrsio teror a ko je bio zrtva ne samo na kosovu vec u svim ratovima koji su vodjeni na prostorima bivse Jugoslavije.Ne zaboravi samo jednu stvar da je srbija sa svim bila na ratnoj nozi i da je samo srbija bila naoruzana do zuba za razliku od ostalih.\nOriginal postavio dragosh Mislim da ovakve izjave ohrabruju i daju nadu za kakvu-takvu buducnost srpskog naroda dole.\nОве речи из наслова теме као да изговара овај\nOriginal postavio kisela bombona Ти у то верујеш?\nO ostalom navedenom se može i diskutovati, možda je i trač, ali da su njih dvojica bili ortaći tada nije ni skrivano, pošto je Sali Nimani (ili Salji, bemliga) predstavljan kao lojalni Albanac. Pritom, imam o tome potvrde od pouzdanih ljudi.\nOriginal postavio medved_bg O ostalom navedenom se može i diskutovati, možda je i trač, ali da su njih dvojica bili ortaći tada nije ni skrivano, pošto je Sali Nimani (ili Salji, bemliga) predstavljan kao lojalni Albanac. Pritom, imam o tome potvrde od pouzdanih ljudi.\nВерујем 100% да је трач!\nАко желиш о овоме, може,\nали на другој теми,....\nипак је Хашим Тачи овде "главна звезда"!\nВекио: Ћутали смо о злочинима Албанаца над Србима !\nРим - Албанци су починили стравичне злочине на Косову, а међу одговорнима за убиства Срба су и бивши команданти ОВК и премијер Косова, Рамуш Харадинај и Агим Чеку, пише италијанска ,,Панорама" у тексту илустрованом, досад необјављеним фотографијама убијених Срба.\nО злочинима сведочи и италијански генерал Мауро дел Векио, које је јуна 1999. године командовао контигентом КФОР - а.\n- Сваког јутра сам добијао извештаје о лешевима Срба и РОма остављеним покрај пута... Ко није побегао, ризиковао је или смрт или киднаповање. Напуштене српске куће спаљиване и рушене до темеља, а што је најгоре, Албанци су се искаљивали на српским црквама и манастирима. Циљ им је био да избришу сваки траг српског присуства на Косову - каже генерал и додаје да ништа нису смели да пренесу новинарима.\nВише на www.pressonline.rs\nМали Марко ти се поверио или си чула на Блее92? ''Само човек који има вере у себе, може да буде веран другима.''


Krajem marta na biroima u BiH bilo 530.370 osoba | Portal 072info\n27/04/2016 27/04/2016 u 23:17\nAgencija za rad i zapošljavanje BiH saopćila je da je na dan 31. marta 2016. u Bosni i Hercegovini bilo 530.370 osoba na evidencijama zavoda i službi zapošljavanja, što je u odnosu na prethodni mjesec manje za 6.314 osoba ili za 1,18 posto.\nOd ukupnog broja osoba koje traže zaposlenje njih 274.764 ili 51,81 posto su žene.\nNezaposlenost je smanjena u Federaciji BiH za 5.727 osoba (1,47 posto), u Republici Srpskoj za 366 osoba (0,27 posto), a u Brčko distriktu BiH za 221 osobu (1,84 posto).\nU strukturi osoba koja traže zaposlenje, zaključno s 31. martom 2016., NKV radnika je 141.894 ili 26,8 posto, PKV 9.289 ili 1,8 posto, KV 178.996 ili 33,8 posto, VKV 2.808 ili 0,5 posto, NSS 1.453 ili 0,3 posto, SSS 146.091 ili 27,6 posto, VŠS 7.475 ili 1,4 posto i VSS 42.364 ili osam posto.\nNajveći broj evidentirane nezaposlenosti čine osobe s trećim stepenom obrazovanja KV radnici sa 33,8 posto, te radnici sa SSS – 27,6 posto.\nU martu je ukupno 19.724 osoba brisano s evidencija službi zapošljavanja, a od tog broja zaposleno je 13.329 osoba.\nIstovremeno je za 6.231 osobu prestao radni odnos, dok su poslodavci u tom periodu prijavili potrebe za zapošljavanjem 6.140 novih radnika.\nPo podacima Agencije za statistiku BiH, u februaru 2016. broj zaposlenih u pravnim licima u BiH iznosio je 718.281, a od toga 297.849 žena. U odnosu na januar 2016. broj ukupno zaposlenih se nije mijenjao, a broj zaposlenih žena se povećao za 0,4 posto.\nStopa registrirane nezaposlenosti za februar 2016. iznosila je 42,8 posto i u odnosu na januar 2016. smanjena je za 0,1 posto.


Zrenjanin proglašen za Evropski grad sporta! - MaxBet Sport\n05.08.2020. Ažurirana vest: 05.08.2020. u 10:28\nDvorana u Zrenjaninu tokom Eurobasketa za dame (Foto: Starsport)\nZrenjanin je proglašen za Evropski grad sporta 2021. godine, saopšteno je danas iz kabineta gradonačelnika u tom gradu. Kako se navodi, to je potvrdjeno u pismu koje je na adresu Grada Zrenjanina uputio Djan Frančesko Lupateli, predsednik Evropske asocijacije prestonica i gradova sporta (ACES Europe), sa sedištem u Briselu.\nUpućen je i zvaničan poziv čelnicima Zrenjanina da krajem godine, u Evropskom parlamentu u Briselu, prisustvuju svečanosti na kojoj će biti proglašena Evropska prestonica sporta za narednu godinu – Lisabon, a Zrenjaninu će biti uručena zastava i zvanje Evropskog grada sporta 2021. “Dobrodošli u ACES Europe porodicu”.\n– Pre svega, drago mi je što su prepoznali sportski duh, svest o značaju bavljenja sportom i fizičkom kulturom, izuzetnu tradiciju i veliki doprinos razvoju olimpijskog pokreta, u kom su naši sugradjani prisutni od samog osnivanja, od dr Ferenca Kemenja, pa do osvajača 23 olimpijske medalje. Ova nagrada ujedno i obavezuje da nastavimo započete projekte, ali, nadam se, i da s titulom “Evropski grad sporta” otvorimo nove sportske stranice našeg grada – rekao je Salapura.\nTagovi:Evropski grad sportaGrad ZrenjaninSport


Kome je lepše, prstu ili uvetu?\nTema: Kome je lepše, prstu ili uvetu?\nTo jest da li je jači muški ili ženski svrš?\nRe: Kome je lepše, prstu ili uvetu?\nto niko ne moze da ti kaze osim ako nemamo medjju mudrim ljudima 4umskim i onih koji su preshli s jedne na drugu stranu\nma zenski...ona svrsi, i dalje moze se hebe...mi muski se ukocimo...mora prodje koji minut, pa da teramo dalje... mada, bilo je i teranja bez vadjenja, aviru mi secanja Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio pura moca To jest da li je jači muški ili ženski svrš?\ne ma svi znaju onu : kad cistiš uho štapićem.. i još te svrbi--> kome je ugodnije ?\nJa sad probo uopste uvu ne prija\nOriginal postavio damnjan ma zenski...ona svrsi, i dalje moze se hebe...mi muski se ukocimo...mora prodje koji minut, pa da teramo dalje... mada, bilo je i teranja bez vadjenja, aviru mi secanja Pa i žemska može da se precepi od svrša. ne moram, dakle postojim\nPa podmaži Everythings Ruined\nOriginal postavio damnjan ma zenski...ona svrsi, i dalje moze se hebe...mi muski se ukocimo...mora prodje koji minut, pa da teramo dalje... mada, bilo je i teranja bez vadjenja, aviru mi secanja I to koliko puta ona svrsi dok ti svrsis jednom...ma sto bi rekli stari ljudi:`ta rupa nema dno`...\nTaj rad... svrsi X puta tokom jednog parenja,,, i sutra dan ne spustis dasku i majku ti u pichku jebbe ccc, sta ti je zahvalnost Odgovorite sa citatom\nŽenski je intenzivniji. Sad sam ozbiljna.\nMusko bolje svrsi, zene se samo deru da bi bile interesantne i da bi ispale dobre torbacice.\nMoraćemo da izmislimo neki svršometar pa da vidimo\nvrisak nek bude svrsomer Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio damnjan vrisak nek bude svrsomer Ja se dernjam ko da me sunete. ne moram, dakle postojim\na devojka cuti? Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio damnjan Taj rad... svrsi X puta tokom jednog parenja,,, i sutra dan ne spustis dasku i majku ti u pichku jebbe ccc, sta ti je zahvalnost пишај преко даске Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio malo zvocalo Moraćemo da izmislimo neki svršometar pa da vidimo\nCudi me da generacije forumasa na ljisu pre nas nisu to izumele\nOriginal postavio damnjan a devojka cuti? Nisam cinkaroš. ne moram, dakle postojim\nOriginal postavio Sillver Cudi me da generacije forumasa na ljisu pre nas nisu to izumele\nMožda i jesu nego mudro ćute neće da podele to sa nama.\nOriginal postavio damnjan ma zenski...ona svrsi, i dalje moze se hebe...mi muski se ukocimo...mora prodje koji minut, pa da teramo dalje... mada, bilo je i teranja bez vadjenja, aviru mi secanja i meni treba par minuta, otkud ti to da samo vama treba?\nMislim da je lepo i jednima i drugima i da je teško to upoređivati.\nOriginal postavio malo zvocalo Možda i jesu nego mudro ćute neće da podele to sa nama.\nPogledacu u temama iz 2003,te su nesto popularne"da li sam trudna,decku je pukao kondom"\nOriginal postavio Error i meni treba par minuta, otkud ti to da samo vama treba?\nprvo rekni kuj si ne prekidas valjda posle jednog svrsa? Odgovorite sa citatom\nTo nas tesis\nfali ti t\nOriginal postavio djurinica fali ti t\nKome je lepse u sexu, muskarcima ili zenama?\nAutor tamoneki u forumu Ljubav i seks\nPoslednja poruka: 02.10.2014., 00:01\nAutor martin.l.gore u forumu Zdravlje\nPoslednja poruka: 13.08.2009., 09:33\nAutor joly u forumu Pomoć, savet, nega


Kuca u Barajevu 150m2+10 ari placa - Nekretnine Srbija\nPočetna » Stambeni objekti » Kuće » Kuca u Barajevu 150m2+10 ari placa\nObjavljeno: 26/09/2019 17:42\nTel. (mobilni): 0642443920\nNaselje: Barajevo (mesto)\nKuća se nalazi kod Belog labuda, na glavom putu za Barajevo. Kuća gleda sa gornje terase na Kosmaj desno i na Avalu levo (Avala se vidi samo zimi). Plac sa voćnjakom izlazi direktno na ulicu. Plac je dug, a kuća se nalazi na kraju placa suprotnom od ulice. Ar ovog placa, pošto je do puta, prodaje se po 2000 eura. Novi vlasnici mogu odvojiti i prodati deo do puta kao zaseban plac.\nKuća je zidana ciglom, ali ima izolaciju koja je ugrađena pri samoj gradnji kuće u vidu izolacionih kocki\nRaspored na I spratu: predsoblje, dnevna soba koja izlazi na veliku terasu, kuhinja sa trpezarijom i renovirano kupatilo\nRaspored na II spratu: velika soba sa većom terasom, manja soba sa manjom tereasom i veliko kupatilo za renovirnaje (moguće je ovu prostoriju pretvoriti i u kuhinju, garderobu i sl.)\nU dnu kuće se nalaze podrum i garaža.\nKomšiluk je dobar, okolo su voćnjaci, prodavnica je jako blizu, stanica Laste je blizu, u blizini nema štala ni neprijatnih mirisa.\n215 ukupno, 1 danas\nID oglasa: 6475d8cf848017d5\nKuće, Stambeni objekti Nenad Vollmer Okolna mesta pre 19 sati 334 ukupno, 4 danas\nKuće, Stambeni objekti danilo2018 Mesto pre 19 sati 10086 ukupno, 2 danas\nProdaja Kuce Ljig\nKuće, Stambeni objekti Marko Vasic Mesto 07/10/2019 263 ukupno, 0 danas\n1998 Uknjiženo: Da510 m2 Samostojeća kuća\nProdajem kucu od 510 m2 u centru Ljiga ( do […]\nProdajem kuću u Guči i poljoprivredno zemljište 3,5ha\nKuće, Stambeni objekti 381601450030 Okolna mesta 14/10/2019 123 ukupno, 0 danas\nProdajem kuću u Guči, na 84 ari placa i poljoprivredno […]\nKuće, Stambeni objekti Sneza Oglasi Mesto 14/10/2019 229 ukupno, 0 danas\nKuće, Stambeni objekti Dijana Kovacevic Mesto 11/02/2019 1113 ukupno, 2 danas\nIzdajem lux namesten stan 40m2 sa parnim grejanjem u centru Krusevca\nStambeni objekti, Stanovi Mila Mesto pre 8 sati 16 ukupno, 2 danas\nIzdajem lux namesten stan u centru Krusevca sa parnim grejanjem, […]\nĐeram pijaca – LION\nStambeni objekti, Stanovi Boban kljakic Zvezdara 28/10/2019 61 ukupno, 1 danas\n2015 Uknjiženo: Da39 m2\nBeograd Đevđelijska LION. Nov. 2 sprat Lux suncan vlasnik. Retko […]\nStan u centru Lebana\nKuće, Stambeni objekti Branislava Stamenkovic Mesto 06/10/2019 301 ukupno, 0 danas\nVlasnik061 22 63 1932019-12-05 07:48:02\nJednosoban stan (dnevni boravak sa kuhinjom +soba) 55m2 u prizemlju […]\nKuće, Stambeni objekti Sneza Oglasi Mesto 23/09/2019 227 ukupno, 0 danas\nKuca se nalazi 200m od strogog centra stepenicama, 350kvadrata za […]\nProdajem LUX stan 35m2 u Novoj Pazovi\nStambeni objekti, Stanovi Miki Okolna mesta 30/10/2019 88 ukupno, 0 danas\n2018 Uknjiženo: Da35 m2 Standardni\nNovogradnja iz 2018. god., stan je površine 35m2, namešten bez […]\nVLASNIK PRODAJE GARAZU BEZ POSREDNIKA-DIREKTNO-UKNJIZENU 1/1\nGaraže, Stambeni objekti Stanisa Vuksanovic Novi Beograd 15/10/2019 114 ukupno, 3 danas\nBeogradNovi BeogradBlok 63\nZadnja prijava: 15/11/2019 07:22\nLux kuća u Prokuplju (10 pregleda)\nZlatibor-Čajetina-2,5 soban od 60m2 (9 pregleda)\nKuća u Boleču (8 pregleda)\nPLAC VIDANJE,KLINA (8 pregleda)\nVila Zlatibor,apartmanski objekat (6 pregleda)\nZemun Centar, Cara Dušana, 200m2, 200m od strogog centra Zemuna (6 pregleda)\nAtraktivan lokal (6 pregleda)\nVRNJAČKA BANJA – KUĆA NA PRODAJU (5 pregleda)\nProdaje se stan 41m2 na Dorcolu (5 pregleda)\nVlasnik stan 41,38m2 (5 pregleda)


Prvi solarni parklet na mestu nekadašnjeg parkinga u nemačkom gradu Frajburg | Energetski portal Srbije\n08.07. 2020 Vesti | Svet | Obnovljivi izvori energije | Solarna\nFoto: Facebook (screenshot @Balkonsolar Freiburg(\nUlični nameštaj postavljen na ukinutim parking mestima sada se u nemačkom univerzitetskom gradu Frajburgu koristi za proizvodnju solarne energije. U Frajburgu se postavljanje fotonaponskih sistema podstiče već godinama, a gradska uprava ovog lepog nemačkog univerzitetskog grada 2017. godine pokrenula je kampanju „Dein Dach kann mehr“ („Tvoj krov može više“). Program sufinansiranja fotonaponskih sistema za vlasnike porodičnih kuća i preduzetnike dodatno je proširen 2019. godine kada je gradska uprava počela sa sufinansiranjem rezervoara energije i balkonskih modula. No, početkom jula u Frajburgu je instaliran i prvi solarni parklet i to ispred kafića „Café Auszeit“, smeštenoj u neposrednoj blizini Univerzitetske biblioteke.\nKako objašnjava lokalni aktivista Sebastijan Muler, stari parklet koji se već nalazio ispred kafane pretvoren je u solarni postavljanjem tankog plastičnog „Sunman modula“ snage 300 W. Ovi moduli znatno su lakši od klasičnih modula izrađenih od kristalnog silicijuma, što se u Frajburgu pokazalo kao velika prednost. Naime, u planu je da se ovaj sve popularniji ulični nameštaj, u saradnji s kompanijom Balkonsolar, postavi na velikom broju oparking mesta koja se postepeno ukidaju s ciljem oslobađanja javnih površina od automobila.\n„Želimo da pokažemo kako se solarni paneli mogu integrisati na inovativan i praktičan način, bilo da se radi o parkletu, klupi za vrt ili ormaru za balkon. Svi zainteresovani građani mogu nam se javiti jer želimo razvijati različita rešenja zajedno s kupcima“, kazao je glavni direktor Balkonsolara David Roš.\n„Café Auszeit“ takođe ima koristi od svog novog solarnog parkleta jer će ubuduće deo svoje potrošnje moći da pokrije solarnom energijom proizvedenom na krovu parkleta. Prvi parklet postavljen je u Frajburgu 2018. godine, a gradska uprava se u junu ove godine odlučila da ih postavi u znatno većem broju i to ispred ugostiteljskih objekata. Ova odluka rezultovala je velikim zanimanjem za postavljanje njihove solarne verzije.


Čačak: Kinezi u mraku grade novu fabriku - Ozonpress :: internet portal\nTag: Čačak. Kinezi, grade\nNa gradilištu nove fabrike sivog ambalažnog kartona u Čačku naftni agregat za rasvetu često iskače zbog uništenih instalacija, ali ni tada inženjeri iz Kine ne dangube. U jednu ruku uzmu baterijsku lampu a drugom nastavljaju da rade na nivelaciji osnove buduće linije za proizvodnju, dugačke 70 metara.\nA zašto u hali nema struje iz redovnog snabdevanja, iz trafo-stanice ili sa stuba? E, to nije kineska već srpska priča, zamršena i dugačka, i odvija se u prostorima čačanske Fabrike hartije „Božo Tomić” u stečaju. Tu je nedavno dopremljena oprema iz Kine, nova linija plaćena 650.000 dolara, koju je nabavilo preduzeće „Hizna” iz Mršinaca kod Čačka.\n– Fabriku hartije „Božo Tomić“ je prošle godine kupila fabrika kartona „Umka“, od koje smo zatim kupili deo tog prostora, zatražili krajem decembra da nam se omogući korišćenje struje iz mreže, i to nam je obećano. Ali, ništa od toga nije bilo, evo sve do sada – pričao nam je u mračnoj hali Dragan Didanović (60), vlasnik „Hizne”.\nČovek veli da po ugovoru o opremi, koju je već platio, kineska fabrika mora da postavi mašinu, obezbedi tehnologiju i pokrene je, dok „Hizna“ svakog meseca za trojicu inženjera iz daleke zemlje, koji stanuju u Mršincima, plaća po 7.500 dolara njihovoj firmi.\nPo odlasku iz FH „Božo Tomić“ raspitali smo se kod ljudi koji su, po prirodi posla, bili uključeni u prodaju fabrike, šta je i gde zapelo. I, evo šta su nam rekli, ostajući bezimeni, jer nemaju dozvole pretpostavljenih iz Beograda za davanje izjava:\n„’Umka’ je oktobra prošle godine za 102 miliona dinara kupila Fabriku hartije ’Božo Tomić’ i na taj način postala vlasnik kapitala, dok se imovina i dalje vodi na Fabriku hartije u stečaju pošto još nije uknjižena na novog vlasnika. Tako će i ’Hizna’ morati svoj deo da kupi ne od ’Umke’, već od FH. Zato je došlo do problema, i osim redovne zakonske procedure ne postoji drugi način da se to reši. Ipak, zamolili smo ’Elektrodistribuciju’ i obećano nam je da će dozvoliti investitoru da se priključi na mrežu.”\nS druge strane, Didanović priča da će čitava fabrika, sa energetikom i drugom opremom, koštati 1,2 miliona evra. Dodaje da ima sporazum sa „Umkom“ da preuzme oko 3.000 kvadrata FH po ceni od 21 milion dinara. I želi da što pre pokrene proizvodnju što je i razumljivo, pošto je uzeo zajam od Fonda za razvoj, bankarski kredit, a uz to sa računa svog preduzeća uložio 300.000 evra. On je nameravao, najpre, da novu fabriku postavi u Lučanima gde je pre tri godine kupio ULB kompani (bivše „PVC folije“ u sastavu „Milana Blagojevića“), ali ni tu nije bio bolje sreće.\n– Početkom 2014. tamo smo sredili halu od 850 kvadrata, ali su u maju naišle poplave, pa više nisam mogao da radim sa dotadašnjim programom ULB-a jer je elektronika otkazala. Zato sam ušao u posao u kartonom, pošto se moje matično preduzeće „Hizna“ i inače bavi proizvodnjom kartonskih cevi. Ova nova fabrika, teška 230 tona, dovezena je iz Kine u Lučane u devet kontejnera ali je hala bila mala za montažu, pa je trebalo proširiti je 12 metara. Pošto se ta hala ULB-a nalazi na imanju fabrike „Namenska“ tražio sam dozvolu vojnih vlasti za proširenje i nisam je dobio, uz navod da je to iz razloga bezbednosti.\nDidanović je, zbog svega toga, krajem prošle godine investiciju preselio u Čačak i brzo postigao sporazum sa „Umkom“, na osnovu ranije poslovne saradnje sa tom fabrikom. Ali, ovde mora da radi bez struje.\nTako smo se još jednom uverili da je u Srbiji mnogo lakše otkriti kako nešto ne može, nego kako može. A kako Kinezi rade sa baterijama, u ogromnoj šupljoj hali koju greje bubnjara, iako ih niko ne tera?\nEU finansira tunel ispod Kadinjače\nГерељ Гујомир 05/02/2016 u 08:10 Odgovorite\nДалеке 1935 пуштена је у рад та вабрика. Наравно ваким потомцима није ни требало градити вабрике него у врзину па бери глогиње.\nmali privrednik 05/02/2016 u 16:05 Odgovorite\nObećanje ludom radovanje…..Bolje kupite agregat….Ovi iz Elektrodistribucije Čačak lažu na kilo…..nema tebi od priključka ništa…..\nVladan 05/02/2016 u 16:43 Odgovorite\nFabrika hartije je bila prva koja je u Cacku dobila struju a i delom proizvodila 1930 godine a godine 2016 je u mraku. Sta reci a ne zaplakati


Kapacitet 10000 stranica(bazirano na 5% popunjenosti stranice).\nbez PDV 2416.67RSD\nsa PDV 2900.00RSD\nToner za laserski stampac HP 90A CE390A pruza profesionalni kvalitet i pouzdanost stampe. Ultra precizni toner prah pruza pouzdan i isplativ nacin stampe. Kompatibilan sa stampacima HP Laser Jet M600, HP Laser Jet M601n, HP Laser Jet M601dn, HP Laser Jet M602n, HP Laser Jet M602dn, HP Laser Jet M602x, HP Laser Jet M603n, HP Laser Jet M603dn, HP Laser Jet M4555h, HP Laser Jet M4555f, HP Laser Jet M4555fskm. Kompatibilni toneri za stampace(FOR USE) su novi, fabricki proizvedeni toneri cija je prodajna vrednost realna u odnosu na vrednost originalnih tonera koji se prodaju pod imenom proizvodjaca stampaca(HP, Canon, Lexmark, Samsung, Konica Minolta, Brother, Dell, Epson, Kyocera, Xerox...). Koriscenjem kompatibilnih tonera za stampace pored ustede, koja na godisnjem planu moze iznositi I do nekoliko stotina eura, zadrzava se I kvalitet stampe I broj kopija u odnosu na punjene tonere.


Nizozemska još jedna zemlja u nizu koja obustavlja cijepljenje AstraZenecom\nCijepljenje je privremeno otkazano jer nije bilo jamstava da se puna serija može u potpunosti iskoristiti ako se samo nekoliko ljudi cijepi\nNizozemska je u subotu, 3. travnja, objavila da je privremeno obustavila primjenu AstraZenecina cjepiva protiv covida-19 do srijede, 7. travnja.\nMinistarstvo zdravstva je reklo da privremeno obustavlja cijepljenje za ljude u dobi do 60 godina, no nakon konzultacija u subotu zdravstvene službe odlučile su obustaviti sva cijepljenja AstraZenecom da izbjegnu bacanje cjepiva.\nNakon cijepljenja bilo je pet slučajeva krvnih ugrušaka, i to žene u dobi od 25 do 65 godina, a jedna osoba je umrla.\nU tijeku su istrage kako bi se utvrdilo jesu li ti slučajevi uzrokovani cijepljenjem, rekle su vlasti. Do sada je oko 400 000 ljudi u Nizozemskoj cijepljeno AstraZenecinim cjepivom.


Dnevni horoskop - Utorak 15.5.2018 - AstroSavet\nDnevni horoskop – Utorak 15.5.2018\nDnevni horoskop\t 15/05/2018\nDelujete vrlo energično i svoje poslovne interese stavljate u prvi plan, zbog toga vaša okolina reaguje na različite načine. Postoje situacije u kojima se postuje vaša volja, ali ponekad vas prate i negativni komentari. Ne dopada vam se saznanje, da neko uporno ignoriše vaše emotivne želje bile male ili velike.\nU rešavanju poslovnih dilema upotrebite svoje intelekutalne sposobnosti, važno je da demostrirate znanje i paktična rešenja. Ukoliko vam je stalo da se razlikujete od drugih, budite dovoljno efikasni pred saradnicima. Partner od vas očekuje originalan nastup i određene zavodničke manire koji će ga oduševiti.\nImate loš predosećaj u vezi jedne osobe, stoga gubite interesovanje za neke poslovne susrete i obaveze. Potrebno je da se rasteretite od različitih pritiska, nemojte dozvoliti da vas neko profesionalno ucenjuje. Uzalud prikrivate svoje emotivno neraspoloženje, vaši postupci dovoljno govore o stvarima koje želite.\nPonekad je lako ostvariti poslovne ciljeve, potrebno je da se zateknete na pravom mestu i da povučete efikasan potez. Budite uporni u svojim namerama. Prati vas romantično raspoloženje, a nečije reči ili postupci u vama podstiču lavinu pozitivne energije. Delujete pozitivno na svoju najbližu okolinu.\nPodstičite kod sebe radoznalost duha i kreativno raspoloženje. U susretu sa saradnicima, očekuje vas novo ili poučno iskustvo. Važno je da svoje ideje plasirate na pravom mestu, tako da svi oko vas budu srećni i zadovoljni. Umete da ostvarite svoje emotivne namere. Partner vam ugadja na najrazličitije načine.\nPotrebno je da dovršite neke započete poslove, čak i kada postoje različita mišljenja među saradnicima. Nema potrebe za velikim optimizmom u pokušaju da promenite nečije mišljenje ili poslovnu odluku. Očekuje vas emotivno nerazumevanje ili nova rasprava u susretu sa voljenom osobom koja je nervozna.\nVaša interesovanja su praktične prirode, stoga svoju pažnju više usmeravate na materijalne rezultate koji proizilaze iz završnog dogovora sa saradnicima. Ne možete da se zadovoljite prosečnim rezultatima. Iznenađuje vas nečija emotivna reakcija ili poruka koju dobijate. Ne uspevate da uđete u nečiji trag.\nVašu pažnju zaokupljaju različite informacije i osoba koja ima neobične poslovne ideje. Važno je da se usresredite na svoje prioritetne obaveze. Nema potrebe da gubite svoju kreativnu energiju u raspravi sa neistomisljenicima. Suviše očekujete od osobe koja često menja svoje emotivno raspoloženje i odluke.\nNedostaje vam motivacija da se angažujete na različitim stranama. Budite promišljeni, prepustite velike ambicije i neskromne želje svojim saradnicima. Vaš odnos sa partnerom više podseća na igru skrivanja, nego na iskrenu vezu i na bliski emotivni susret. Nema potrebe da preuveličavate partnerov loš potez.\nDelujete vrlo samouvereno u situacijama za koje vaši saradnici nemaju dovoljno znanja, sposobnosti ili iskustva. Ipak, postoje određeni detalji koje vešto prećutkujete pred saradnicima. Želite da zaštitite svoje poslovne interese. Nemojte davati neka velika obećanja, ukoliko niste spremni da ih brzo realizujete.\nNa osnovu novih informacija otkrivate različite detalje, koji utiču na osnovni poredak na poslovnoj sceni. Iskoristite povoljan trenutak za akciju. Vaš poslovni uspeh i lično zadovoljstvo, proizilaze iz zajedničkih dogovora. Priželjkujete “poseban tretman” u emotivnom odnosu, ali potrebno je da navedete partnera.\nSvoje poslovne planove možete da ostvarite na inteligentan način i bez suvišne priče. Ukoliko vam se neko pridruži, prihvatite različite podsticaje koji obecavaju zajednički uspeh ili poslovni dobitak. Sačuvajte prisebnost u susretu sa voljenom osobom. Ponekad lako postajete izuetno mnogo nervozni.\nPočetna › Dnevni horoskop › Dnevni horoskop – Utorak 15.5.2018


Napravite sok čuvenog Rudolfa Brojsa,izliječio 45000 ljudi - Moj Svijet\nNapravite sok čuvenog Rudolfa Brojsa,izliječio 45000 ljudi\n02/11/2021 22:41 Moj Svijet\nSok može da se napravi kod kuće od domaćeg povrća.\nOvo povrće sadrži aminokiselinu betain, koja imaantikancerogena svojstva. Terapija cveklom, koja podrazumeva svakodnevno uzimanje soka od cvekle ili sirove rendane cvekle ima dokazano pozitivan efekat na leukemiju i mnoge druge vrste raka, o čemu svedoče hiljade ljudi. Ali, redovno konzumiranje cvekle pomaže i protiv bolesti uzrokovanih oksidativnim stresom, a vlakna koja sadrži cvekla mogu da smanje nivo holesterola u krvi i do 40%.\nCveklu bi posebno trebalo da konzumiraju trudnice jer je bogata folnom kiselinom, što sprečava mnoge bolesti novorođenčadi. Osim toga, sok od cvekle stimuliše rad jetre i žuči i sprečava zatvor, au kombinaciji sa šargarepom, cvekla je odličan lek za giht, bolesti bubrega i žučne kese. Ali, njena lekovitost ni tu ne prestaje, cvekla je neverovatno ljekovata i pomaže i kod glavobolje, zubobolje, dizenterije, bolova u kostima, kod kožnih i menstrualnih tegoba.\nMOŽDA VAS ZANIMA : SMRŠALA SAM 8 KG ZA 21 DAN: Svaki dan sam jela supu od kostiju, ali na ovaj način…\n– Mislim da će imunoterapija da napravi veliku razliku vremenom u lečenju raka. Imaćemo veliki porast preživelih u narednih 20 godina, što je bilo jako teško prognozirati pre 10 ili 15 godina, rekao je doktor Bendžamin Nil direktor Centra za rak Laura u Isak Perlmuter. U svojoj knjizi ‘S.mrt raku’ doktor Harold Manner tvrdi da je procenat izlečenja viši od 90 posto, a ujedno navodi i spisak namirnica bogatih ovim važnim vitaminom.\nPrevious ZA NEDELJU DANA 3 KG MANJE: Dodajte ovaj začin u toplu vodu i gledajte kako salo nestaje…\nNext SAČUVAJTE SRCE, MOZAK I BUBREGE: Očistite arterije sa samo 3 sastojka…


Troškovi koji se ne priznaju u poreskom bilansu - Creative Finance\n2 maja, 2022by Stefan0\nTROŠKOVI KOJI SE U POTPUNOSTI NE PRIZNAJU U PORESKOM BILANSU (deo II)\nGovorili smo da Zakon o porezu na dobit utvrđuje šta se tačno prizaje u poreskom bilansu od raskoda koji su iskazani u računovostvenim izveštajima, tačnije u bilansu uspeha. Odredbe Zakona o porezu na dobitse odnose ne samo na privredne subjekte već i na preduzetnike koji vode poslovne knjige po principu dvojnog knjigovodstva, što zanači da se odredbe u članu 7a Zakona odnose i na poreske bilanse i za pravna lica PB1 i za preduzetnike koji podnose poreski bilans na obrascu PB2.\nTroškovi koji se ne priznaju u poreskom bilansu uvećavaju oporezivu dobit iskazanu u bilansu uspeha.\nToškovi koji se u potpunosti ne priznaju u poreskom bilansu su:\n– troškovi koji nisu nastali u svrhu obavljanja poslovne delatnosti, ako Zakonom nije drugačije uređeno.\nTroškovi koji se ne mogu dokumentovati\nKako stoji u Zakonu o računovodstvu verodostajnim dokumentom se smatra pisani ili elektronski zapis o nastaloj poslovnoj promeni, koja obuhvata sve podatke potrebne za knjiženje u poslovnim knjigama tako da se iz računovodstvene isprave nedvosmisleno može saznati osnov, vrsta i sadržaj poslovne promene.\nVerodostojnom računovodstvenom ispravom ne smatra se samo račun, već i bilo koji drugi dokument koji sadrži sve potrebne podatke (to može biti ugovor, dokument o obračunu PDV ili bilo koji drugi dokument koji sadrži potrebne podatke za knjiženje).\nDa bi se neki rashod stvarno bio priznao kao trošak poslovanja, pored verodstojnog dokumenta: računa, ugovora, neophodno je da postoji i druga prateća dokumentacija koja potvrđuje da se stvarno poslovna promena i dogodila.\nVrlo često se u praksi susrećemo u prometu robe sa nedostatkom dokumentacije koja će zaista potvrditi da je robu neko izdao, transportovao, ocarinio, zaprimio u magacin, prebacio iz jednog u drugi magacin, u maloprodaju, veleprodaju i sl. sve ovo su tokovi robe koje mora pratiti dokumentacija. Isto se odnosi i na usluge, naročite usluge koje obavljaju preduzetnici koji se oporezuju paušalno ili kod tzv. management free računa koje matična firma ispostavlja povezanom pravnom licu. Poreski organima se često potrkepljuju računi za ovakve usluge i medjusobnom korespondencijom u realnom vremenu, planovi, nacrti, skice i sl., nedeljnim izveštajima u kojima se vidi rad angažovanih lica i sl. Preciznije rečeno sve ono čime se i što može da posluži kao dokaz da je došlo do konkretnog pružanja usluge, saveta, konsaltinga i sl.\nUkoliko ovakvi računi nisu potkrepljeni dokumentacijom kojom se nedvosmisleno potvrđuje da je preduzeće puržilo konkretnu uslugu, poreske vlasti ovo najčešće osporavaju ovako iskazane troškove i nalažu poreskom obvezniku da se taj trošak isključi iz priznatih i uključi u nepriznate troškove čine se povećava poreska osnovica i nastaje veća obaveza na ime poreza na dobit.\nSituacija je ista i kada je reč o računima paušalno oporezivih preduzetnika, gde nije navedena i opisana konkretna usluga koja je pružena nego najčešće napisano savetovanje, konsultacija i sl. Kada paušalac ispostavlja račun, potrebno je bude tačno navedeno koju vrstu usluge je pružio. Na primer: ako stoji izrada studija o transfernim cenama – onda tu uslugu prati i studija. Posebno treba voditi računa da usluga koju je pruižio paušalacda ona bude iz domena usluga za koju je registrovan u APR. Činjenica je da brojne usluge mogu da se pružaju, a da nisu registrovane u APR kao pretežna delatnost. Ne mora da bude pretežna delatnost, ali onda sa sajta tog preduzetnika može da se proveri kojim poslovima se bavi i koje vrste usluga pruža.\nManjak dobara često može da se tumači na različite načine. Postoji Pravilnik kojim su propisane količine koje se prizanaju po osnvu rastura, kala i loma. Takođe, manjak se priznaje ukoliko je nastao usled krađe ili više sile. U tom slučaju treba da postoji verodostojna dokumentacija nadležnog organa.\nAko obveznik ne može da dokumentuje po kom osnovu je nastao manjak dobara, takav rashod smatraće se nedokumentovanim i neće se priznati u poreskom bilansu obveznika. Manjak dobara često je posledica uzimanja iz imovine za lične potrebe vlasnika, takav rashod ne može biti priznat u poreskom bilansu, jer nije nastao u vezi sa poslovanjem obveznika, već u vezi sa ličnim potrebama vlasnika. Ovakvo uzimanje treba evidentira na računu – Lična primanja poslodavca. Ukoliko je uzimanje dobara od strane vlasnika evidentirao kao rashod u poslovnim knjigama, taj rashod se svakako ne priznaje u poreskom bilansu.\nU slučajevima kada je vlasnik društva u isto vreme i u radnom odnosu u društvu poreski inspektori manjak dobara tretiraju kao zaradu zaposlenog. Šta to u praksi znači. Na utvrđeni manjak propisuje se obaveza plaćanja poreza i doprinosa na zarade. Takođe manjak koji je iskazan kao rashod ne priznaje se u poreskom bilansu.\nMeđutim, ako se manjak proglašava zaradom zaposlenog, u tom slučaju je to onda trošak zarade, a ne trošak koji se evidentira kao manjak, pa ne postoji osnov da se taj rashod ne prizna u poreskom bilansu. Kada se manjak proglasi zaradom zaposlenog (a ne uzimanjem iz imovine vlasnika) na zaradu se obračunavaju i porez i doprinosi, dok se po osnovu uzimanja iz imovine plaća samo porez. Ako se manjak tretira kao zarada tretira kao trošak zarade i priznaje u poreskom bilansu, saglasno članu 9. stav 1. Zakona.\nUkoliko postoje rashodi koji ne mogu da se dokumentuje u skladu sa prethodnim objašnjenjima, iznos tog rashoda najbolje je iskazati na rednom broju 6. Obrasca PB1, i na taj način prevazići dodatne komplikacije i objašnjenja.\nRashod po osnovu ispravke vrednosti potraživanja od lica kome se istovremeno duguje\nOdredbom člana 7a tačka 2) Zakona propisano je da se na teret rashoda ne priznaju ispravke vrednosti pojedinačnih potraživanja od lica kome se istovremeno duguje, do iznosa obaveze prema tom licu. Isto pravilo važi i za otpis potraživanja, budući da je članom 16. Zakona propisano da se rashod po osnovu otpisa potraživanja priznaje u poreskom bilansu, pod propisanim uslovima, osim potraživanja iz člana 7a tačka 2) Zakona. Drugim rečima, i kada su ispunjeni uslovi za priznavanje rashoda po osnovu (direktnog) otpisa potraživanja u skladu sa članom 16. Zakona, taj rashod neće biti priznat ukoliko obveznik ima dug prema istom licu, do iznosa tog duga.\nPokloni dati političkim organizacijama\nPokloni dati političkim strankama ne priznaju se na teret rashoda u poreskom bilansu u celosti. Oni u punom iznosu uvećavaju oprezivu dobit.\nPoklon čiji je primalac povezano lice\nOdrdbe čana Zakona o porezu da na dobit propisano je da se na teret rashoda ne priznaju izdaci za poklone čiji je primalac povezano lice. Ovakav tropak direktno upiče na povećanje oporezive dobiti. Obeznici koji su u toku godine imali davanja svojim povezanim licima u vidu poklon putovanja ili nekih predmetnih poklona ova davanja se ne uključuju u studiju o transfernim cenama vec celokupan iznos povećava poresku osnovicu.\npreviousPorez na dobit pravnih lica u Srbiji\nnextTroškovi koji se u potpunosti ne priznaju u poreskom bilansu (treći deo)


KAFA POMAŽE U SAGOREVANJU MASTI: Izbegavajte šećer\nNaslovna / SPORT+ / Fitnes / KAFA POMAŽE U SAGOREVANJU MASTI: Izbegavajte šećer\n2014-07-18 11:57 > 10:22\nKafa je stimulant i na svaki trzaj nervnog sistema organizam odgovara tako što oslobađa katekolamine, koji pomažu da se masti troše kao gorivo. To je glavni razlog zašto za kafu kažu da je sagorevač masti.\nProblem se javlja kada se kofein kombinuje sa ugljenim hidratima - odnosno, sa šećerom koji stavljamo u kafu. Tada se potencijal koji kafa ima po pitanju sagorevanja masti znatno smanjuje zbog porasta nivoa insulina.\nIzbegavajte šećer (šlag bez šećera dolazi u obzir) i pijte crnu kafu na potpuno prazan stomak. Još bolje, popijte šoljicu kafe 60 minuta pre kardio treninga kako bi se maksimalno povećala potrošnja masti. Ako doručkujete i popijete kafu pre treninga, doći će do oslobađanja manje količine katekolamina, što ne pomaže mnogo u sagorevanju masti.\nPrethodna NAUČITE DA TRENIRATE PRAVILNO: Recite doviđenja povredama i pretreniranosti


Životinjski akt fudbalera, brutalno pretukao devojku pa posle tvrdio da je u pitanju samoodbrana! (FOTO + VIDEO) - alo.rs\nAUTOR: alo.rs/M.D. DATUM I VREME: 20.08.2019. 18:26 - 20.08.2019. 18:40\nEndrju Akingbaje , Foto: twitter/NaijaBin\n* On je već bio u zatvoru\n* Akingbaje je tvrdio da je to učinio u samoodbrani\n* Postoji snimak brutalnog događaja\nBivši fudbaler engleskog niželigaša Akringtona Endrju Akingbaje (24) osuđen je na dve godine i osam meseci zatvora zbog prebijanja svoje devojke Kristal Mision.\nOn je napao Mision u novogodišnjoj noći i naneo joj brutalne povrede, uputio joj je nekoliko pesnica da bi je potom vukao po podu, držeći njenu kosu.\nAndrew Akingbaje a dad of one is charged with assault by actual bodily harm in relation to a fracas in Clapham, South London.\nThe 23-year-old was arrested after shocking footage apparently showing a man in a blue t-shirt knocking a woman to the ground went viral. pic.twitter.com/xSYjfAePZA\n— INFO UK (@theinfouk) August 20, 2019\nAkingbaje je tvrdio da je to učinio u samoodbrani, ipak prijateljica žrtve je snimila ceo događaj što je bio glavni dokaz u tužbi.\nOvaj fudbaler je i ranije bio u zatvoru zbog istih optužbi ali i zbog posedovanja droge, tako da nije bila teška odluka sudije da vrati Akingbajea tamo gde pripada.


DODIK: U NSRS poništiti sve što je izvan Ustava i Dejtona - Glas Zvornika\nDODIK: U NSRS poništiti sve što je izvan Ustava i Dejtona\nBANJALUKA – Srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik komentarisao je odluku Ustavnog suda BiH, da pojedine odredbe Zakona o šumama Republike Srpske nisu u skladu sa Ustavom BiH, poručivši da isti od Srba pravi nedostojne ljude.\n“Mi ćemo, u Republici Srpskoj imajući u vidu, upravo ono šta se danas dešavalo, vezano za odluku o Šumama i ono što u kontinuitetu oni čine, a to je da pokušavaju od nas da naprave blesave i nedostojne ljude. Moraće da se suoče s nama i našim odlukama u budućnosti. Mislim da je krajnje vrijeme da Parlament Republike Srpske uđe u svoje zasjedanje i da donese odluku u kojima će sve ono što je izvan Ustava, izvan Dejtona, poništiti i zabraniti funkcionisanje na prostoru Republike Srpske, što ja govorim godinama. Pozvaću sve svoje partnere, da na tu temu razgovaramo”, naveo je Milorad Dodik.\nOn je kazao da će Srbe, koji radi u institucijama BiH, povući sa svih pozicija, te je dodao da Srpska ne krši Dejton.\n“Ono što u Dejtonu piše, da BiH ima jednog predsjedavajućeg Savjeta ministara i dva ministarstva, ostale naše ljude ćemo povući iz Savjeta ministara, iz raznih agencija i zabranićemo djelovanje SIPA-e, Tužilaštva i ostalih koji su hibridi u tome, i ako hoće takvu BiH mi možemo raditi, ako neće, takva BiH ne zaslužuje ni da postoji. Zašto bismo mi Srbi pristali na BiH koja nama ne odgovara. Zašto mi, konačno, uz sve pokušaje da pokažemo da smo željni i da hoćemo da razgovaramo i da napravimo nešto što može biti održivo i prihvatljivo za nas. Svih ovih godina smo trpjeli takve poteze visokih predstavnika koji su nas ponižavali, koji su nas dovodili do toga da promjenimo našu poziciju, koji su usložnjavali naš život i perspektivu. Krajnje je vrijeme da Srbi i Republika Srpska kao samoodrživa i jedina moguća funkcionalna na tom prostoru kaže šta hoće i ja se zalažem da u prvoj fazi napravimo to. Nema sile koja bi nas mogla natjerati da to ne uradimo. Ne kršimo Dejton, mi se vraćamo na sporazum. Povućemo se iz svih tih sporazuma jer naprosto vidimo da se radi o potpunom ignorisanju stavova Republike Srpske. Moraćete nas slušati gospodo, ili ćemo mi ići svojim putem, a vi radite šta mislite. Ne želimo nikakvu eskalaciju problema, ali da nama neko dođe sa strana i određuje šta sve treba da uradimo, ne. To sam pričao na Samitu i moram da kažem da su ljudi pokazali dozu znatiželje i da su to slušali”, kazao je Dodik.\nSrpski član Predsjedništva, pozvao je sve ljude u Republici Srpskoj da shvate ozbiljnost situacije.\n“Briselske diplomate se uvijek nešto žure. Uvijek guraju svoje. Uvijek je bilo da ono što je ranije naznačeno u Sarajevu, tako i bude na kraju, pa nam samo ispostave zahtjev. U takvoj BiH mi nećemo da budemo. Pozivam sve ljude u Republici Srpskoj da shvate ozbiljnost situacije. Pozivam i one koji donose odluke, da se okupimo, da odemo na Narodnu skupštinu i da sve što je izvan Ustava poništimo u Srpskoj. Da kažemo da hoćemo da prihvatimo dejtonsku BiH i da nas ne zanima nikakav visoki predstavnik, pogotovo ovaj koji se lažno predstavlja. Vidim da danas on piše neko pismo, da on nešto traži, šta on ima sa platama, šta on im s tim stvarima. Neka to rješava u svojoj zemlji, a ne kod nas”, zaključio je Milorad Dodik.


Zvekić: Požrtvovanom igrom do prve pobjede - SportSport.ba\nU okviru 1. kola Premijer lige Bosne i Hercegovine za rukometašice sutra se sastaju Ilidža i Jedinstvo iz Tuzle. Popularne Labudice dosta su izmijenile sastav i nakon dugo vremena ne putuju u Sarajevo kao favoriti. Domaće rukometašice također ulaze u novu sezonu u izmijenjenom sastavu, pa bi tako sutra svi ljubitelji rukometa mogli da uživaju u jednom neizvjesnom dvoboju do samoga kraja.\n06.10.18. 00:10 E. Dindić\nAdmira Zvekić, ponajbolja rukometašica Jedinstva, podijelila je svoja razmišljanja pred sutrašnji duel.\n"Ulazimo u novu sezonu sa dosta izmijenjenim kadrom i novim-starim trenerom kojeg smo dobile dvije sedmice pred početak sezone. Povrijedila nam se i prva golmanica Martina Šumelj, što će nam dodatno otežati posao u novoj sezoni", rekla je Zvekić te dodala:\n"Svjesni smo da neće biti lagano sutra, ali mi ne dižemo bijelu zastavu unaprijed. Imamo želje i volje da sutra jednom požrtvovanom partijom od prvog minuta, donesemo prve bodove u novoj sezoni", završila je Zvekić.\nSusret između Ilidže i Jedinstva na rasporedu je sutra sa početkom u 18:00 sati.


Golubović: Ja sam Robin Hud koji je nokautirao Arkana – Nadlanu.com\nBEOGRAD, 2. decembra 2010. (Beta) – Optuženi Aleksandar Kristijan Golubović negirao je u četvrtak u završnoj reči da je prodavao heroin i sebe opisao kao idola mladih i Robina Huda koji je sa 17 godina nokautirao Željka Ražnatovića Arkana i šamarao Andriju Draškovića jer je podvodio maloletnice.\n„Sa 17 godina nokautirao sam jednog Arkana, šamarao sam Andriju Draškovića jer je podvodio maloletnice. Ja sam veliki protivnik droge i narkomana, čak mi je i moj drug (Milorad Ulemek) Legija nagovestio da bih mogao da imam problema sa Dušanom Spasojevićem jer ne shvatam tu njihovu sferu droge“, rekao je Golubović na suđenju pred Višim sudom u Beogradu.\nTužilaštvo je prethodno u završnoj reči predložilo sudu da optužene proglasi krivim i kazni ih po zakonu jer je dokazano da su počinili krična dela za koja su optuženi, odnosno da je Golubović organizovao grupu i da je heroin u Novom Pazaru kupovan od Safeta Ibrovića, a da je kurir bio Mirsad Fujaljkić, dok je drogu uživaocima prodavao Ferat Skenderovski.\nGolubović je u završnoj reči negirao krivicu, rekavši da je 125 grama heroina koji su zaplenjeni u stanu njegove majke optužene Milanke Golubović bili u kesi koja je pripadala Skenderovskom, a da on nije znao šta je u kesi.\nGolubović je završnu reč koja je trajala više od dva sata posvetio više analizi društvenih prilika, odnosima u podzemlju i kulturološkim fenomenima, a za sebe naveo da je ekspert za oružje i „izviđačka i specijalistička dejstva“.


U Sarajevu najviše brzorastućih kompanija u BiH | Poslovnisvijet\nU Sarajevu najviše brzorastućih kompanija u BiH\nPrema najnovijem istraživanju LRC BIS-a u Bosni i Hercegovini posluje 667 brzorastućih kompanija.\nZa investicijsku klimu u svakoj zemlji brzorastuće kompanije su od velikog značaja budući da njihovo poduzetništvo i uspjeh često nadilaze očekivanja, piše internetski portal eKapija. Također, poslovni procesi ovih kompanija mogu poslužiti kao primjer poslovnoj zajednici i donosiocima odluka na svim nivoima.\nKoliko su brzorastuće kompanije važne i u Bosni i Hercegovini dovoljno govore i podaci o njihovom izvozu. Bosna i Hercegovina je u 2016. godini ostvarila izvoz u vrijednosti od preko 9 milijardi KM, a 667 brzorastućih kompanija u BiH učestvovalo je u tom izvozu preko milijardu KM, što je gotovo 12% ukupnog izvoza BiH. Riječ je o značajnom porastu ukupnog izvoza brzorastućih kompanija od 22% u odnosu na godinu prije. Ovo je pokazala detaljna analitika LRC BIS-a koja je upravo finalizirana za potrebe novog projekta Poslovnih novina “Brzorastuće kompanije u BiH i regiji”.\nRekorderi u BiH\nBrzorastuće kompanije najčešće dolaze iz velikih ekonomskih središta gdje postoje značajno kvalitetniji uslovi za inovacije i rast, mada brojne od ovih poslovnih zvijezda ostvaruju sjajne rezultate bez obzira u kojoj regiji posluju. Prema najnovijim analizama LRC BIS-a, u Kantonu Sarajevo je najviše brzorastućih kompanija, njih 157 od ukupno 667 u BiH. One su u 2016. godini ukupno ostvarile skoro 1,6 milijardi KM prihoda, što je za 17% više u odnosu na godinu prije, te izvezle više od 178 miliona KM, što je više za 34%.\nU 2016. godini ove kompanije su zapošljavale 8078 radnika, što je povećanje za 25% u odnosu na prethodnu godinu. Po broju brzorastućih kompanija slijede Tuzlanski kanton sa 106 brzorastućih, koje su ostvarile ukupno 1,5 milijardi KM prihoda i izvezle 181 milion KM Sa 93 brzorastuće kompanije banjalučka regija je na trećem mjestu, po čemu je i vodeća u Republici Srpskoj. Ove kompanije su u 2016. ostvarile preko 347 miliona KM ukupnog prihoda i ukupno izvezle oko 86 miliona KM. Iako su izvorno vezane za ova područja po osnivanju, brzorastuće kompanije u BiH prilično ih lahko nadilaze i posluju na regionalnim, europskim pa i svjetskim tržištima.\n“Nama se dešavalo da je klijentu hitno potrebna roba iz inozemstva, a mi tu robu dostavimo brzo iznad svih očekivanja. To nam daje prednost kao i niz drugih različitih čimbenika koji su doveli do brzog rasta kompanije. Jedan od ključnih faktora za napredovanje je i ‘žar u poslu’. Ako se ne prepoznajete ili ne pronalazite u nekom biznisu, nemojte gubiti vrijeme”, kazao je Klico.\nMeđu izvoznicima značajnu ulogu ima i tešanjski Madi, koji također bilježi brzi rast u proteklim godinama. Direktor ove kompanije Maid Jabandžić naglasio je da je za uspjeh potrebno mnogo pozitivne energije i odricanja. Osvrnuvši se na poslovanje kompanije Madi, posebno je istakao značaj dozvole za izvoz piletine u EU koju je ova kompanija dobila u proteklom periodu.\n“Očekujemo da će to donijeti povećanje kapaciteta, proširenje asortimana, te nova zapošljavanja”, kazao je Jabandžić te dodao da će kompanija nastaviti sa investicijama u narednom periodu. Moderna ekonomija je praktično nezamisliva bez brzorastućih kompanija koje imaju presudan utjecaj na rast zapošljavanja i razvoj. To su većinom mala i srednje kompanije kojima kontinuirano u tri godine rastu prihodi, broj zaposlenih, dobiti, itd.\nKako bi istakle značaj i faktore uspjeha brzorastućih kompanija, te promovirale modele njihovog poslovanja Poslovne novine u saradnji sa LRC BIS-om realizuju projekat “Brzorastuće kompanije u BiH i regiji”. Uspješne prakse brzorastućih koje će promovirati u specijalnoj publikaciji nisu samo dobar primjer već i potencijal i poziv za investitore koji žele poslovati i razvijati se na ovim prostorima, piše internetski portal eKapija.\nVažnost za mlade\nO važnosti projekta “Brzorastuće kompanije” govori i Esada Karović, direktorica brzorastuće kompanije Establish, koja je članica ASA Grupacije, piše internetski portal eKapija. “Izrazito je važno da neko prati rast i razvoj kompanija koje imaju potencijala u BiH kako bi se, između ostalog, ukazalo i mladima da ne trebaju napuštati našu zemlju. Establish upravo zapošljava 10 mladih ljudi u sektoru finansija i računovodstva. Težimo ka kvalitetnim i visokoobrazovanim saradnicima kojima pružamo edukaciju i sticanje novih iskustava”, kaže Karović.\nPrethodna : Dolar prošle sedmice ojačao za 1,4 posto, najviše u petnaest mjeseci\nSlijedeća : Proizvodi kompanije Violeta najpopularniji u Hrvatskoj


Mali Lošinj - Misijska Cvjetnica malološinjskih misionara - Misije\nU samoj provedbi akcije pomogle su učiteljice Martina Kalac, koja je dogovorila dan obrezivanja, i Danijela Kalac Desanti, koja je pripomogla u koordinaciji akcije. Zahvalni smo i ravnateljici, koja je prihvatila akciju branja maslinovih grančica te ju već niz godina i potiče darujući školske maslinove grančice. Sav novac prikupljen prodajom grančica najprije odlazi u Nacionalni misijski ured u Zagrebu, a zatim se šalje u misijske zemlje našim misionarima.\nNakon vremena provedena zajedno na svježem zraku te u druženju u školi svi smo zadovoljni otišli doma znajući da smo svojom dobrom voljom i ovaj Uskrs pomogli bližnjima u potrebi. (MK)


Muzika na svadbi – koji je vaš izbor? - PBS\nVenčanje je jedan od najlepših događaja u životu većine ljudi. Bilo da mu prisustvujete kao gost ili jedna od dve najvažnije osobe tog dana, slažete se da se nota svečanog i uzvišenog osećaja prosto može osetiti u vazduhu. Kako i ne, ipak ne stupaju dvoje mladih svakog dana u jednu tako važnu zajednicu kakva je bračna. Tu je nesumnjivo i pomisao na veličinu samog događaja, jer su svi svesni napora i truda koji je uložen kako bi sve proteklo kako dolikuje. Vratimo se na sam početak organizacije tog događaja, mesecima unazad, baš tu na sam početak. Tu gde ste i vi sada, razmišljajući o svom tom poslu koji tek predstoji. Jedna od stavki koju tek treba štiklirati na vašoj ,,to do’’ listi je i muzika, neizostvni deo cele ove priče. Ali da li znate koliko je široka i raznovrsna ponuda kad je reč o muzici?\nTradicija kaže: bend za svadbe\nTradicionalno, a možda i najbolje rešenje je bend za svadbe. Ipak, svako ceni umetnost pevanja i sviranja uživo kad do izražaja dolazi sav talenat koji jedno muzikalno biće može posedovati. Stoga i ne treba čuditi što je ovo jedna od najčešćih opcija za koju se opredeljuju mladenci. Ovo je ujedno i najzahvalniji izbor, jer je najmanja šansa da neko ne uživa u muzici s obzirom na to da može biti pokriveno dosta različitih žanrova. Posebno je dobar izbor kad je reč o klasičnim venčanjima na Balkanu koja podrazumevaju veliku svadbu sa dosta gostiju koji su različitih godina, od dece do starih ljudi. Najlakši način da im svima ugodite je bend za svadbe.\nVremena se menjaju – elektronska muzika, di-džej\nDvadeset i prvi vek je, doba elektronike, digitalnih i drugih inovacija. Nesumnjivo da se to odrazilo na sve segmente života, pa čak i na muziku. Samim tim i izbor muzike za svadbu se promenio. U poslednje vreme, pojavljuju se i nove modernije ideje, pa tako neki mlađi parovi koji su ljubitelji elektronske muzike žele čak i na svadbu osobu koja će im prirediti užitak u muzičkom smislu. Najbolje rešenje je svakako di-džej, osoba koja će puštati muziku celo veče, miksovati, kombinovati, sve po svom osećaju, ali i želji gostiju. Naravno da se ne može porediti muzika koja se izvodi uživo sa bilo kom drugom, ali najbitnije su želje i u tom smislu treba ispoštovati svačiji muzički ukus.\nKombinacija je nekad idealno rešenje\nS obzirom da na svakoj svadbi imamo sudar mlađih i starijih generacija, modernog i tradicionalnog, ali i kiča i šunda sa jedne strane i kvaliteta sa druge, nesumnjivo da je najbolje na neki način pokušati povezati sve ove međusobno različite grupe. Cilj je da svima bude lepo, a do njega se uz malo dodatnog truda može lako doći. Jednostavno, napravi se program celog venčanja, a u repertor koji će izvoditi bend za svadbe se ubace i segmenti u kojima će se uključivati i di-džej ili neko drugi. Možete taj blok ispuniti tamburašima, trubačima, bukvalno bilo čime, samo je bitno da se napravi dobar prelaz i pogodi pravi trenutak. Štaviše, može da se vrlo lako desi da svi gosti, bez obzira na razlike u ukusu, podjednako uživaju u svemu što izaberete, zato se upustite u potragu i izaberite ono što volite.\nBendovi za svadbe za pamćenje? Evo kako da dođete do njih Bitni koraci u organizaciji venčanja Koji bend za svadbe je idealan za vas? Bend za svadbe – bez njih nema pravog štimunga\n← Bend za svadbe – dva veoma važna saveta\nSavršen poklon za buduće mlade →


Promocija novih CD izdanja Udruženja „Gergina“ | Gergina\nMarch 23, 2017 Novostiadmin\nUdruženje za očuvanje kulture i tradicije Vlaha „Gergina“ predstaviće uskoro svoja nova CD izdanja. Ovoga puta Udruženje se opredelilo za Jedrenku i vlaška kola iz Mokranja. Promocija se priređuje od 19 sati na maloj sceni Bioskopa „Krajina“, u subotu 25. marta\n← 9.FESTIVALU INTERNACIONAL DJE MUZIKĂ VLAHILOR „GERGINA 2017“\n9.INTERNACIONALNI FESTIVAL VLAŠKE MUZIKE „GERGINA 2017“\tUdruženje „Gergina“ promovisalo dva CD izdanja sa starim vlaškim kolima →


Nemački demohrišćani biraju naslednika Angele Merkel - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Nemački demohrišćani biraju naslednika Angele Merkel\n0Piše: BBC News na srpskom 07. decembra 2018. 12.48\nCveće za kancelarku: Anegert Kramp-Karenbauer (desno) je glavni kandidat da zameni Angelu Merkel na čelu Hrišćansko-demokratske unije\nČuvena nemačka poslovica kaže: „Sve ima kraj – samo kobasice imaju dva“. Upravo to pada ovih dana na pamet, dok se sa berlinskih božićnih štandova širi miris prženog mesa i aromatičnog kuvanog vina.\n„Meni je baš žao što odlazi“, kaže Ingrid. „Nije imala sreće sa politikom prema migrantima, ali ona će za mene uvek biti prava kancelarka.“\n„Predugo je na tom poslu“, smatra Hajnc. „Bilo bi bolje da, kao u Americi, šef zemlje može da ima samo dva mandata.“\n„U Nemačkoj lider stranke ne postaje automatski i kandidat za lidera zemlje, ali se tradicionalno veruje da je bolje da kancelar bude na čelu vlastite stranke,“ kaže Jan Tehau sa instituta Nemački Maršalov fond (German Marshall fund).\n„Čim saopštite da podnosite ostavku na funkciju stranačkog lidera, svi čekaju da date ostavku i na funkciju kancelara.“\nTri kandidata: Favorit Anegert Kramp-Karenbauer (levo), Fridrih Merc i Jens Špan (desno)\nAnegret Kramp-Karenbauer – ili AKK – ima podršku Angele Merkel\nNjena najveća prednost je ujedno i njena najveća slabost – odana je Angeli Merkel i očekuje se da će, ako dođe na čelo stranke, nastaviti istim političkim putem.\nFridrih Merc – bivši visoki stranački funkcioner, nepopularan kod kancelarke\nJens Špan – mlad i energičan, ali bez velikih šansi za pobedu\nMinistar zdravlja u vladi Angele Merkel je ambiciozan i – sa 38 godina – najmlađi kandidat.\nVolfgang Šojble je ovog bivšeg bankara jednom opisao kao ,,veliku nadu za budućnost stranke“.\nMeđutim Špan nije po svačijem ukusu – izuzetno je konzervativan, katolik je i gej, i mnogi veruju da je sklon svađi i podelama.\nMajkl je pristalica CDU i došao je na jednu od stranačkih debata. Kaže da bi voleo da AKK zameni Merkel: ,,Treba nam neko ko može da ujedini stranku, neko ko će oživeti zdravu debatu, ali i doneti rezultate. I naravno – neko ko će biti u stanju da u budućnosti zameni Angelu Merkel na čelu zemlje“.\n,,Možda nam treba svo troje kandidata zajedno, kako bi popunili tu prazninu“, kaže Elke.\n„Ogromni gubici“ saveznika Merkelove na bavarskim izborima\n,,Uspešni za Nemačku“ – kancelarka je i dalje veoma popularna, ali može li da opstane ako nije na čelu stranke?\nAnalitičar Jan Tehau očekuje probleme: ,,Čim CDU dobije novog vođu, uticaj Angele Merkel će nastaviti da bledi, njen autoritet će nestati i, zavisno od toga ko će doći na čelo stranke, ta osoba bi vrlo brzo mogla da izazove Merkel na duel. Znači, male su šanse da sve nastavi po starom.“


Moć partije - Boston Review - Peščanik\nPrikaz knjige Brucea J. Dicksona „The party and the people: Chinese politics in the 21st century / Partija i narod: Kineska politika u 21. veku“, Princeton University Press 2021. i filma Jill Li „Lost course / Izgubljeni kurs, Icarus Films 2020.\nKomunistička partija Kine (KPK) osnovana je pre 100 godina u julu, kada se 13 predstavnika 6 različitih grupa za tumačenje marksizma srelo u Šangaju.\nAli tog dana 1921. godine nije potpuno određena budućnost moderne Kine. Učesnici su se oko malo čega složili, nisu imali mehanizme za rešavanje konflikata i, što je najvažnije, prekinula ih je policijska racija, pa su morali da beže. Razgovore su završili na jednom brodu na Južnom jezeru, šezdesetak kilometara jugozapadno od grada. Nešto je tim ljudima bilo zajedničko: marksistička dijagnoza komunističkog puta i vera da će komunistička partija povesti mase u nasilnu revoluciju protiv feudalnih i imperijalnih snaga.\nKad joj se nekoliko godina kasnije pridružio lenjinistički organizacioni aparat, ta ideologija je omogućila KPK-u da stvori trajan monopol nad onim čemu su se akteri mogli nadati i sredstvima da se to postigne. Kao što je to rekao teoretičar partije i budući predsednik države Liu Shaoqi u eseju iz 1939. godine „Kako biti dobar komunista“: „Disciplina je nužna u partiji i mora se pooštriti… [moramo podići] svest naših drugova o potrebi da se podrede… partijskoj organizaciji.“\nDvostruka kontrola – društvenih ideala i političkog života – vodila je prakse i aktivnosti KPK-a do današnjeg dana. Posle revolucije 1949, koja je dovela KPK na vlast i uspostavila Narodnu Republiku Kinu (NRK), politička kontrola je vršena tako što je svako doveden u položaj da mu osnovne materijalne potrebe zavise od partije: partija je zapošljavala, delila stanove i hranu, obezbeđivala školovanje i omogućavala pristup osnovnim potrošačkim dobrima. Ideološka kontrola je sprovođena pomoću sistema nagrada i kazni – unapređenjem ili vraćanjem na niži položaj, bonusima ili globama, povećanjem ili smanjenjem količine raznih artikala. Te mere su formirale interese i upravljale društvenim aktivnostima u maoističkom periodu (1949-1976). Predsednik Mao Zedong često je posezao za moralnim podsticajima za služenje naciji u svemu – od discipline na radnom mestu do planiranja porodice.\nDanašnja KPK služi se prefinjenijim oblicima društvenog i ideološkog autoriteta. Kroz vlast i društvene organizacije proteže se ogromna mreža ćelija koje nadgledaju aktivnosti, isporučuju ideološko obrazovanje i prenose partijske politike i odluke. Tamo gde prestaje fizičko okupljanje zadatak preuzima tehnologija. Softveri za prepoznavanje lica i praćenje telefonskih poziva omogućuju partiji da prati bilo čije kretanje bilo gde u zemlji. Sistem socijalnog kredita prikuplja informacije o finansijama i plaćanju računa, kao i o kršenju zakona i sudskim presudama. U tekućim raspravama predlaže se proširivanje osnovnih podataka dodavanjem radne istorije, odnosa sa susedima i onlajn aktivnosti. Taj sistem se već koristi za odbijanje kredita, uskraćivanje zaposlenja ili unapređenja, ograničavanje mogućnosti putovanja, pa čak i za vršenje uticaja na obrazovne perspektive nečije dece.\nPartija se često služi takvim sredstvima da ukloni korov i suzbije disidentstvo, što je poznato svakom čitaocu New York Times-a. Ali da bi danas mogla da upravlja i vlada, Partija takođe selektivno odgovara na socijalne zahteve definišući forme u kojima se mogu izraziti žalbe i preduzeti akcije. Nenasilni protesti su dopušteni sve dok ne kritikuju partiju; briga o zagađenju i kvalitetu života izvesno donosi materijalnu dobit; a neke nevladine grupe bivaju unapređene u partnera partije u obezbeđivanju javnih dobara. Seoski izbori se čak održavaju pod zvaničnim partijskim sloganima radi „potvrđivanja demokratije“! Zahvaljujući takvim merama, partija ne samo što održava moć već i učvršćuje i sprovodi sistem dominacije nad svakom društvenom i političkom aktivnošću. Kao što je rekao sadašnji predsednik i generalni sekretar Xi Jinping u govoru na 19. Kongresu partije 2017: „Partija je vođa svih – vlasti, vojske, društva i škola – na severu, jugu, istoku i zapadu.“\nOdrživost te jednopartijske države sve češće se dovodi u pitanje uprkos rastućim dohocima, višim stepenima obrazovanja i većim građanskim zahtevima. Posmatrači Kine često su prognozirali kraj KPK-a i razvoj demokratije u postmaoističkom dobu. Naslovi knjiga kao što su Predstojeći slom Kine (The Coming Collapse of China, 2001) Gordona G. Changa, Demokratska budućnost Kine (China’s Democratic Future, 2005) Brucea Gilleya i Demokratija u Kini: Predstojeća kriza (Democracy in China: The Coming Crisis, 2019) Jiweija Cija, prenose opšte uverenje da u Kini politička liberalizacija mora uslediti za ekonomskom, koja je počela krajem 70-ih godina 20. veka. Za te posmatrače demokratska tranzicija Kine je prosto neizbežna i neki je smeštaju već u 2025. godinu.\nDva nedavno objavljena rada – nova knjiga politikologa Brucea Dicksona Partija i narod (The Party and the People, 2021) i dokumentarni film Izgubljeni kurs (Lost Course, 2019) rediteljke Jill Li – osvetljavaju ograničenost tih argumenata i pomažu nam da shvatimo dugotrajnu političku stabilnost Kine i činjenicu da partija i dalje ima legitimitet u očima mnogih Kineza. Oni zajedno pokazuju da sposobnost KPK-a da traje počiva na strateškoj manipulaciji društvene aktivnosti koja ide dalje od formalnih političkih procesa da bi suzbila socijalnu imaginaciju i redefinisala samo značenje demokratije.\nVeć tri decenije Dickson piše uz dlaku liberalnoj teoriji modernizacije, koja vidi uzročnu povezanost između razvoja i demokratizacije. U svojoj prvoj studiji naslovljenoj Demokratizacija u Kini i Tajvanu (Democratization in China and Taiwan, 1997), predvideo je da Kina neće poći putem Tajvana i Koreje, što je bilo suprotno rasprostranjenom stanovištu da će pokolj na trgu Tjenanmen iz 1989. i ekonomski rast tokom 90-ih nužno povući za sobom razvoj demokratije. Umesto toga, Dickson je tvrdio da će Partija, pomoću ekonomskog rasta, generisati dovoljan legitimitet da predupredi političku promenu – i zasad je u pravu.\nU svojoj prethodnoj knjizi, Diktatorovoj dilemi (The Dictator’s Dilemma, 2016), on nalazi objašnjenje za to što partija prkosi liberalnim očekivanjima u njenom lukavom balansiranju između represije i popustljivosti. Anketiranje javnog mnjenja koje je Dickson vodio od 2010. do 2014. pokazuje da je Partija bila uspešna u tome: većina Kineza podržava partiju i ne želi promenu režima ili liberalnu demokratiju u zapadnom stilu.\nU partiji i narodu Dickens proširuje ranije teze i tvrdi da KPK ne vlada samo pomoću represivnih mera, kao što bi mogli poverovati potrošači međunarodnih medija, već i tako što zadobija narodnu podršku izlaženjem u susret nekim javnim zahtevima. Kina nije usamljena u toj vrsti političke inovacije. Kao što je William Scheuerman nedavno primetio na ovim stranicama, u prikazu knjige Johna Keanea Novi despotizam (The New Despotism, 2020), tehnike koje koriste nedemokratski režimi da zadobiju podršku naroda s vremenom se menjaju: mnoge autokratske države danas „parazitski podražavaju demokratiju, dok je u stvarnosti lišavaju njenog jezgra“.\nU Kini se metoda promenila: od logora za prevaspitavanje i ideološko ispovedanje iz maoističkog vremena do odgovaranja na zahteve i poboljšavanja materijalnih uslova (mada se stare tehnike po potrebi i dalje koriste, kao što se danas može videti u Šinđanu). Po Dicksonovom mišljenju, ti vidovi osetljivosti na glas javnosti deo su „alata partijske vladavine“, sačinjenog od represivnih mera i odgovaranja na javne potrebe i zahteve.\nTakve prakse imaju mnoge oblike. Zapadni čitaoci možda će biti iznenađeni kad čuju da je 2001. godine Nacionalni narodni kongres počeo da postavlja nacrte zakona na mrežu kako bi građani mogli da ih komentarišu. Godine 2014. partija je objavila da je ta vrsta javnog savetovanja o zakonima „prvi stub vladavine“. Nacrt zakona o ugovoru o radu privukao je više od 190.000 komentara na mreži i još 150.000 u fokus grupama pre nego što je usvojen 2006. godine. Slično tome, nacrt zakona o zdravstvu dobio je više od 30.000 komentara pre nego što je stupio na snagu 2009. Da li su te procedure nešto više od simulakruma demokratske odgovornosti – i posebno, da li one zaista utiču na zakonodavce i sadržaj zakona – nije sasvim jasno.\nTaj proces nije potpuno transparentan, ali poređenjem nacrta s konačnim zakonom lako se može utvrditi šta je promenjeno. U zakon kojim se reguliše ugovor o radu, na primer, naknadno su unete odredbe kojima se poslodavci obavezuju da potpišu i poštuju ugovor o radu i da radničke penzije pretvore u mobilne, a Zakon o zaštiti životne sredine iz 2014. dopunjen je većim kaznama za zagađivače i omogućavanjem tužbi u ime javnog interesa. Kao što pokazuju razne studije, javna percepcija uključivanja i savetovanja izvesno je uticala na smanjenje broja protesta.\nKPK ima najviše sluha za one direktne materijalne interese građana koji ne dovode u pitanje samu partiju – na primer, za ekološka pitanja. Kad se suočila s nalazom da je dnevna varijacija u kvalitetu vazduha oko Pekinga obrnuto srazmerna javnoj podršci vlastima, partija se dala na posao. Zabranila je olovni gas, premestila fabrike dalje od stambenih centara i uvela obavezu smanjenja upotrebe uglja. Godine 2014. premijer je objavio „rat zagađenju“, a naredne godine je stupio na snagu Zakon o zaštiti životne sredine. Slično tome, lokalni ekološki protesti u Džeđangu urodili su zatvaranjem fabrika krivih za zagađenje, a protesti protiv kancerogenih petrohemijskih postrojenja za proizvodnju paraksilena širom Kine uspeli su da zatvore te projekte.\nSlučaj Maominga, grada u južnom Guandongu, mnogo govori. Godine 2014. najavljeni su planovi za izgradnju nove fabrike paraksilena, što je izazvalo lokalnu reakciju. Svesni uspeha koje su postigli razni opozicioni pokreti u zemlji, zvaničnici Maominga suzbili su rane organizacione napore pretnjama i zastrašivanjem, ali su pokreti reagovali i podstakli javnost, što je dovelo do žestokih protesta. Posle nedelju dana, lokalne vlasti su ustuknule i objavile da se fabrika neće graditi bez podrške javnosti.\nStrategiju represija-prijemčivost možda najbolje ilustruje odnos partije prema nevladinim organizacijama. U Kini ima približno 800.000 registrovanih nevladinih organizacija i možda dvaput više neregistrovanih grupa. Ali Dickson kaže da nije najvažnije to da li je grupa registrovana ili nije. Važnija je razlika između onih koji rade na unapređivanju javnih službi i jačanju političke stabilnosti – i koje Dickson naziva Civilno društvo I (CDI) – i onih koje se suprotstavljaju režimu i najčešće zahtevaju neku vrstu demokratske promene – Civilno društvo II (CDII). Grupe u prvoj kategoriji nude obuku za posao, medicinsku negu i imaju kulturne aktivnosti; te grupe sarađuju s partijom u pružanju usluga za koje su lokalne vlasti nedovoljno opremljene i njihov broj raste. Grupe CDII čine politički aktivisti i organizacije koji imaju kritički odnos prema režimu i nad njima država vrši represiju. Jedan primer je Novi građanski pokret, koji je počeo da traži objavljivanje podataka o platama državnih funkcionera 2013, u okviru projekta čiji je cilj bio povećanje transparentnosti i obezbeđivanje prelaza ka ustavnoj vladavini. Vođe pokreta su pohvatane i osuđene na zatvorsku kaznu zbog „okupljanja ljudi radi rušenja državnog poretka“.\nRazlika između dva oblika civilnog društva pomaže nam da bolje shvatimo prirodu partijske kontrole nad politikom u današnjoj Kini. Represijom nad organizacijama CDII, režim zatvara puteve političkog protesta i onemogućuje kritiku društvenih problema i politike. Upečatljiv primer se može naći u Guangdongu. Devedesetih godina prošlog veka radnici migranti su pohrlili u južnu priobalnu pokrajinu da bi industrijske fabrike snabdeli jeftinom radnom snagom, a za njima su pošle nevladine organizacije da bi štitile radnička prava. Godine 2012. pokrajinska vlada Guangdonga počela je da sarađuje s lokalnim nevladinim organizacijama – CDI – kako bi obezbedila usluge kao što su nalaženje posla i obuka u životnim veštinama, medicinska nega i osnovno pravno obrazovanje.\nU isto vreme, vlada se obrušila na političke organizacije koje su štitile radnička prava i podsticale radničku borbenost – grupe CDII. Ta strategija, primećuje Dickson, „skrenula je… pažnju s radničkih prava i kolektivnog pregovaranja na praktična pitanja kao što su neisplaćene nadnice i nadoknade za povrede na poslu“. Partija je uspešno zaobišla strukturne probleme – kolektivna prava radnika, ulogu radnika u društvu, nezavisne sindikate kao političku snagu – tako što se okrenula neposrednim pojedinačnim problemima i humanitarnoj pravdi.\nTo je generička strategija KPK-a: pretnja radikalne kritike otklanja se lukavim preusmeravanjem pažnje.\nKako partija sadejstvuje s državom da bi postigla te ciljeve? Jedna od mnogih vrednosti knjige Partija i narod je lucidna rasprava o strukturi partija-država. Pre svega, KPK ima institucionalni monopol nad državnim i političkim resursima. „Svaki vođa koji ima politički uticaj… član je KPK“, objašnjava Dickson. „Nema opozicionih partija i otvorenog takmičenja za visoke položaje“.\nVladajući Kinom kao jednopartijskom državom, KPK istovremeno nadgleda izvršne, upravne, zakonodavne i sudske organe i tesno je s njima prepletena, stvarajući tako podelu rada u vladanju, a ne, recimo, sistem kontrola i ravnoteža. Prostije rečeno, KPK donosi odluke o politici i personalu koje zatim zakonodavstvo potvrđuje, a vlada sprovodi. Sudstvo u međuvremenu nije zasebna grana vlasti, već je pod nadležnošću zakonodavstva i nadgleda ga partija, najneposrednije pomoću imenovanja sudija. Umesto logora za reformisanje mišljenja i ideološko ispovedanje iz maoističkog perioda, partija sad održava narodnu podršku reagovanjem na zahteve i poboljšavanjem materijalnih uslova. Struktura vlasti počinje od same partije.\nOrganizovana kao piramida, partija koncentriše moć i odgovornost pri vrhu, među sve manjim brojem ljudi. Dno piramide je Nacionalni partijski kongres koji čine više od dve hiljade partijskih rukovodilaca, predstavnika kineskih pokrajina, glavnih gradova i najvažnijih profesija – vojske, banaka i državnih preduzeća. Kongres se sastaje svakih pet godina samo zato da bi izabrao Centralni komitet, koji ima oko dvesta članova.\nCentralni komitet pak bira Politbiro, Stalni komitet i Generalnog sekretara, a sastaje se jednom ili dvaput godišnje da bi rešavao politička pitanja. Politbiro čine oko 25 članova; on se sastaje jednom mesečno, a njegov deo je Stalni komitet od pet do devet članova (u novije vreme obično sedam): to su ljudi koji imaju najveću moć u Kini. Na vrhu je Generalni sekretar Xi Jinping. Mada se može činiti da je ta struktura demokratska – jer sugeriše uzastopni izbor funkcionera od dna prema vrhu – zapravo je suprotno od toga. Odluke, kandidati i imenovanja unapred su određeni na najvišim nivoima i tek tada se iznose pred Partijski kongres i Centralni komitet, koji ih potvrđuju.\nVlada i zakonodavstvo su paralelni s organizacijom partije. Vlada Narodne republike Kine je grubo ekvivalentna kabinetu s premijerom, zamenikom premijera, državnim savetnicima i ministrima. Zakonodavno telo je Nacionalni narodni kongres ili NNK (ne treba ga pobrkati s Nacionalnim partijskim kongresom), koji liči na parlament: većina članova pripada partiji – naravno, samo jednoj – i glasa o nacrtima zakona koje su sačinili partijski departmani i ministarstva vlade, a o kojima se može raspravljati u komitetima Nacionalnog narodnog kongresa; oni menjaju ustav, dobijaju informacije od ministarstava i potvrđuju imenovanja na položaje u vladi. Za razliku od onih u parlamentarnoj demokratiji, delegati Nacionalnog narodnog kongresa nisu izabrani na izborima.\nPartija deluje unutar vlade i zakonodavnog tela i kontroliše njihove programe. Na gotovo svim položajima u vladi su članovi partije, a oni su i delegati u zakonodavnom telu. (Nekad se u vladi i NNK-u moglo naći nekoliko nepartijaca, čija je uloga bila simbolička, ali to je prestalo pod Xi Jinpingom.) Premijer (kao šef vlade) i predsednik NNK-a (kao prvi čovek zakonodavstva) članovi su Stalnog komiteta, najužeg kruga partijskog rukovodstva. „Na taj način je sprečena mogućnost da oni postanu izvori suprotstavljanja partiji“, kaže Dickson. „Ovako rade za partiju“. Pored toga, partija postavlja ljude na sve rukovodeće položaje i najvažnije funkcije, ne samo u centralnoj i lokalnim vladama već i u državnim društvenim i ekonomskim organizacijama kao što su preduzeća, univerziteti i bolnice. Svi položaji koji podrazumevaju moć odlučivanja popunjeni su ljudima koji su lojalni partiji. „Toliko mnogo zvaničnika su članovi partije“, kaže Dickson, „da nije lako utvrditi gde se završava partija, a gde počinje vlada“.\nDok ta partijsko-državna struktura obezbeđuje kontrolu nad mehanizmom države, čvrsto institucionalizovani proces imenovanja usmerava političke aspiracije ka prioritetima partije. Imenovanja se vrše po sistemu odozgo nadole, koji je sličan sovjetskoj nomenklaturi i u kom svaki nivo bira članove za nivo neposredno ispod sebe: centralni rukovodioci imenuju pokrajinske rukovodioce, ovi opštinske, a opštinski seoske. Taj obrazac daje svakom nivou izvestan stepen autonomije u izboru, ali i odgovornost za rezultate izabranih, i istovremeno ga obavezuje da radi u skladu sa unapred zadatim političkim prioritetima. Kriterijumi selekcije i ocenjivanja rezultata mnogo govore.\nRad svake službe se ocenjuje na svakih 5 godina; u tom periodu od imenovanih se očekuje da ispune izvesna očekivanja i ciljeve. Na vrhu liste očekivanja su imperativni ciljevi koje diktira održavanje društvenog poretka: partiju najviše brinu nemiri, pa lokalni i pokrajinski rukovodioci daju sve od sebe da osiguraju društvenu stabilnost. Neuspeh u sprečavanju protesta izvesno će se isprečiti unapređenju, a može i da okonča karijeru funkcionera. Jednako su važni i visoki ciljevi kao što je ekonomski rast u oblasti za koju je dati funkcioner nadležan.\nSvi imenovani funkcioneri su podređeni tim ciljevima i njihove aktivnosti se moraju upravljati prema partijskim težnjama i prioritetima. Politička preduzimljivost je poželjna samo kao sposobnost nalaženja sredstava da se partijske direktive i politike sprovedu od centralnog do pokrajinskih nivoa; nije poželjno da se ona koristi za razvijanje nezavisne vizije. Lojalnost i odgovornost kreću se odozdo nagore, od nižih ka višim rukovodiocima; ona nije utemeljena na onima kojima se vlada, na alternativnom programu ili drugim socijalnim idejama. Imenovani mora da usmeri svu svoju energiju na ostvarivanje ciljeva, na ono što od njega očekuju nadređeni i da se kreće uzlaznom lestvicom. Ponekad to može značiti da na odgovarajući način izlazi u susret zahtevima građana.\nDickson uočava zaokret pod vođstvom sadašnjeg šefa partije Xija Jinpinga. Svako poglavlje knjige završava se opisom promena pod Xijem: represija preteže nad prijemčivošću; nevladine organizacije su pod sve većim pritiskom; protesti se na tolerišu; imenovanja i promocije su manje transparentni. Xi je takođe postavio prepreke rutinskoj politici tako što nije označio naslednika, što kontroliše imenovanja, što je konsolidovao političku moć u gotovo svakoj sferi partije i vlasti i promenom ustava omogućio samom sebi da doživotno ostane na položaju predsednika. To je manje strukturna promena, a više koncentracija moći i učvršćivanje sopstvenog autoriteta nad partijom – „oživljavanje i jačanje lenjinističkih aspekata KPK-a koji su zakržljali tokom reformskog doba“, kao što kaže Dickson.\nZašto baš sad? Dickson to ne kaže, i ako ova lucidna knjiga ima slabosti, onda bi to mogla biti jedna od njih. Xi se sve vreme pojavljuje kao deus ex machina, izolovan od mreža i frakcija koje definišu partiju i motivišu njegovu politiku. Osim u kratkim napomenama, partija se prikazuje kao daleko koherentnija i hegemonskija nego što jeste, lišena unutrašnjih pukotina koje obično, kao bitno svojstvo partijske politike, otežavaju donošenje odluka. Ne znamo zašto Xi Jinping gomila moć, učvršćuje kontrolu nad civilnim društvom, smanjuje ekonomsku autonomiju, uklanja neke korumpirane funkcionere, a zadržava druge i žestoko potiskuje Hong Kong, ali znamo da to izvesno ima veze s unutrašnjim partijskim frakcijama. Dickson odlično i uverljivo objašnjava strukturu i delovanje moći KPK-a u Kini, ali ne kaže mnogo o tome kako društveni odnosi oblikuju samu tu strukturu.\nČudesni dokumentarac Jill Li iz 2019. godine Izgubljeni kurs konkretna je ilustracija dinamike koju opisuje Dickson. Film prati višegodišnji izliv nezadovoljstva koje je izbilo u Vukanu, ribarskom selu na jugoistočnoj obali Guangdonga, 2011. godine, kad su seljaci objavili da su lokalna vlast i partijski aparat nezakonito prodali seosku zemlju građevinskim investitorima i lišili žitelje sredstava za život bez odgovarajuće nadoknade. Seljaci su krenuli na kancelarije partije i oterali lokalno rukovodstvo; kad je poslata policija, blokirali su puteve. Međunarodni mediji bili su preplavljeni slikama razlupanog, prevrnutog policijskog autobusa.\nNi korupcija ni protesti nisu neobični. Širom Kine, loše plaćeni lokalni funkcioneri, u želji da ostvare ciljeve rasta, prodaju seosku zemlju građevinskim investitorima za ogromne svote. Suočeni ne samo s rastućom nejednakošću već i sa oduzimanjem sredstava za život – sva seoska zemlja u Kini je zajedničko vlasništvo sela – seljaci se često bune. Godine 2005, poslednje godine u kojoj je vlast izveštavala o broju protesta, bilo ih je 87.000 širom zemlje – 10 puta više nego 1993. Dickson napominje da su nezavisni kineski istraživači procenili da je 2010. bilo 180.000 protesta, a eksperti se slažu da je njihov broj s vremenom rastao.\nNeobičnije je ono što je usledilo: partija je prihvatila zahtev seljaka da se rukovodstvo smeni. Kao što Li prikazuje, zamenik sekretara partije Guangdonga doputovao je u Vukan s malim timom visokih funkcionera i objavio okupljenoj gomili demonstranata da su njihove žalbe opravdane i da je za nastalu situaciju kriva lokalna vlast. „Poštovaćemo zahteve naroda“, rekao je i obećao da niko neće biti hapšen ni krivično gonjen. Dok se autobus delegacije udaljavao od gomile, kamera je uhvatila opštinskog sekretara partije Zhena Yanxionga. On maše kroz prozor – bezazlen postupak koji sad izgleda zlokoban; naime, zahvaljujući svom uspehu u Vukanu, on je 2020. unapređen u šefa bezbednosti za Hong Kong, gde je bio odgovoran za suzbijanje političkih sloboda, što mu je donelo američke sankcije.\nIzgubljeni kurs omogućuje nam da zavirimo u razgovore i zbivanja koji pokazuju kako partija monopolizuje fino tkivo politike i društva. Negde pri početku filma, otprilike u vreme pokrajinske posete, Li pokazuje dvojicu od ključnih aktivista koji raspravljaju o strategiji. Xing, energičan dvadesetogodišnji idealista sa snažnim osećanjem za pravdu, kaže da je selo osvojilo jaku pregovaračku poziciju i da će centralna vlast pristati na sve njihove zahteve. „Ne, ne“, prekida ga Lin Zuluan, izborani stari seljak koji je, kao što ćemo kasnije saznati, član partije od 1965. „Glavni problem je sada… kako da osnujemo demokratski izabran seoski odbor“.\nNa prvi pogled, to izgleda kao radikalan predlog: demokratija odozdo u komunističkoj Kini. Ali, kao što sto nas podseća Dickson, seoski izbori na kineskom selu postoje od 80-ih godina prošlog veka, kad su seljaci počeli da biraju seoske funkcionere i odbore da bi se popunila praznina nastala razgradnjom opština. Procedure imenovanja i izbornog procesa ozakonjene su nacrtom izbornog zakona 1987, a konačan oblik su dobile 1998. Po tim pravilima, izbori se održavaju svake treće godine tajnim glasanjem; za svaki položaj se moraju nadmetati najmanje dva kandidata, a njih imenuju sami seljaci. Sve se to dogodilo u Vukanu, ali je ipak urodilo lošom upravom, korupcijom i ozlojeđenošću desetak hiljada žitelja sela. Partija je odgovorila uklanjanjem prethodnog rukovodstva i selo je izabralo novo. Kao što se moglo očekivati, aktivisti su odneli ubedljivu pobedu na izborima. Lin Zuluan je izabran za prvog čoveka sela, a kasnije je postao i seoski partijski sekretar i spojio partiju i vlast. Xing nije bio kandidat na izborima, ali je podržavao novo rukovodstvo i pomagao Linu.\nTri godine su novi rukovodioci radili na slučaju zemlje, ali njihov neuspeh da to pitanje reše raspalio je tinjajući gnev i 2014. su izbili novi protesti; gnev je sad bio usmeren na novo seosko rukovodstvo. U svom obraćanju demonstrantima ispred seoskih upravnih kancelarija, Lin Zuluan je prikazan u neprijatnoj situaciji: on kaže da je pitanje složeno i da će im biti teško da vrate zemlju koliko god da se trude. Kako se približavaju novi izbori, Li nam pokazuje seljake koji izražavaju razočarenje. Xing sumnjiči rukovodioce za korupciju i napominje da plate nisu dovoljne za izrdržavanje porodice. Drugi izražavaju ozlojeđenost. „Novo rukovodstvo nije nam donelo ni metar zemlje. Kako da ih ponovo izaberemo?“, govori jedan seljak ispred stare betonske kolibe ojačane ceradama. „Neću glasati. Nema vajde. Svi su korumpirani: staro rukovodstvo je prodalo našu zemlju, a novo prodaje pesak [za gradnju]. Svi su beskorisni; kradu sve što mogu“. Takva viđenja seoske demokratije nisu neuobičajena u današnjoj Kini, a sve veće mešanje partije ih samo učvršćuje.\nNa kraju, Li pokazuje kako partija i dalje oblikuje politiku. Uoči drugih izbora posle protesta, partija počinje da se obrušava na aktiviste koji su postali političari. Da bi obeshrabrila kandidate i popunila položaje lojalistima, hapsi aktiviste-rukovodioce na osnovu optužbe za korupciju. Promenjena su i pravila glasanja: partijski kandidat je stavljen na čelo liste, a glavama porodice je dopušteno da glasaju u ime drugih članova porodice. Lin Zuluan je ipak ponovo izabran za vođu sela, mada je broj glasova znatno opao – čak za 20 odsto. („Glasači su brzo shvatili da njihovi glasovi malo znače“, kaže Dickson o glavnom problemu seoskih izbora.) Lin Zuluan je ponovo pokušao da povrati seosku zemlju, ali 2016. je uhapšen i seljaci su ponovo tri meseca protestovali tražeći njegovo puštanje na slobodu. Partija je sad odgovorila mobilisanjem svog bezbednosnog aparata, vršenjem racije u selu, hapšenjem seljaka i seoskih rukovodilaca i gušenjem protesta. Afera Vukan obišla je pun krug kad je partija ponovo dovela prvobitne rukovodioce da upravljaju selom.\nJedan od razloga poraza aktivista naveo je jedan stariji simpatizer protesta u selu. „Mogu da razumem visoke funkcionere“, kaže on pri kraju filma dok se zahuktava akcija kažnjavanja. „Seljaci svuda traže zemlju. Kad bi se cela zemlja povela za Vukanom, nastao bi strašan haos. Zato centralno rukovodstvo hoće da nas ućutka. Mislim da to ima smisla. Da sam ja vođa, uradio bih to isto“. Kao što je po rečima Liua Shaoqia dobar komunista onaj koji se disciplinovano povinuje partijskim standardima, dobar rukovodilac je danas onaj koji udovoljava nadređenima. Uprkos spoljašnjim formama osetljivosti na zahteve građana, partija je na kraju odgovorna jedino samoj sebi. Da su ispunjeni zahtevi Vukana – da je Lin Zuluan uspeo da povrati seosku zemlju – sistem bi sigurno počeo da puca, što bi inspirisalo druga sela kojima je oteta zemlja da se pobune protiv lokalnih rukovodilaca i zatraže pravdu.\nIma slabosti u ovom filmu. Iako Li sve vreme prati protagoniste priče, ne otkrivamo šta se zaista dogodilo u Vukanu. S obzirom na podršku pokrajinskih vlasti, zašto afera nije imala povoljniji tok za seljake? Da li su viši funkcioneri dali novim seoskim rukovodiocima prostor za rad ili su pokušali da ih kooptiraju na razne načine? Zašto novi odbor nije uspeo da reši pitanje zemlje? Stiče se utisak da su, na kraju, za to krive razne lične veze među elitom i partijskim rukovodiocima. Lin Zuluan je očigledno bio dobro povezan sa seljacima, na primer, ali čini se da su njegove partijske veze bile slabe i da nije mogao da ih učvrsti. Pitamo se da li bi uspeo da vrati seljacima njihovu zemlju samo da je imao prave veze ili da je bio u pravoj frakciji. U tom smislu, priroda ličnih odnosa u partiji, državi i društvu nije samo podređena sistemu društvenih i političkih odnosa, već ga zapravo utemeljuje, strukturiše i reprodukuje.\nIpak, Izgubljeni kurs snažno osvetljava prepletenost represije i prijemčivosti vlasti u savremenoj kineskoj politici. Čvrsto uklopljena u tkivo društvene imaginacije, partija čini sistem društvene dominacije koji ne strukturiše samo političke procese već i društvene ideale. U jednom kasnijem trenutku u filmu, novinar pita Lina Zuluana šta se može dogoditi ako su interesi partije suprotni interesu sela. „Partija radi za selo“, odgovara Lin. „Njihovi interesi su isti“.\nDa li će se sistem održati? Reklo bi se da je odgovor potvrdan, barem za doglednu budućnost. Pošto je uslovno pušten na slobodu posle optužbe za korupciju, Yang Semao, jedan od prvobitnih aktivista Vukana koji su izabrani na seoskim izborima, razmišlja o stanju politike u savremenoj Kini. „U novonastaloj supersili s pet hiljada godina civilizacije iza nje, svako igra na sigurnu kartu. To nije dobro“, kaže on u filmu i onda objašnjava: „Ali ova moćna partija ne može da sarađuje s umerenim reformistima koji su izvan sistema… Još nije vreme za kooperaciju“.\nNi Li ni Dickson ne nude optimističniju ocenu. Li završava film optužbama i presudama vukanskim aktivistima nabrojanim ispod fotografija koje liče na one na šoljama. Lin Zuluan je optužen za korupciju i osuđen na tri godine i mesec dana zatvora; njegov izabrani zamenik je dobio dve godine. Druge vođe protesta prošle su još gore: Han je dobio deset godina i šest meseci za „okupljanje gomila radi rušenja državnog poretka“, „nezakonito okupljanje i protest“ i „ometanje pravde“, a Yang Jinzhen je osuđen na šest godina po sličnoj optužnici. Dickson primećuje kako je lako taktika prijemčivosti uspela da kooptira radikalizam. Podstičući participaciju odozdo nagore – tretirajući građane kao razumne deoničare, ne isključujući ih iz svakog oblika političke aktivnosti – KPK je uvela potencijalne kritičare u partijsko jato.\nUspeh partije u povećanju dohotka i životnog standarda je dalje armirao njenu trajnost. Kao što je Dickson pokazao u svojoj prethodnoj knjizi, ljudi su bili zadovoljni povećanjem realnog i opaženog dohotka. Sve dok primećuju da je njihov novčanik puniji, da imaju priliku za zaradu i društvenu mobilnost i da kvalitet života raste zahvaljujući obezbeđivanju javnih dobara, mnogi ljudi – većina – spremni su da podnose partiju uprkos korupciji i nejednakosti.\nKao što kaže Dickson, burni ekonomski i politički događaji iz maoističkog perioda, posebno Kulturna revolucija, doprineli su tome da kineska javnosti bude više zaokupljena „materijalnim pitanjima blagostanja i sigurnosti nego normativnim ciljevima jednakosti i slobode“. Partija je izvela radikalnu ekonomsku transformaciju od koje je većina imala koristi.\nŠtaviše, većina Kineza veruje da je zemlja već na putu demokratizacije – i da su čak u svojoj generaciji videli porast mnogih društvenih i političkih sloboda. Država je manje nametljiva, a partija je prijemčivija za zahteve građana, smatraju oni; ima više ekonomskih mogućnosti i više prostora za društvenu mobilnost. Kao što napominje Dickson, mnoge i ponavljane ankete pokazuju da većina smatra da je „Kina postajala demokratskija tokom postmaovskog perioda i da je već ostvarila relativno visok nivo demokratije“. Čini se da Kinezi gledaju na demokratiju manje iz ugla izbora i predstavnika, ili prava i pravne države, a više iz perspektive rezultata. Za većinu demokratija je nešto što građani dobijaju – bolji kvalitet života, ekonomski rast ili izjednačavanje sa Zapadom – a ne nešto što čine.\nU najmanju ruku, pokazalo se da je većina Kineza sklona da zažmuri na smanjenje ličnih sloboda (na primer, na socijalni kredit) i na strahote (kao što je genocid nad Ujgurima) u ime stabilnosti srednje klase i statusa velike sile. Čak i demonstranti i kandidati u Vukanu su isticali ljubav prema partiji i započinjali skandiranje „Živela Komunistička partija Kine“!\nOve pojave osvetljavaju glavne načine na koje se održava moć partije. Partija, država, monopol na političku i socijalnu aktivnost: sve to zajedno strukturiše društvene odnose u savremenoj Kini i diktira horizont ne samo političke već i društvene imaginacije. Ova dva vredna dela analiziraju delovanje partije i ograničenja građanskog reagovanja i omogućuju nam da bacimo pogled na prirodu društvenog i političkog autoriteta – i da shvatimo zašto će KPK verovatno nastaviti da vlada i zašto su glasine o njenoj bliskoj smrti preterane. Oni koje zanima budućnost Kine – i budućnost demokratije – moraće da računaju s odnosom između partije i naroda, koji neprestano evoluira.\nMacabe Keliher, Boston Review, 25.05.2021.


Foto: N.N. | U Briselu eskalirale sve podjele u BiH\nUroš Vukić 15.03.2022 19:00\nDodik je u svom obraćanju u Evropskom parlamentu nekoliko puta ponovio da Republika Srpska ne povlači nijedan potez da bi se otcijepila od BiH te pozvao EU da prestane pomagati BiH "tako što pravi probleme".\n"Nijedan plan niti potez ne povlači Republika Srpska da bi se otcijepila od BiH. Ona hoće svoju ustavnu poziciju i to nije otcjepljenje", rekao je Dodik ističući da reforme koje su donesene u BiH ne odgovaraju Ustavu te da se on i Republika Srpska samo bore za ustavnu BiH.\nIstovremeno, pozvao je EU da pomogne da BiH funkcioniše kao zajednica sastavljana od dva entiteta i tri konstitutivna naroda, naglašavajući da se ne slaže s Komšićem i Džaferovićem koji pokušavaju stalno održavati tenzije.\n"BiH je u permanentnoj krizi, nedovršena, nestabilna, mnogi kažu i nemoguća imajući u vidu istorijske i druge razlike", rekao je Dodik dodajući da je Džaferović, za razliku od njega, učestvovao u ratu i komandovao operativnim jedinicima za koje postoji sumnja da su učinile ratni zločin.\n"U BiH je na sceni muslimanski nacionalizam koji ide na to da majorizira Srbe i Hrvate i podredi ih lažljivim pričama o građanskom uređenju koje treba ta dva naroda da marginalizuje, da nemaju nikakva prava. Da li biste vi u Evropi bili srećni s time? Borite se protiv muslimanske države, zašto sada nas gurate u to", upitao je Dodik.\nInače, prije Dodika govorili su Komšić i Džaferović, koji su situaciju u BiH pokušali povezati sa odnosima Ukrajine i Rusije, a ni ovoga puta, kao i ranije, Komšić nije propustio priliku da optuži Srbiju i Hrvatsku da se miješaju u unutrašnje stvari BiH.\nI Komšić i Džaferović indirektno su optužili Dodika da je ruski čovjek, što je ovaj demantovao i istakao da je ponosan na to što Ruska Federacija BiH nije obustavila isporuku energenata.\nGovoreći o odnosima u BiH, Komšić je rekao da je izborni sistem koji se pokušava nametnuti put disolucije BiH te da je evropski put BiH uz NATO jedina garancija egzistencije BiH.\n"Sadašnja, dominantno etnički zasnovana ustavno-pravna struktura, sa djelimičnim građanskim pristupom, koja se zasniva na konceptu konstitutivnih naroda već je izvor zasada političkih konflikata koji se najbolje vide u blokadi države", rekao je Komšić, koji je, osim Dodika, i Čovića optužio da je ruski čovjek.\nSlično kao i Komšić, i Džaferović je rekao da Hrvati u BiH nisu ugroženi, a za blokadu institucija BiH optužio je Dodika i Republiku Srpsku. Takođe, naglasio je da niko nije utvrdio da su Hrvati ugroženi te da je mnogo veći problem taj što svim ljudima u BiH nije omogućeno da se kandiduju nego "što jednom kandidatu nije zagarantovana pobjeda na izborima", vjerovatno misleći na Čovića.\nSa druge strane, Čović je u svom govoru rekao da demokratska nadmoć jednog naroda ne može ugroziti načelo konstitutivnosti koje se mora osigurati u svim institucijama.\n"Pokušaji provođenja retrogradnih agendi, ali i dominacija jednog naroda doveli su do vrhunca nerazumijevanja. Neprihvatljivo je da se Hrvati u BiH, iako su konstitutivni narod, ne osjećaju sigurno. Politička prava Hrvata nisu ni priznata ni jednaka sa druga dva konstitutivna naroda. Njihovo neotuđivo pravo na izbor svojih predstavnika se grubo krši", rekao je Čović.\nČlanovi Odbora Evropskog parlamenta za spoljne poslove uglavnom su u svojim govorima isticali neophodnost puta BiH ka Evropskoj uniji ističući da su spremni pomoći, ali da BiH mora prevazići unutrašnje podjele.


Za ulazak sa Balkana u Šengen trebaće dozvola i sedam evra\nGranični prelaz Batrovci / FoNet/Uprava carina\nDržavljani zemalja Zapadnog Balkana moraće ubuduće da preko interneta od Evropske unije zatraže dozvolu za ulazak u prostor Šengena iako im nije potrebna viza i da plate taksu od sedam evra, u sklopu mera koje EU uvodi za mnogo stroži nadzor spoljnih granica Unije.\nTo su juče agenciji “Beta” potvrdili izvori EU u Briselu. Ovu odluku, koju su usaglasili ambasadori zemalja EU, sada treba da potvrdi Evropski parlament, a potom usvoji i Savet ministara EU i od januara 2021. ove mere stupiće na snagu u sklopu sistema ETIAS. Posle podnošenja zahteva, putnik koji namerava da krene u šengenski prostor EU, dobiće odgovor u roku od 96 sati, odnosno 96 sati pošto u sistemu ETIAS bude primljen zahtev, ako bude potrebna dodatna provera podataka. Dozvola za putovanje važiće tri godine, odnosno do kraja važnosti putnih dokumenata, ističe se u objašnjenju mera. Cilj je, kako je izjavio Valentin Radev, ministar unutrašnjih poslova Bugarske, koja predsedava EU, da se “zna ko dolazi u EU pre nego stigne na granicu, tako da ćemo biti u stanju da bolje zaustavimo one koji mogu predstavljati pretnju našim građanima”. Kako se navodi u obrazloženju,”ETIAS će omogućiti da se unapred proveri i, ako bude nužno, odbije dozvola za putovanje i ulazak u šengenski prostor građanima trećih zemalja kojima nije potrebna viza”.”To će poboljšati unutrašnju bezbednost, sprečiti ilegalnu imigraciju, zaštiti zdravlje građana i smanjiti vreme prolaska preko granica, jer će biti utvrđeno koja lica mogu predstavljati opasnost za ova područja i pre nego što dođu na spoljne granice EU”, dodaje se u tekstu. Evropska komisija je posle krvavih atentata islamskih terorista 2015. i 2016. u Parizu i Briselu, kao i imigrantske krize predložila članicama EU da osetno pojačaju nadzor spoljnih granica i uvedu strogu kontrolu svih putnika koji ulaze i izlaze iz Unije. U obrazloženju se navodi i da će avio-prevoznici i brodarske kompanije pre ukrcavanja putnika biti obavezne da provere da li oni raspolažu važećom dozvolom za prelazak spoljne granice Unije i ulazak u šengenski prostor.\nPodsetimo, kada se krajem 2016. godine pojavila informacija da će građani Srbije morati da plaćaju registraciju kada putuju u EU, ministar spoljnih poslova Ivica Dačić saopštio je visokoj predstavnici EU za spoljnu politiku i bezbednost Federiki Mogerini da je u tom slučaju Srbija spremna da uvede recipročnu meru.\n“Srbija bi bez nezavisnih medija mogla da postane crna rupa”Vlada Srbije: Ministar odbrane Hrvatske nije dobrodošao