www.unijasprs.org.rs • Преглед теме - slobodna radna mesta?????\nПочетна форума ‹ Теме и дилеме ‹ Законодавство\n37 порука\t• Страница 1 од 4 • 1, 2, 3, 4\nод profesor 40 » 27 Авг 2015, 15:49\nMoje pitanje glasi : Šta se dešava sa školama koje nisu prijavile slobodna radna mesta?\nKoliko sam razumeo, direktori su trebali da prijave radna mesta na kojima rade kolege na određeno. U mojoj školi je to dvocifrena brojka, a na spisku ni ovom ni na predhodnom naše škole nema.\nПридружен: 02 Јул 2015, 15:36\nRe: slobodna radna mesta?????\nод Sagitta » 27 Авг 2015, 16:43\nPrijavi ovima: http://www.unijasprs.org.rs/images/slike2013/4_Norma_kontakt_podaci_osoba_po_%C5%A0U.pdf\nA možeš i inspekciji.\nПридружен: 21 Мар 2010, 10:33\nод sekretarica » 27 Авг 2015, 17:30\nDirektori su bili dužni da do 15.08. (pomereno za 17.08 pa dat krajnji rok 26.08) prijave sva slobodna radna mesta, bilo da je u pitanju puna norma ili deo norme (npr povećanje norme zbog većeg broja odeljenja za 10, 20, 30%). U pitanju su samo upražnjena radna mesta na neodređeno vreme.\nAko to nije uradio, saznajte koja su radna mesta u vašoj školi zaista upražnjena i na njima rade zaposleni na određeno vreme. Ne računajte ona radna mesta gde imate radnika, ali je on otsutan zbog porodiljskog, neplaćenog i sl.\nKad to saznate, prvo pitajte predsednika sindikata (ako ga imate) šta on zna o tome, jer je sve liste (viškova, potreba, nepune norme) do sada već trebalo dostaviti ŠU u pisanoj formi sa obaveznim potpisom i pečatom sindikata. Obrasci su morali biti dostavljeni sa potpiisima i pečatima čak i ako na listi nema ni jednog zaposlenog. Ako sindikalac kaže da ne zna o tome ništa, odmah ga smenita, a takođe i ako je potpisao prazne liste.\nA vi lepo presavijte tabak pa prijavite Školskoj upravi i inspekciji i to što pre.\nПридружен: 15 Сеп 2014, 00:20\nод Silvija » 28 Авг 2015, 12:33\nRadim na odredjeno vreme (zbog zabrane zasnivanja radnog odnosa na neodredjeno vreme) i moje radno mesto je uredno prikazano na listi "slobodnih radnih mesta".\nSada postoji mogucnost da na moje radno mesto dodje neko drugi, ko je proglasen tehnoloskim viskom. Posto sam i sama clan sindikata, nisam sigurna na koji nacin sindikat stiti moje interese (ili stiti samo interese onih koji imaju posao na neodredjeno vreme?) i da li clanstvo u sindikatu u ovakvoj situaciji uopste ima smisla.\nMolila bih one koji ovoj temi znaju vise da to podele sa mnom i onima u slicnoj situaciji.\nПридружен: 28 Авг 2015, 12:25\nод ЈеленаБг » 29 Авг 2015, 09:55\nSilvija пише: nisam sigurna na koji nacin sindikat stiti moje interese (ili stiti samo interese onih koji imaju posao na neodredjeno vreme?)\nPodjednako štiti i jedne i druge u smislu onoga što Vam piše u ugovoru. U Vašem ugovoru piše da radite na određeno vreme i za to vreme ste zaštićeni. Kada to određeno vreme istekne (povratkom osobe koju menjate, istekom određenog vremena, preuzimanjem, ili izborom kandidata po konkursu), i Vaš ugovor prestaje da važi, kao i članstvo u sindikatu. Tu Vas niko ne može zaštititi.\nSmisao članstva u sindikatu morate sami da razlučite. To je lična stvar...\nод ЈеленаБг » 29 Авг 2015, 09:58\nprofesor 40 пише: Moje pitanje glasi : Šta se dešava sa školama koje nisu prijavile slobodna radna mesta?\nKada se slučaj prijavi i proveri, ako i dalje nisu prijavljena, školski odbor dobija nalog da razreši direktora dužnosti, ako to odbije, raspušta se i uvodi privremeni organ upravljanja...\nTako da direktor, štiteći svoje radnike na određeno, rizikuje svoje radno mesto.\nод Nina78 » 29 Авг 2015, 11:36\nMoze li neko da mi pojasni\nKonkurs na neodredjeno mi je raspisan i zavrsen po tada vazecem Zakonu,... pre uredbe o zabrani zaposljavanja, ja sam jedini kandidat koji je odlukom direktora poslat na testiranje, testiranje je zavrseno,onda stupa uredba o zabrani zaposljavanja.Direktor mi nije dao resenje na neodredjeno.Na moje pitanje zasto dobio sam odgovor,, Rezultati sa testiranja su stigli dan posle donosenja uredbe...,,\nNa tom radnom mestu sam do danas.Casovi su mi ove godine objavljeni kao slobodni.\nDa li neko sada moze da mi uzme te casove?\nDa li ureba moze biti iznad zakona po kome mi je raspisan konkurs na neodredjeno?\nUkoliko izgubim casove da li je jedino resenje sudski epilog ili postoji i neki drugi nacin za koji ja neznam?\nKome jos mogu da se obratim za ovaj slucaj?\nKako me stiti sindikat kao svog clana?\nПридружен: 28 Авг 2015, 16:00\nод raša » 29 Авг 2015, 22:18\nPročitajte deo teksta iz jučerašnje štampe- možda se tu nalazi odgovor na vaša pitanja\n,, Kada se idealno "upare" slobodna mesta i nastavnici, u sistemu bi, prema procenama sindikata, broj prosvetara bez pune norme trebalo sa 20.000 da se smanji na 5.000. Ali kako to mora preko nečijih "leđa", bez posla će ostati veliki broj zaposlenih na određeno, kojih je u školama čak 16.000! Tamo gde ne postoji zamena među zaposlenima za stalno, ostajaće nastavnici na određeno."\n- Liste tehnoloških viškova i potreba su prvi put javno objavljene - kaže za "Novosti" dr Milovan Šuvakov, pomoćnik ministra prosvete. - Nastavnici sa nepunim fondom dopuniće normu, ali će to ići delimično na račun zaposlenih na određeno, što je bio jedan od zahteva sindikata.\nTaj decembar 2013. godine je ,, ukopao" mnoge kolege koji su i danas ni na nebu ni na zemlji.\nПридружен: 30 Јун 2014, 23:14\nод Nina78 » 29 Авг 2015, 23:21\nraša пише: Pročitajte deo teksta iz jučerašnje štampe- možda se tu nalazi odgovor na vaša pitanja\nHvala Rasa vama za dnevnu stampu, ali meni treba neko strucan da odgovori. Ukoliko to niste, bolje precutite.\nод ЈеленаБг » 30 Авг 2015, 12:41\nOdgovorila sam ja Silviji gore na isto pitanje. To što Vam ne ide u prilog ne znači da postoji drugi.\nПовратак на Законодавство


Crni Makron - Redakcijski komentar - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Redakcijski komentar » Crni Makron\n2Piše: Redakcijski komentar 06. decembra 2018. 14.00\nSuspendovana je odluka o uvođenju poreza na gorivo na šest meseci. Pitanje je da li će ovo umiriti demonstrante, čiji su zahtevi od 17. novembra, kada su počeli proteste, narasli. Oni sada traže ostavku predsednika i raspuštanje parlamenta.\nPred Makronov obilazak Trijumfalne kapije, kako bi uvideo štetu načinjenu tokom protesta, komunalci su muku mučili da uklone grafite na kojima je pisalo „Makron ostavka“. Nisu ni morali da se trude da prikriju mrlju kad je ionako mala skupina na tom mestu dobacivala Makronu. Organi reda nisu uspeli da predvide ovaj sporadični revolt. Kao što su prevideli da narod ne može dugo da drži svoj bes zarobljen u boci. Odluka o povećanju poreza na gorivo je samo ona kap koja je prelila čašu. Široko je rasprostranjen stav da najviše rukovodstvo zemlje vodi politiku isključivo u interesu ušuškane elite. Oni u ruralnim područjima, daleko od pariskih bulevara, i te kako su ljuti na Makrona, naročito kada svoje, kako kažu, male novčane prihode treba da razvuku do kraja meseca. To je naročito teško u zemlji poput Francuske sa visokim porezima i sistemom velike javne potrošnje.\nKada je hiljade demonstranata nasrnulo na policiju u subotu u Parizu, paleći automobile i lomeći izloge radnji u nekim od najskupljih ulica francuske prestonice, vlada ih je označila ekstremnim desničarima, „profesionalnim buntovnicima“ koji su se infiltrirali u mirne proteste „Žutih prsluka“. Činjenica je da „Žute prsluke“ podržava većina francuske javnosti. Kao i to da Francuzi misle da neće imati nikakve lične koristi od Makronovih reformi.\nKada je izabran za predsednika prošle godine, mnogi u Evropi osetili su to kao novo svitanje. Nakon višegodišnje krize, verovalo se da je on taj koji bi izbavio Evropu iz nemira i slabosti. Nastupio je sa vizijom da će obnoviti duh bratstva na Starom kontinentu. Makron je jasno stavio do znanja da je Evropa njegov raison d’être (razlog postojanja). Poslednjih nekoliko dana pokazatelj su da nije malo ostalo od Makronove vizije.\nRazloge za neuspeh „Makronove revolucije“ treba tražiti i u Francuskoj i izvan nje. Bilo je jasno od samog početka da je za ostvarenje svoje evropske agende Makron prvo trebalo da sredi sopstveno dvorište. Makron je znao da je za uspeh u Evropi trebalo da stekne podršku Nemačke i da je jedini način za to bilo da „popravi“ Francusku. Jer, godinama je Berlin pratio i bio pomalo na ivici panike zbog neuspeha Sarkozija i Olanda da sprovedu ozbiljne reforme u zemlji suočenoj sa ozbiljnom ekonomskom situacijom. Nagli pad rejtinga kod kuće (25 odsto podrške) kulminirao je ustankom „Žutih prsluka“ i time oduzeo legitimitet neophodan Makronu na evropskoj sceni. Mnogi su se nadali da će upravo Makron, kada nemačka kancelarka napusti funkciju, preuzeti njen plašt kao defakto lider Evrope. Sada je malo razloga da se veruje u tu realnost.\nemanuel makron, redakcijski komentar, zuti prsluci\nsvetske prilike, nase nasusne kaže:\nReklo bi se da svi treba prvo da pociste svoje dvoriste, osim nas samih.\n08. decembra 2018. u 18.59\nKakva smo mi provincija, evropska palanka. Ovi protesti nadilaze Macrona, prelaze granice Francuske, nadilaze povod i postaju najvažnija građanska pobuna protiv najtotalitarnijeg od svih uređenja. Pobuna protiv liberalnog kapitalizma, odurne zveri koji nas žvaće i ispljune izmoždene i iskorišćene. Njeni mehanizmi kontrole su suptilniji, ali efikasniji i delotvorniji. Hleba, piletine napumpane steroidima, piva od nepoznatih materija, jevtine droge, nacionalizma, realitya, facebookova i drugih cirkusa – u to nam pretvoraju život.\nMacron je sitni izvršilac, kao i ovaj naš, ali prvi koji će osetiti buđenje čoveka. Prave gazde su nadnacionalne korporacije, koje kontrolišu i upravljaju državama. Svemoćni Super Hik otima od plebsa i štiti najbogatije. Smejete se?Zvuči paranoično? Kada vam dođe iz donjih leđa u glavu biće, kao i obićno, prekasno!


Vitamin C Retard 1000mg 90 tableta - Online apoteka Srbotrade\nVitamin C retard obezbeđuje našem organizmu visoku dozu i potpunu iskoristljivost vitamina C zahvaljujući modernoj tehnologiji izrade tableta sa retard delovanjem. Retard oblik tableta Vitamina C obezbeđuje postepeno otpuštanje aktivne supstance u toku 3h od trenutka uzimanja i na taj način omogućava našem organizmu da iskoristi količinu vitamina C koja mu je neophodna. Ovo se postiže uzimanjem samo jedne tablete na dan.


Opačak: Znamo kako braniti Šturanovića, želimo izboriti majstoricu protiv Bosne – Sport Centar Opačak: Znamo kako braniti Šturanovića, želimo izboriti majstoricu protiv Bosne – Sport Centar\nKošarkaši Sparsa i Bosne Royal sutra će u dvorani “Grbavica” igrati drugi meč serije za plasman na treće mjesto prvenstva Bosne i Hercegovine.\nBorba za treće mjesto od velikog je znača za oba tima s obzirom da će pobjednik serije izboriti plasman u ABA 2 ligu naredne sezone, a Bosna Royal je dobila prvu utakmicu na svom terenu i nalazi se na korak do ispunjenja cilja.\n– Definitivno ćemo se bolje pripremiti za drugu utakmicu. Znao sam da Šturanović može odigrati na vrhunskom nivou, ali nisam vjerovao da nam može zabiti skoro 40 poena. Imali smo dogovor kako da ga branimo, jer imamo iskustvo igranja utakmica protiv Bosne kroz Ligu 6, gdje nam isto tako pravio mnogo problema. Iz nekog razloga dogovore nismo ispoštovali, tako da nas je raspoloženi Šturanović gotovo sam pobijedio, a tri igrača Bosne su upisala 75 od 82 poena – rekao je Opačak.\n– Igrali kod kuće ili na strani, mi sutra moramo pobijediti ako želimo igrati majstoricu. Utakmice protiv Bosne imaju posebnu draž, moramo biti bolji i sutra pobijediti. Ulog je velik za oba tima, u pitanju je plasman u ABA 2 ligu, nadam se da su moji igrači to shvatili – zaključio je Opačak.\n– Nema se tu šta revolucionarno promijeniti, poznajemo dobro jedni druge. Ko bude imao više raspoloženih igrača u ovoj seriji taj će pobijediti i doći do cilja. Šturanović je naš krucijalni igrač, ali imamo i rezervne planove. Vidjet ćemo šta ćemo od toga uspjeti odraditi – izjavio je Bajramović.\nDruga utakmica serije za treće mjesto u prvenstvu BiH između Sparsa i Bosne Royal bit će odigrana sutra u dvorani “Grbavica”, s početkom u 18.00 sati.


Energyobserver - NA-DANASNJI-DAN / NA DANAŠNJI DAN 18. OKTOBAR\n2017 Šumski požari odneli su više od 100 života za manje od četiri meseca u Portugalu. Vlada je kritikovana zbog načina rukovodjenja odbranom od požara usled čega je ministarka unutrašnjih poslova Konstansa Urbano de Souza podnela ostavku. / BETA.RS


Međunarodno takmičenje profesionalnih snimatelja zvuka najbolji snimak u toku dve godine\nMeđunarodna izložba proizvodjača vrhunske profesionalne audio opreme\nNiz predavanja iz oblasti akustike, audiomerenja, snimanja\nTakmičenje tonskih snimaka-TAKTONS je dvogodišnje vrednovanje najviših dostignuća na polju profesionalnog snimanja zvuka u radiju i televiziji. Tu jedinstvenu manifestaciju organizovao je Radio Novi Sad pod pokroviteljstvom Jugoslovenske Radio Televizije (JRT) u godinama između 1982. i 1990. Usled poznatih, nemilih dogaïđaja, u organizaciji TAKTONS-a nastao je prekid koji je trajao više od jedanaest godina.\nU januaru 2001. godine, na nivou Radio-Televizije Srbije i Radio-Televizije Crne Gore doneta je odluka o formiranju Inicijativnog odbora za ponovno pokretanjeTAKTONS-a. Odlučeno je da se TAKTONS organizuje od 24. do 28. oktobra 2002, na već poznat, tradicionalan način, zadržavajuci sve pozitivne odlike po kojima je takmičenje bilo poznato.\nTaktons 2002 je posetila gospodja Raina Konstantinova, Direktor EBU departmana za radio.Tom prilikom je govorila o značaju radija u 21. veku i pružila podršku razvoju Taktonsa.\nPosle toga usledio je i jubilarni 10. Taktons 2004.,od 17 do 20.novembra, koji je takodje uspešno završen.Mesto održavanja je i dalje zgrada Radio Novog Sada.\nNa žalost nismo uspeli da naredni 11. Taktons organizujemo 2006. godine zbog transformacije Javnog medijskiog servisa, Radio Televizije Novi Sad.Sada poslujemo kao RUV (Radiodifuzna ustanova Vojvodine), Radio Televizija Vojvodine. Po ustaljenom običaju za vreme TAKTONS-a će se organizovati i meïđunarodna izložba proizvoča profesionalne audio opreme. U aktivnim godinama, za vreme takmčenja broj izlagača se stalno povećavao, dostigavši izložbeni prostor od 25 do 30 štandova. Podsećanja radi, bez namere da spisak bude kompletan, firme izlagači bili su, među ostalima: Sony Broadcast Ltd., Studer S.A., Siemens A.G.,Neve Ltd., NTP AS, AKG G.m.b.H., AVC Group, Lola Audio, Ei Niš, Barth Impex G.m.b.H., Elsinco G.m.b.H., Gtothusen G.m.b.H., Meyer Sound, itd... TAKTONS se otvorio i prema snimcima iz inostranstva, pretežno okolnih zemalja. Organizator računa na prisustvo profesionalaca-autora kvalitetnih snimaka, inženjera i svih tonskih poslenika u značajnom broju. Kao integralni deo sadžaja za vreme TAKTONS-a, moramo reći, opet po tradiciji, održće se niz stručnih predavanja posvećenih snimanju, obradi zvuka, akustici, audio merenju, itd. Priprema se i publikacija TAKTONS-a.\nSvrha TAKTONS-a: Cilj takmičenja je da se stekne uvid u kreativna ostvarenja na polju snimanja zvuka u protekle dve godine i obezbedi profesionalno vrednovanje tehničkog kvaliteta zvučnih zapisa na osnovu unapred, jedinstveno definisanih subjektivnih i objektivnih parametara. Poboljšanje kvaliteta dostignuća na tom polju, kreativnom primenom savremenih tehnologija kako u radiju, tako i u televiziji jeste obaveza koju nameće profesija. Takmičenje može značajno da doprinese promociji programske produkcije pred radijskim auditorijumom i televizijskom publikom, a ujedno predstavlja znčajan izazov za usavršavanje znanja i umešnosti svih programskih stvaralaca.\nOd 11 do 15. novembra 2007 u Novom Sadu,\nu organizaciji Radiodifuzne ustanove Vojvodine, Radio Televizije Novi Sad, održan je 11.TAKTONS u Radio Novom Sadu\nTAKTONS – TAKmičenje TONskih Snimaka Novi Sad je:\nmeïđunarodno takmičenje profesionalnih snimatelja zvuka za najbolji snimak iz Javnih radiodifuznih servisa,\nmeđunarodna izložba proizvodjaïča vrhunske profesionalne audio opreme,\npredavanja iz oblasti akustike, audiomerenja i snimanja zvuka sa prezentacijama novih tehnoloških dostignuća,\nje da se stekne uvid u kreativna ostvarenja na snimanju zvuka i obezbedi profesionalno vrednovanje tehnčkog kvaliteta zvučnih zapisa na osnovu unapred i jedinstveno definisanih, subjektivnih i objektivnih parametara. Poboljšanje kvaliteta dostignuća na tom polju, kreativnom primenom savremenih tehnologija u radiju i u televiziji jeste obaveza koju nameće profesija. Takmičenje može značajno da doprinese promociji programske produkcije pred radijskim auditorijumom i televizijskom publikom, a ujedno predstavlja značajan izazov za usavršavanje znanja i umešnosti svih programskih stvaralaca.\nNastupili su takmičari iz sledećih Javnih medijskih servisa:\nTakmčenje je proteklo u pravom sportskom duhu, pod budnim okom Arbitražne komisije.Posle napornog žiriranja i strogog ocenjivanja došlo je vreme i za sugestije, primedbe i razgovore tipa okruglog stola.\nNa okruglom stolu bilo je pohvala, ali i primedbi.Dosta vremena je proteklo u diskusiji oko kategorije G3, koja po odluci žirija i Arbitražne komisije nije ocenjena . G3 je nova kategorija, koja ranije nije postojala, a obuhvata najveći deo produkcije u javnim medijskim servisima i zbog toga je treba negovati da bi nam program bio još bolji.O tome će još biti razgovora na narednim susretima poverenika.\nPosle konstuktivnog razgovora došao je na red i najradosniji deo Taktonsa - dodela nagrada.\nLuka Rojc , takmičar iz Hrvatskog radija, osvojio je najvišu ocenu na ovogodišnjem Taktonsu 4,82 u kategoriji O3, javna muzička izvodjenja už anru ozbiljna muzika.\nKokan Dimuševski osvojio je dve nagrade: u kategoriji N2, veliki muzički sastavi i orkestri u žanru narodna muzika i u kategoriji O1, solistička muzika, kamerni orkestri i horovi u žanru ozbiljna muzika.U njegovo ime nagradu je primila Svetlana Georgijevska-Marković , poverenik Makedonskog radija.\nMartin Roller i Lubos Valky iz Slovačkog radija dele nagradu u kategoriji Z1, mali satavi u žanru zabavna muzika. U njihovo ime nagradu je primila Lubica Olsovska poverenik iz Slovačkog radija.\nZoran Marić iz Radio Beograda, RTS, dobitnik je nagrade u kategoriji Z2, veliki muzički sastavi i orkestri u žanru zabavna muzika.\nLana Gospodnetić iz Hrvatskog radija osvojila je nagradu u kategoriji G2, dokumentarni program u žanru govorni snimci.\nAleksandar Marković, tonmajstor Radio Novog Sada osvojio je nagradu u kategoriji G1, radio drama u žanru govorni snimci.\nVladimir Vladetić iz Televizije Republike Srpske osvojio je nagradu u kategoriji J2, ostale vrste muzike u žanru javna izvođenja..\nDušan Ševarlić iz RUV Radio Novi Sad sa kolegom Bereš Tot Kornelom osvojio je nagradu u kategoriji N3, javna muzička izvođenje u žanru narodna muzika , a sa kolegom Edvinom Balošem još jednu nagradu u kategoriji Z3 javna muzčka izvođenja u žanru zabavna muzika.\nZoran Ivković iz Radio Beograda RTS, osvojio je nagradu u kategoriji N1, mali muziïčki sastavi i ansambli u žanru narodna muizika.\nU ime Bućko Gabora takmičara iz Madjarskog nacionalnog radija nagradu u kategoriji O2, veliki muzički sastavi, horovi i orkestri u žanru ozbiljna muzika primio je Redly Denes.\nEkipa takmičara iz Radiodifuzne ustanove Vojvodine Radio Novog sada, na osnovu ukupnog uspeha zavredila je Veliku nagradu i Plaketu Taktons.U ime nagradjenih nagradu je primio direktor Radio Novog Sada Srdjan Miljković.\nNakon prijema nagrade direktor Radio Novog Sada zahvalio se na ukazanom priznanju, a zatim je zatvorio ovogodišnji Taktons i pozvao nas na sledeći susret 2009 godine.\nDobrodošli na 12. TAKTONS\nOd 11 do 14. novembra 2009 u Novom Sadu,\nu organizaciji Radiodifuzne ustanove Vojvodine, Radio Televizije Novi Sad, održan je 12.TAKTONS u Radio Novom Sadu\nTakmičenje je proteklo u pravom sportskom duhu, pod budnim okom Arbitražne komisije.Posle napornog žiriranja i strogog ocenjivanja došlo je vreme i za sugestije, primedbe i razgovore tipa okruglog stola.\nTakmičenje je završeno i proglašeni su pobednici 12. tog Taktonsa\nOvoga puta se dogodilo da se i odbije nagrada\nU kategoriji N3 nagrade se odrekao Dušan Ševarlić, dizajner zvuka Radio Novog Sada\nU kategoriji Z3 nagradu je osvojio Luka Rojc inženjer iz HRT Hrvatski radio, nagradu prima koleginica\nO2 nagrada je pripala tonmajstoru Zoranu Marinkoviću iz RTS-a Radio Beograd\nN1 nagradu je osvojio tonmajstor RUV Radio Novi Sad Edvin Baloš\nZ1 nagrada je pripala tonmajstoru iz Slovačkog radija, Martin Roller\nG2 nagradu je osvojio Mirko Marinšek iz RTV Slovenija, primio je kolega u njegovo ime\nU kategoriji J2 nagradu je osvojio tonmajstor iz RTV Slovenija Miran Kazafura.I ovu nagradu je primio kolega jer nisu svi nagradjeni mogli da budu na Taktonsu.\nU kategoriji N2 nagradu je osvojio Darko Kuković iz RTV Slovenija koju je u njegovo ime takodje primio kolega, kao i prigodan poklon firme Muzik AP iz Subotice, slušalice ATM 20\nTonmajstor Sašo Romih iz RTV Slovenija osvojio je nagradu u kategoriji O1, a prigodan poklon firme Grothusen, Sennheiser PC 156 primio je njegov kolega.\nU kategoriji G1 nagradu je osvojila tonmajstorica iz HRT-a Hrvatski radio Marija Pečnik Kvesić, kao i mikser IONIX U22 firme LEKSIKON dar firme Studio Berar iz Novog Sada.\nMiran Kazafura tonmajstor RTV Slovenija osvojio je nagradu u Z2, kao i DPA mikrofon dar firme Intercom iz Zagreba koji je primio njegov kolega\nNajvišu ocenu na 12.Taktonsu osvojio je tonmajstor Radio Beograda, RTS Ljubinko Gordić, kao i nagradu firme Artist iz Beograda mikrofon Rode M3\nVelika ngrada Taktonsa otišla je u ruke Igora Otavnika kako predstavnika najuspešnijeg centra na ovogodišnjoj dodeli nagrada, a to je RTV Slovenija.\nDirektor Rado Novog Sada, Pavle Milivojev pozdravio je sve učesnike 12. Takonsa i zakazao novi susret 2011 godine.\nKako i dolikuje pobednicima je čestitano na uspehu iz malo šampanjca.\nDobrodošli na 13. TAKTONS\nTakmičenje je završeno i proglašeni su pobednici 13. tog Taktonsa\nGeneralni direktor RUV Radio-Televizije Vojvodine , Siniša Isakov\nPres konferencija, Studio M, Petak, 4.novembar 2011\nKoordinator Taktons-a Aleksandar Marković. Direktor Radio Novog Sada, Jožef Klem, Izvršni direktor Taktons-a Arpad Osnović\nU M kategoriji (Muzički snimci - bez obzira na sastav izvođača i vrstu izvođenja) nagrada je dodeljena ton majstoru Vladimiru Nedeljkoviću iz RTS-a, Beograd\nNebojsa Dragicevic iz RTS –a osvojio je nagradu u kategoriji R (Reportaža - bez obzira na sastav učesnika i vrstu izvođenja)\nAleksandar Marković i Zlatoje Čolović, ton majstori iz RUV, Radio Novog Sada dobijaju nagradu u kategoriji S2 ( Govorni snimci - dokumentarni program -fičer )\nU kategoriji C1 (Ozbiljna muzika-solistička, mali sastavi i kamerni orkestri - bez publike) nagrada je dodeljena ton majstoru Zoranu Marinkovću iz RTS-a, Radio Beograd.\nGospodin Konrad Pfaf iz Radio Rumunije, prima nagradu za najuspešniji Radijski centar.\nZa snimak sa najvišom ocenom na 13-om Taktons-u nagradu dobijaju ton majstori Gibescu Calindragos i Oliviju Neagu iz Radio Rumunije u kategoriji C4(Ozbiljna muzika- izvođenje sa publikom)\nDizajner zvuka Dušan Ševarlić iz RUV Radio Novog Sada je dobio nagradu u kategoriji L2 (Javno izvodjenje- ostale vrste muzike)\nRobert Tanasković, ton majstor iz HRT-a Hrvatska osvaja nagradu u kategoriji F2 (Narodna, etno, world- veliki sastavi i orkestri - bez publike)\nDaniel Corjos, Radio Rumunija prima nagradu za prvo mesto u kategoriji L1 (Javna izvođenja - ozbiljna muzika )\nkoju je osvojio Ovidiju Neagu, Radio Rumunije\nGospodin Igor Otavnik iz RTV Slovenije prima nagradu za prvo mesto u kategoriji C2 (Ozbiljna muzika- veliki sastavi i orkestri - bez publike) koju je osvojio ton majstor Januš Lužnar iz RTV Slovenije.\nNa svečanosti dodele nagrada, Velika nagrada Taktons-a otišla je ton majstoru Gibescu Kalindragošu, predstavniku najuspešnijeg Centra - Radio Rumuniji.\nTon majstor Darko Varga iz RUV-a Radio Novi Sad dobio je nagradu u kategoriji C3 (Ozbiljna muzika – izvođenje sa publikom)\nDobrodošli na 14. TAKTONS


Prezentacijsku primeri za prijavu za zaposlenje | USAHello | USAHello\nJesi li spreman da napišeš naslovno pismo za prijavu za posao? Na ovoj stranici, možete da pronađete format za praćenje i dva primera sa propratnih pisama. Moći ćete da preuzmete primere naslovne slova u programu Word i da ih promenite tako da odgovaraju vašoj aplikaciji.\nPrimeri naslovne slova – dobar format za korišćenje\nPrvo pogledajmo osnovni format koji dobro funkcioniše za sve naslovne slova aplikacije za posao. Možete da kreirate sopstveno pismo koje sledi nakon ovog formata.\n[Informacije o kontaktu]\nAdresa, grad, Država, poštanski broj\n[Kontakt informacije o poslodavcu]\nDragi gospodine/MS. [prezime],\nPrvi pasus vašeg pisma bi trebalo da kaže zašto pišete. Spomenite stav za koji primenjujete. Uključivanje imena zajedničkog kontakta, Ako imate jedan. Budite jasni i kratki u vezi sa vašim zahtevom. Vaš cilj u prvom pasusu je da ubedite čitaoca da treba da vam daju intervju ili sastanak koji tražite.\nSledeća sekcija vaše naslovne pisma bi trebalo da opiše ono što moraš ponuditi poslodavcu. Pokažite veze između vaših sposobnosti i potreba poslodavca.\nMožete da koristite nekoliko kraća pasusa ili znakova za nabrajanje, a ne jedan veliki odlomak teksta, tako da vaše pismo bude lako čitati.\nAko koristite nekoliko pasusa, Pokušajte da dodate nove informacije umesto da ponovite ono što ste već rekli. Podržite svoje izjave sa primerima ako je moguće.\nZaključi vaše pokriće, zahvalite se poslodavcu što vas je razmotrio za položaj. Uključi neke informacije o tome zašto voliš društvo. Pomenuo si da se radujem od njih i pričaš više o položaju.\nIskreno/ljubazan pozdrav/sa najboljim željama [Odaberite neki od ovih]\n[Prostor za potpis ovde]\nSada, hajde da primenimo oblik iznad uzorka pisma. Jedan od primera naslovnog pisma je pogodan za posao koji zahteva profesionalne kvalifikacije. Drugi primeri primera pisma bili bi korisniji za posao na nivou stavke ili onaj koji ne zahteva profesionalne veštine.\nPrimeri naslovne pisma – uzorak pisma za profesionalni posao\nOvo je primer pisma za posao koji zahteva profesionalne kvalifikacije ili obuku. Sledi oblik iznad. naravno, moraćete da promenite reči koje odgovaraju vama i vašoj aplikaciji za posao. Ali prikazuje kako možete da koristite format u pismu.\nLousvilil, Kentucky, 98776\nAvgusta 7, 2019\n456 Zapadna 3 Avenija\nDragi gospođo. Dћons,\nBio sam uzbuđen što sam video da tražite menadžera prodaje u TRP Tech-u. Veoma sam zainteresovan za ovu priliku i verujem da moje kvalifikacije u prodaji softvera, Korisnička služba, i iskustvo menadžmenta čini me jakim kandidatom za tu poziciju.\nJa sam ambiciozan i iskusan profesionalac sa snažnim dosijom na dostizanje ciljeva prodaje i mobiliziranja timova u ostvarivanju svojih ciljeva. U 2016, Prekoračila sam ciljeve prodaje za 20% dok naša kompanija prolazi kroz kupovinu i vreme vrlo visokog prometa zaposlenih.\nKao što možete da vidite sa mog priloženog nastavka, Imam više od 10 Višegodišnje iskustvo upravljanja multikulturnom timu. Imam i značajno iskustvo u regrutovanju, Intervjuisati, i strategije prodaje.\nKada sam bio direktor prodaje sa Mogul.com, Razvila sam i izvršila inovativne strategije i građene partnerove. Sve ovo je urađeno tokom vođenja i treninga tima od šest zaposlenih. Razvio sam plan obuke koji je preduzeće još osam godina kasnije.\nČvrsto verujem da mogu da budem dragocen adut vašem timu. Snažno se divim ovoj posvećenosti TRP Tech inovacijama i dobro kao vašoj posvećenosti investiranju u vašu zajednicu. Pozdravljam priliku da raspravimo o ovom položaju sa tobom, i voljela bih da imam iskustva da pomognem TRP Tech da ostvari svoje ciljeve.\nHvala vam unapred na vašem razmatranju. Jedva se radujem da čujemo od vas.\nPrimeri naslovnog pisma – uzorak pisma za posao na nivou stavke\nOvo je primer naslovne slova za posao koji ne zahteva profesionalne kvalifikacije ili obuku. Sledi isti oblik. Ponovo, moraćete da promenite reči koje odgovaraju vama i vašoj aplikaciji za posao. Ali prikazuje kako možete da koristite format za bilo koji tip posla.\nOsnovna, villow potok\n123 Rosewood Avenija\nLeksington, Kentucky 99123\nDragi gospođo. Sibrija,\nVidjela sam da je u Villow Fanu zapošljavamo administrativni asistent. Mislim da me moje radno iskustvo i stručnost čini sjajnim kandidatom za posao. Mislio sam na vas, od Zhou Xun, čijeg sina ide u tvoju školu.\nImam tri godine iskustva radeći u kancelarijama. Podržavao sam finansijske analitičare i radio u školama. U moje vreme u Beijin Huwien školi, Sačuvao sam ploče više od 1,000 studenti organizovali. Veoma sam ažurirala datoteke. Takođe, Pomogao sam u planiranju dve školske dobrotvorne izme i plesa.\nU mom poslednjem poslu kao administrativni asistent u Kini finansije online co., Odgovorio sam na telefone i pozdravio goste. Štampao sam naše mesečne izvještaje i zakazali sastanke za tim 20 svake nedelje. Takođe sam primio i poslao beleške sa sastanka i obradio putovanje u rezervi. Mislim da bi sve ove vještine bile korisne u prometnom poslu kao što je tvoja.\nCijenim jak nastavni program u školi. Mislim da su moje veštine u organizovanju, podnošenje, i istraživanje će biti velika pomoć vašem osoblju. Ja se nadam da ću se nadati susretu sa tobom i pričati o ovoj poziciji.\nHvala ti i nadam se da ćemo se uskoro čuti.\nPreuzmite primere naslovne slova\nMožete da preuzmete ove primere naslovne slova. Kada kliknete na vezu, dokument će se automatski idu u fasciklu "preuzimanja". Predlošci su u programu Word. Možete koristiti ih kao bazu za svoje propratna pisma promenom reči da se odnose na vas. Preuzmite primere naslovne slova sada.


Razgovor sa Emiliom Vijanom, ekspertom za pitanja evropske bezbednosti i profesorom na Amerièkom univerzitetu u Vašingtonu - 2001-12-06\n06 decembar, 2001\nE.V.: Smatram da je postojala i da još uvek traje stvarna opasnost od terorizma u regionu. Delimièno zbog konflikta koji potresaju region poslednjih desetak godina. Sukobi, konfuzija, stvaranje novih država, smena vlada, meðuetnièki konflikti stvaraju situacije pogodne za prodor terorizma. Takoðe je poznato da su u ratu u Bosni i Hercegovini, a zatim i na Kosovu, uèestvovali strani borci. Neki od njih su obuèavani u Avganistanu i drugim zemljama. Sasvim je moguæe da su meðu njima bili i ljudi pod uticajem bin Ladena ili finansirani od strane zemalja, poput Saudijske Arabije i drugih, koje imaju specifièna stanovišta. Zbog strateške važnosti Balkana i èinjenice da je na raskrsnici istoka i zapada, odnosno Evrope i Bliskog istoka, sasvim je moguæe da na tom terenu ima æelija bin Ladenove organizacije.\nJ.J.: Da li snage SFOR-a i KFOR-a, tj. snage NATO-a mogu da uklone opasnost od terorizma?\nE.V.: NATO trupe, naravno imaju odreðenu ulogu u tome, jer sam njihov mandat predviða oèuvanje mira i vršenje policijskih poslova. Meðutim, te trupe nisu uvek osposobljene da se nose sa svim aspektima problema terorizma. Vojnici i policajci prolaze jedan tip obuke, dok, na primer, eksperti amerièkog Federalnog istražnog biroa, FBI i Centralne obaveštajne službe, CIA rade na sasvim drugaèiji naèin. Pored toga, pošto predstavljaju meðunarodne snage, pojedine komponente SFOR-a i KFOR-a odražavaju politièke interese svojih vlada. Neke od tih vlada gledaju na neke situacije sa simpatijama, a druge ne. Francuske trupe možda procenjuju neku situaciju razlièito od italijanskih, ili amerièkih ili pak ruskih. Te trupe rade u skladu sa svojim vojnim komandama, koje, opet, sprovode volju svojih vlada. Takoðe postoji problem saradnje izmeðu zona pod kontrolom razlièitih snaga SFOR-a. Želim da kažem da stvari nisu tako jednostavne kao što se èine, i nema ekspeditivnog niti potpuno efikasnog naèina rešavanja problema terorizma na Balkanu.\nJ.J.: Da li problem terorizma odvraæa pažnju od glavnog cilja meðunarodnih mirovnih misija u regionu?\nE.V.: Ukoliko mislite na ono što se sada dogaða na meðunarodnoj sceni, posebno u Avganistanu i na Bliskom Istoku, moram da potvrdim da su Sjedinjene Države i neke evropske zemlje, kao Britanija, u znatnoj meri prestale da se bave Balkanom. One su se usredsredile na Avganistan i na eventualnu intervenciju na Irak, Somaliju, Sudan ili Libiju, pa èak i Severnu Koreju. Bolje reæi, Sjedinjene Države, Britanija i druge zemlje sada planiraju dalje akcije, koje æe oèigledno iziskivati ogromna sredstva i džinovski vojni angažman. Ni za jednu zemlju, pa ni za Sjedinjene Države, nije jednostavno da održavaju dve ili tri vojne operacije istovremeno. Zatim, Balkan jednostavno ne privlaèi nikakvu politièku pažnju i potpuno je potisnut u pozadinu amerièkih i britanskih interesa, i najverovatnije drugih evropskih prestonica.\nJ.J.: Da li je to odvraæanje pažnje dugoroènog ili kratkoroènog karaktera, jer Zapad je, ipak, uložio znatna sredstva i ljudski potencijal u rešavanje balkanske krize?\nE.V.: Sve zavisi kako æe se dalje razvijati stvari. Ukoliko Sjedinjene Države i Britanija, a moguæe drugi koalicioni saveznici, napadnu Irak ili budu pokušali da istinski destabilizuju Irak i eliminišu Sadama Huesina, ili izvedu intervenciju u Somaliji ili Sudanu, to æe odvuæi ogromna sredstva i energiju, kako u Vašingtonu tako i na drugim mestima u svetu. Neki ljudi èak predviðaju intervenciju u Kolumbiji, kojom bi se rat protiv terorizma izbalansirao akcijom u jednoj ne-muslimanskoj zemlji. Ako stvari krenu tim pravcem, pažnja sveta, medija, politièara, vlada i javnosti biæe usmerena ka daljoj antiteroristièkoj kampanji, zbog èega æe Balkan u izvesnom smislu biti zaboravljen ili u najbolju ruku biti gurnut u stranu. Koliko dugo æe Balkan biti zanemaren zavisi od toga koliko æe dugo trajati antiteroristièka kampanja i da li æe ona dovesti do regionalne konflagracije. Ukoliko do svega toga doðe, oèigledno je da Sjedinjene Države neæe imati mnogo vremena da brinu o Balkanu. Takoðe ne treba zaboraviti da predsednik Buš smatra da je Balkan evropska stvar i evropska odgovornost.\nJ.J.: Da razmotrimo ovo pitanje iz perspektive balkanskih zemalja. Sve one žele da se uèlane u Evropsku Uniju i pridruže NATO savezu. Kako æe ova nova meðunarodna situacija uticati na te težnje?\nE.V.: Mislim da su takve ambicije veoma pozitivne. Motivacija za uèlanjivanje u Evropsku Uniju i NATO, podstièe i sprovoðenje svih potrebnih reformi, ekonomskih, finansijskih, demokratskih, koje su uslov za pridruživanje u te važne organizacije. No, treba imati u vidu da svet ulazi u recesiju. Sjedinjene Države su veæ zvanièno zapale u recesiju, što automatski povlaèi zastoj ekonomija u drugim delovima sveta, pa i u Evropi. To nameæe pitanje troškova prijema novih zemalja èlanica u NATO i Evropsku Uniju. Govori se na primer o skorom prijemu Slovenije u Evropsku Uniju, meðutim u Briselu se još uvek razmatra ko æe pokriti troškove dovoðenja Slovenije na nivo na kojem æe moæi ekonomski i finansijski da preživi u sklopu Evropske Unije. Takoðe je poznato da nisu svi skloni proširenju Evropske Unije. Španija, Portugalija, Grèka i donekle Italija, strepe da æe prijem bivših istoènoevropskih zemalja isprazniti fondove, prevashodno namenjene finansiranju zapadnoevropske integracije i strukturalnim promenama u zemljama Zapadne Evrope. No, ukoliko recesija ne bude širih razmera, i ne doðe do krupnije konflagracije na Bliskom istoku, verujem da æe Evropska Unija nastaviti sa planovima proširenja, jer ona želi nova tržišta i ostatak Evrope smatra integralnim delom svog tržišta.\nJ.J.: Da se vratimo na pitanje šta bi to znaèilo za odnose Rusije i Evropske Unije i za uticaj Moskve u podruèju Balkana?\nE.V.: Mislim da bi to stvorilo zlatnu priliku Putinu da se vrati temi koju je poèeo da zastupa u mesecima koji su prethodili dogaðajima u Avganistanu. Putin je veæ da govorio da Rusija i Evropa treba da izgrade zajednièki blok, kao kontratežu Sjedinjenim Državama. Rusija takoðe insistira na ravnopravnom partnerstvu sa Evropskom Unijom, koja je sve do nedavno tretirala Rusiju kao zemlju kojoj je nužna pomoæ, vladavina zakona, i kao finansijsku katastrofu. Putin je èak nagovestio da je Rusija spremna na neke ustupke u pogledu bivših sovjetskih republika ukoliko bi bla primljena u Evropsku Uniju. Takvo stanovište Moskve bila bi prava muzika u nekim od evropskih prestonica, naroèito u Parizu, koji se zalaže za samostalne evropske snage bezbednosti i protivi se amerièkom uticaju u Evropi. Eventualno približavanje Rusije i Evropljana dalo bi takoðe priliku Putinu da kaže da Rusija treba da igra aktivniju ulogu u rešavanju pitanja Balkana. Sasvim je moguæe zamisliti da bi Putin mogao da zatraži veæi upliv Moskve u donošenju odluka o tom regionu, uz istovremeno zalaganje za uklanjanje amerièke uloge u tom delu Evrope. J.J.: Ali to bi izazvalo novu nestabilnost na Balkanu?\nE.V.: To bi svakako moglo da izazove novu vrste krize u regionu, jer bi unelo neizvesnosti o daljem razvoju dogaðaja. No, mislim da pomenuti scenario nije nemoguæ. Ukoliko Sjedinjene Države odluèe da nastave borbu protiv terorizma napadom na druge zemlje Bliskog istoka, tvrdim da je sasvim moguæe da se Rusija distancira od toga, i okrene Evropskoj Uniji sa porukom da treba stvoriti blok koji æe biti ne samo kontrateža nego æe se i usprotiviti amerièkim interesima u raznim regionima, pa i na Balkanu.


PRIJEDLOG ZAKONA O OMBUDSMENU ZA LJUDSKA PRAVA BIH: Prijedlog zakona harmonizovan je sa Pariskim principima, te preporukama Komiteta UN i Savjeta Evrope. Predviđeno je da sjedište Institucije ombudsmana bude u Banjaluci, a da institucija ima kancelarije u Mostaru, Sarajevu i Brčko distriktu\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH usvojio je, 11. maja 2016. godine, u prvom čitanju, Prijedlog zakona o Ombudsmenu za ljudska prava BiH.\nPrijedlog zakona harmonizovan je sa Pariskim principima, te preporukama Komiteta UN i Savjeta Evrope.\nPrijedlogom zakona naglašava se nezavisnost ove institucije i posebno zabranjuje svaki oblik uticaja na njen rad, unapređuje efektivnost ombudsmana u zaštiti i promociji ljudskih prava, kao i mehanizma za prevenciju i sprečavanje torture i drugih surovih, neljudskih ili ponižavajućih kazni ili postupaka.\nPredviđeno je da sjedište Institucije ombudsmana bude u Banjaluci, a da institucija ima kancelarije u Mostaru, Sarajevu i Brčko distriktu, te ih, prema potrebi, osniva i u drugim mjestima u BiH.


Nova ponuda Šangaja za El Šaravija, 40 miliona za tri godine - SPORTSKI ŽURNAL\nEl Šaravi je rekao da je prerano da razmišlja o odlasku u Kinu, iako nema garancija da će ostati u Romi\nFudbaler Rome Stefan El Šaravi odbio je transfer u kineski klub Šangaj Šenuha, ali je uprava tog kluba uvećala ponudu.\nEl Šaravi je rekao da je prerano da razmišlja o odlasku u Kinu, iako nema garancija da će ostati u Romi. NJegov ugovor ističe u junu 2020. godine, a kako su preneli italijanski mediji, malo je verovatno da će potpisati novi.\nList Gazeta delo Sport naveo je da je uprava šangajskog kluba spremna da uveća ponudu, kako bi ubedila 28-godišnjeg fudbalera da potpiše ugovor.\nKako se navodi, transfer bi koštao 15 miliona evra, uz dodatnih pet miliona bonusa, a El Šaravi bi potpisao trogodišnji ugovor vredan 40 miliona evra.\nEl Šaravi je karijeru počeo u Đenovi, igrao je još u Padovi, Milanu i na pozajmici u Monaku. On je 2016. godine potpisao za Romu, za koju je odigrao 139 utakmica i postigao 40 golova.


Babunski otišao iz Zvezde: 10 meseci čekanja, bez plate... | N1 Srbija\nBabunski otišao iz Zvezde: 10 meseci čekanja, bez plate...\n|11.01.2017. |20:18 >20:19\nMakedonski fudbaler David Babunski napustio je Crvenu zvezdu. Nekadašnji član čuvene Barselonine škole fudbala nije dobio šansu na "Marakani" i posle 10 meseci čekanja odlučio je da stavi tačku i okrene novi list u karijeri.\nBabunski se od kluba, saigrača i navijača oprostio pismom, koje je objavio na svom Fejsbuk profilu.\nZa njegove usloge zainteresovana je Bursa, a obraćanje makedonskog igrača prenosimo u celosti i bez izmena:\n"Za sve Zvezdaše...\nVeoma sam zahvalan što su glavni ljudi u Zvezdi razumeli moju situaciju zato što su oni najviše insistirali za moj dolazak i želeli da igram, ali rekli su mi da je odluka na terenu isključivo stvar trenera, što je logično i korektno.\nSa Trenerom nemam niti sam imao apsolutno nikakav problem. Grof je jedna veoma zabavna osoba! Ne priča puno sa igračima, posebno ne sa onima koji ne igraju puno ili na koje izgleda ne računa. Za celog prestoja u Zvezdi nisam dobio nijedno objašnjenje sa njegove strane ili neku instrukciju oko sistema igre ili šta bi on želeo da igram...\nKad sam pitao Šefa šta je razlog za tako male minutaže... uvek je odgovarao: "Nema nikakvih problema. Sve je super. Samo nastavi tako. Zadovoljan sam tvojim radom i daću ti brzo šansu da igraš". Pitao sam da li to znači nekoliko utakmica u kontinuitetu ili samo zadnjih 15-ak minuta. Rekao je da će mi dati 2-3 utakmice u kontinuitetu.\nNe mogu kriviti trenera, on ima svoje ideje, osvojio je títulu i na putu je da osvoji sledeću opet. Ali kada mi je jednom pre utakmice dao instrukcije na tabli: "Babune nemoj ono tvoje kao Iniesta, Xavi ili Messi odigravanje duplih pasova kroz sredinu. Bacaj loptu na stranu u prostor..." Shvatio sam da moj način igre uopšte ne ulazi u njegovu fudbalsku viziju. Nema problema, dešava se to u fudbalu! Ja mogu da se adaptiram ali teže je eliminisati ili promeniti radikalno za kratko vreme stil igre koji sam učio 10 godina u klubu gde su na isti način učili i Iniesta, Messi, Xavi...\nIskreno nisam potpuno razumeo pravi razlog mog malog prisustva na terenu, takođe i svi moji saigrači nisu razumeli, i mladi koji su participirali na treninzima bili su iznenađeni zašto ne igram, kao i mnogi navijači koji su dolazili na stadion i koji znaju vrednovati kvalitet, novinari... ostaje jedna misterija!\nZa kraj želim od srca da se zahvalim svim navijačima...\nNeverovatna je podrška koju sam primio sa vaše strane i pored toga što nisam imao puno šansi da participiram na terenu. Hoću da znate da moja prva opcija do zadnje sekunde uvek je bila da ostanem ovde kako bih vratio mojom igrom vaše poverenje koje ste mi dali. Zadnji period ste bili jedini moj kiseonik. Ali klub nije uradio NIJEDAN napor kako bih ostao... Šteta, siguran sam da bi uradili zajedno velike stvari, i to ne samo na terenu... Zvezda je veliki klub i ima ogroman potencijal da bude još veći.\nTagovi: david babunski , fk crvena zvezda\nTuzna drzava druze jos tuzniji fudbal . Brisi odavde\nPogledajte kod Kesića u jednoj od emisija 24 minuta (tu sam ja bar video) kako ovaj isti čovek/momak (ne pratim nešto posebno fudbal) preporučuje knjigu za čitanje i videće te da nije slučajno što se tako izražava. "Knjige, braćo moja, knjige, a ne zvona i praporci".\nKakav vokabular a srpski mu nije maternji. Oprosti Babunski što si dolazio i hvala u isto vreme!


SBERBANK SMANJUJE PRISUTNOST U EVROPI Već su napustili Tursku, slede promene i na drugim tržištima\nRuska Sberbank namerava da smanji prisutnost na evropskom bankarskom tržištu za godinu ili dve zbog pogoršanja geopolitičkih uslova.\nTo je u razgovoru za rusku novinsku agenciju TASS izjavio Lev Hasis, prvi zamenik predsednika Uprave najveće ruske banke.\n– Već smo napustili Tursku. Najavili smo da razmatramo načine kako smanjiti svoju prisutnost u Evropi. Mislim na razdoblje od jedne, dvije godine, rekao je Hasis na marginama Međunarodnog ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu.\nSberbank je prisutan u Evropi s bankarskom grupom Sberbank Europe Group koja ima sedište u Beču i u njenom je stopostotnom vlasništvu. Sberbank Europe posluje na osam evropskih tržišta – u Austriji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Češkoj, Mađarskoj, Sloveniji, Srbiji i Nemačkoj.\nSberbank Europe postao je deo bankarske grupe Sberbank 2012. godine, kada je najveća banka u Rusiji i jedna od vodećih finansijskih institucija na svetu s više od 96 miliona klijenata u 20 zemalja kupila austrijsku bankarsku grupu Volksbank.


eKapija | "UniCredit Leasing Srbija" pomaže Dom za decu i omladinu ometenu u mentalnom razvoju\nIzvor: eKapija | Petak, 22.10.2010.| 11:26\n"UniCredit Leasing Srbija" pomaže Dom za decu i omladinu ometenu u mentalnom razvoju\nKompanija "UniCredit Leasing Srbija" donirala je vredne poklone Domu za decu i omladinu ometenu u mentalnom razvoju "Sremčica", iskazujući na ovaj način svoju predanost humanitarnim aktivnostima i važnost društvene odgovornosti prema ljudima i zajednici u kojoj posluje.\nDom za decu i omladinu ometenu u mentalnom razvoju u Sremčici, kao ustanova socijalne zaštite, zbrinjava i osposobljava decu i omladinu ometenu u mentalnom razvoju sa ciljem socijalne integracije uz podsticanje svestranog razvoja i osposobljanja za što uspešnije funkcionisanje u grupi, porodici i široj društvenoj zajednici.\nKompanija "UniCredit Leasing Srbija" je uz pomoć svojih poslovnih partnera darovala Domu velike količine hrane i pića, a humanost na delu izrazili su i zaposleni u kompaniji, prikupljanjem određene količine odeće za korisnike Doma. Vredni pokloni dostavljeni su u specijalnom kamionu marke DFACK, koji je kompanija "UniCredit Leasing Srbija" takođe darovala Domu, kako bi zaposleni u ovoj dečijoj ustanovi mogli na najbrži način da organizuju svakodnevnu dostavu neophodnih namirnica.\n- Darivanje Domu za decu i omladinu ometenu u mentalnom razvoju "Sremčica" za nas predstavlja mnogo više od humanitarne akcije. Prikupljanjem odeće za decu Doma naši zaposleni želeli su da pokažu brigu za zajednicu u kojoj žive i rade. Ovo je prilika da se solidarnost i humanost pokažu na delu i podstakne što veći broj ljudi i organizacija da sprovode ovakve i slične akcije - rekao je Joakim Arer, predsednik Upravnog odbora "UniCredit Leasing Srbija".\nDirektorka Doma za decu i omladinu ometenu u mentalnom razvoju "Sremčica", Milka Milovanović-Minić, zahvalila se predstavnicima kompanije, a ključeve kamiona i poklon pakete predao je lično gospodin Joakim Arer.\nSvojim prisustvom donaciju su podržale i glumice Katarina Marković i Marijana Mićić, kao i manekenka Tamara Paunović i Igor Lazić koji je lično dovezao poklon kamion.\nPored ove donacije namenjene Domu za decu i omladinu ometenu u mentalnom razvoju "Sremčica", "UniCredit Leasing" Srbija će i u budućnosti nastaviti da što aktivnije učestvuje u formiranju osećaja društvene odgovornosti te uputiti pomoć i osigurati osmeh onima kojima je to najpotrebnije.\nDom za decu i omladinu ometenu u mentalnom razvoju Sremčica


"NATO JE UBOJICA": Incident na predavanju američkog veleposlanika u Srbiji | Dnevnik.ba\n"NATO JE UBOJICA": Incident na predavanju američkog veleposlanika u Srbiji\nNakon incidenta veleposlanik je nastavio svoje predavanje, a potom je održana i diskusija u, kako je kazao, "akademskoj i prijateljskoj atmosferi".\nMuškarac srednjih godina priveden je u petak nakon što je tijekom predavanja američkog veleposlanika u Srbiji Kylea Scotta na Univerzitetu u Nišu uzvikivao parole - "NATO je ubojica" i "Kosovo je Srbija" te s balkona bacao letke s likom Vladimira Putina.\nPolicija još uvijek nije priopćila njegov identitet, pišu Večernje novosti, prenosi Fena.\n"Predavanje našeg gosta bilo je otvoreno za javnost pa je mogao da uđe i neko tko ima drugačije stavove, a veleposlanik je prokomentirao kako je sve to u duhu demokracije", ustvrdio je predsjednik Društava američko-srpskog prijateljstva dr. Dragan Milić.\nNakon incidenta, dodao je, veleposlanik je nastavio svoje predavanje, a potom je održana i diskusija u, kako je kazao, "akademskoj i prijateljskoj atmosferi".


Tužilaštvo najavilo žalbu zbog oslobađanja Veljovića\nTanjug 7. septembra 2021. 09:03\nPODGORICA – Cetinjsko tužilaštvo žaliće se na odluku sudije za istragu Borka Lončara – da ne odredi pritvor savetniku za bezbednost predsednika države Veselinu Veljoviću.\nLončar je juče nakon skoro tročasovnog saslušanja pustio na slobodu doskorašnjeg direktora Uprave policije, kojeg Osnovno državno tužilaštvo tereti da je 5. septembra na Cetinju počinio krivično delo – napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti.\nNakon izlaska iz zgrade Osnovnog suda na Cetinju, Veljović je optužio premijera Zdravka Krivokapića i potpredsjednika Vlade Dritana Abazovića da ga politički proganjaju i svete mu se, poručivši im da ga neće ni ućutkati ni uplašiti.\nMitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija, nazvao je “krvavim mitropolitom”, a vladu izdajničkom, podsećaju podgoričke Vijesti.\nTvrdio je i da tokom protesta na Dvorskom trgu u subotu i nedelju na Cetinju nije napao dojučerašnje kolege, niti im je tražio da mu prepuste komandu.\nVeljović je pre ustoličenja mitropolita Joanikija i organizovanim protestima, koje je predvodila DPS aktuelnog predsednika Mila Đukanovića, u autorskom tekstu za podgoričku Pobjedu pozvao pripadnike policije na neposlušnost.


"BiH bira između evropskog puta ili samouništenja" | Politika\n"BiH bira između evropskog puta ili samouništenja" | MONDOBA\n16. May, 01:40\n"BiH bira između evropskog puta ili samouništenja" 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n10.03.2019. / 11:07 11:11\n"BiH bira između evropskog puta ili samouništenja"\nAutor SRNA 10.03.2019. / 11:07 11:11\nPotpredsjednik SNSD-a Nikola Špirić ocijenio je da Formiranje novog saziva Savjeta ministara nije samo implementacija izbornih rezultata, već pokazatelj da li je BiH spremna za evropski put ili će nastaviti sa sukobima do samoništenja.\n"Razvlačenje uspostavljanja vlasti iz bošnjačkih pratija upravo vodi ka ovom gorem izboru. NJihovo očekivanje da međunarodna zajednica učini korak za nas najveća je prepreka evropskom putu i napretku ove zemlje", rekao je Špirić Srni.\nNaredne sedmice dogovor o Savjetu ministara\n"Čini se da su partije u Sarajevu i suviše vremena izgubile u unutrašnjim izjedanjima i traženju partnera za ulazak u sukobljavanja, a ne rješavanja pitanja koja stoje pred nama. Bošnjačke stranke trebale bi konačno da odbace `ortopedska pomagala` u vidu međunarodne zajednice i krenu u otvorene dogovore unutar BiH jer to su, na kraju, poruke koje su stigle iz Brisela, Vašingtona, Moskve i drugih centara koji jasno poručuju da je rješenje u našim rukama", kaže Špirić.\n"BiH ima šansu da 2019. dobije status kandidata"\nNikola Špirić SNSD BiH EU\n10.03.2019. / 17:31\nNe BiH,nego političari su je doveli,do samouništenja.Narod je taj,koji sve gledai trpi.


Hakeri oteli ministru spoljnih poslova Severne Makedonije nalog na Tviteru - 13.11.2021, Sputnik Srbija\nHakeri oteli ministru spoljnih poslova Severne Makedonije nalog na Tviteru\nHakeri su napali i preuzeli zvanični Tviter nalog Bujara Osmanija, ministra spoljnih poslova Severne Makedonije. 13.11.2021, Sputnik Srbija\n„Obaveštavam vas da je u ovom trenutku moj Tviter nalog van moje kontrole, te shodno tome, nedavne aktivnosti nisu deo mojih namera, aktivnosti, stavova, uverenja, niti su zvanični stavovi institucije“, naveo je Osmani na Fejsbuku.Slučaj je prijavio MUP-u, kao i Tviteru i, kako kaže, očekuje brzu reakciju i vraćanje profila.Osmanijevo ime profila bilo je promenjeno u „Snajper Šeldon“, prenosi makedonski Plusinfo.Osmaniju je posle 24 sata ponovo vraćen nalog na Tviteru, objavili su makedonski mediji.\nregion, severna makedonija, region – politika\nHakeri su napali i preuzeli zvanični Tviter nalog Bujara Osmanija, ministra spoljnih poslova Severne Makedonije.\n„Obaveštavam vas da je u ovom trenutku moj Tviter nalog van moje kontrole, te shodno tome, nedavne aktivnosti nisu deo mojih namera, aktivnosti, stavova, uverenja, niti su zvanični stavovi institucije“, naveo je Osmani na Fejsbuku.\nSlučaj je prijavio MUP-u, kao i Tviteru i, kako kaže, očekuje brzu reakciju i vraćanje profila.\nOsmanijevo ime profila bilo je promenjeno u „Snajper Šeldon“, prenosi makedonski Plusinfo.\nOsmaniju je posle 24 sata ponovo vraćen nalog na Tviteru, objavili su makedonski mediji.


Navaljni u zatvoru – Sandžaklija\nProtesti podrške Navaljnom, Nevski prospekt, Sankt Peterburg, 24. januar 2021, foto: Okras/Wikimedia Commons\nOvaj opozicioni političar je osuđen na dve i po godine zatvora zbog „kršenja uslovne kazne“ dok se oporavljao posle zamalo fatalnog napada u režiji vlade Rusije. Prošle nedelje, njegovi advokati i njegova žena Julija saopštili su da ima zdravstvene probleme, a da zatvorska uprava odbija da mu omogući adekvatno lečenje. Takođe trpi torturu lišavanjem sna.\nRuska država u nekoj vrsti usporenog spektakla slama Alekseja Navaljnog i njegovu organizaciju. Ovaj opozicioni političar je osuđen na dve i po godine zatvora zbog „kršenja uslovne kazne“ dok se oporavljao posle zamalo fatalnog napada u režiji vlade Rusije. Prošle nedelje, njegovi advokati i njegova žena Julija saopštili su da ima zdravstvene probleme, a da zatvorska uprava odbija da mu omogući adekvatno lečenje. Takođe trpi torturu lišavanjem sna. (Zatvorska uprava je porekla da loše postupa sa Navaljnim.) Prošle srede Navaljni je odlučio da stupi u štrajk glađu. U međuvremenu, njegovi saveznici spremaju nove demonstracije na kojima će zahtevati slobodu za njega. Na desetine ljudi širom Rusije još uvek je u zatvoru posle hapšenja na protestima podrške Navaljnom u januaru i februaru. Pretprošlog vikenda vlasti su uhapsile Jurija Ždanova, oca Ivana Ždanova koji vodi Antikorupcijsku fondaciju Navaljnog.\n„Svako ko poznaje Alekseja, zna da on nikad ne kuka“, napisala je Julija Navaljna na Instagramu. „Trpi bol u tišini i zbija šale“. Napisala je da je Navaljni počeo da oseća bol u leđima mesec dana ranije, dok je bio u zatvoru u Moskvi: „Prebačen je u svoj ‘prijateljski koncentracioni logor’“, kako Navaljni naziva zatvorsku koloniju. „Traži lekove protiv bolova. Doktor koji je specijalizovan za probleme s leđima, napisao mu je kakve vežbe da radi da umanji bol. Ali te bitange ne samo da mu ne daju lekove za bolove, niti dozvoljavaju doktoru da ga pogleda, već su uzeli beleške s tim vežbama od advokata i ne daju ih Alekseju“, napisala je Julija.\nNjegovi utisci o životu u zatvoru objavljuju se na društvenim mrežama: „Ako ste pratili moja sudska saslušanja, primetili ste da nisam sedeo, nego sam satima koračao po prostoru za optužene. Ne mogu ni da stojim ni da legnem“. Kaže da u zatvorskoj koloniji traži medicinsku pomoć, uglavnom uzalud. „Već mi je teško da ustanem iz kreveta, jako me boli… Pre nedelju dana, pregledao me je zatvorski doktor i prepisao mi dve pilule ibuprofena dnevno ali mi nije rekao šta je dijagnoza“. Počeo je da gubi osećaj u desnoj nozi. „Ako se oslonim na desnu nogu, odmah padnem. To pomalo uznemirava. Nešto sam se navikao da imam desnu nogu, ne bih voleo da je izgubim“. Samo nekoliko meseci ranije, Navaljni je ponovo učio da hoda dok se oporavljao od nervnog agensa Novičoka. Sad zbija šale kako šepa po zatvorskoj koloniji na drvenoj nozi i citira dijaloge iz „Ostrva s blagom“. U sredu, Navaljni je napisao da počinje da mu trne i leva noga.\nNavaljni je pisao i o ukorima koje dobija u zatvoru. Sedmočlana disciplinska komisija trenutno razmatra dvadesetak navodnih prekršaja zatvorskih pravila, uključujući „ustajanje iz kreveta deset minuta pre naredbe za ustajanje“ kao i to što je odbio „da izađe na jutarnje vežbe, nego je pozvao zatvorskog čuvara na kafu“. Takođe je „odbio da gleda video predavanje i nazvao ga idiotskim“ i „na sastanak sa advokatom došao u majici s kratkim rukavima“. Kako kaže, „slutim da ću uskoro dobiti ukor jer sam se široko smešio kad je pravilom predviđeno da patim“.\nPo dolasku u zatvorsku koloniju, Navaljni je napisao da ga noću bude na svakih sat vremena. „Probudio sam se jer je pored mog kreveta stajao uniformisani čovek. Snimao me je kamerom i govorio, ‘2:30, zatvorenik Navaljni. Preventivna provera zbog rizika od bekstva. Na mestu’. Onda ja opet zaspim, znajući da ima ljudi koji misle na mene i nikad me ne gube iz vida“. Bez obzira na humor koji Navaljni unosi u svoje zapise, oni govore o čoveku koga muče lišavanjem sna i odbijanjem medicinske nege.\nKada se Navaljni vratio u Rusiju 17. januara – posle oporavka od posledica trovanja – pretpostavljao je da će biti uhapšen po fingiranoj optužbi, ali je rekao da nije hteo da postane „samo još jedan politički emigrant u nizu“. Drugi predstavnici njegove organizacije žive u egzilu kako bi izbegli ruske zatvore. U ponedeljak je Ivan Ždanov, šef Antikorupcijske fondacije, rekao da je njegov otac, službenik u penziji, uhapšen zato što je 2019. navodno preporučio socijalni smeštaj za jednu porodicu koja za to možda nije imala uslove. „Moj otac ima 66 godina i brojne zdravstvene probleme“, napisao je Ivan Ždanov na Fejsbuku. „Mislim da će u pritvoru izgubiti i to malo zdravlja, ako uopšte preživi… Ostalo je samo još da počnu da ubijaju decu zbog onoga što im rade očevi. Već ubijaju očeve zbog postupaka dece… Da budem iskren, ovo je najstrašnija stvar koja mi se mogla desiti.“\nLeonid Volkov, koji vodi organizacioni ogranak Antikorupcijske fondacije, najavio je prošle nedelje masovne proteste za oslobađanje Navaljnog. Raniji protesti su uglavnom bili spontani, ali za ovaj je potrebna registracija unapred; kada pola miliona ljudi potvrdi učešće, organizacija će objaviti datume i lokacije demonstracija. Antikorupcijska fondacija je otvorila stranicu gde se može videti ko se sve registrovao širom Rusije. Za takav čin potrebna je hrabrost – zimus je na protestima privedeno 11 hiljada ljudi, dok je osuđeno na desetine, čini se nasumice odabranih. Svi znaju kroz šta prolaze organizatori kao što je Ždanov, pa i sam Navaljni, uprkos pažnji čitavog sveta. Ipak, već je više od 350.000 prijavljenih reklo je da će rizikovati svoju bezbednost u pokušaju da spasu Navaljnog.


Rat u Jugoslaviji: Kako su četiri momka iz Pule probila kulturni embargo u Srbiji : Južne vesti\n11:56, 8. 2. 2020.\nMarko Grbac PRIVATNA ARHIVA\nMladen Bačić i Marko Grbac tokom devedesetih imali su bend Dark basters\nRat besni, Jugoslavija se raspada, a grupa momaka iz Pule odlazi u Beograd ne bi li napravila muzički fanzin - niskotiražni i nekomercijalni časopis o tamošnjoj gitarskoj sceni.\nBio je januar 1994. godine, oni sveže punoletni, a roditelji i bliži prijatelji bez trunke znanja o njihovom putešestviju.\nZvuči kao scenario za avanturistički film? Ovo je ipak bila njihova realnost.\n„Evo me, tu sam nakon 26 godina, prvi put u Beogradu. Ide emocija...", kaže za BBC na srpskom Marko Grbac jedan od učesnika.\nPoslednji Jugosloven u Smederevu\n„Akcija diverzantsko-desantskog karaktera"\nU voz su se ukrcala njih petorica - Borut Skok, Mladen Bačić, Miro Cerovac, Dean Mihelač i Marko Grbac.\nPutovali su preko Mađarske jer su sve veze Hrvatske i Srbije zbog rata bile prekinute.\n„Nismo se mogli pomiriti sa tim da takvu scenu kao što je imala Jugoslavija i kontakte koje smo mi imali sa ljudima da se jednostavno stavi neka država, neka vlast, neka granica između nas.\n„I onda smo mi odlučili preduzeti jednu akcija koja je bila malo ,diverzantsko-desantskog karaktera' i krenuli na totalni blef u Beograd", ispričao je Grbac okupljenima na tribini u beogradskom Kulturnom centru Baraka, krajem januara gde je kao predstavnik kolektiva oživeo uspomenu na fanzin „Distorzija".\nBorut Skok, dizajner fanzina, ostao je na granici „u nekom kukuruzištu, jer je baš taj dan donesen zakon da Slovenci moraju imati vizu".\nNi dokumenta koja su ostala četvorica imala isto tako nisu važila zbog međusobnog nepriznavanja dve države, pa su ih „skinuli sa voza i proglasili teroristima".\nMarko Grbac/PRIVATNA ARHIVA\nDesno na slici Borut Skok - dizajner fanzina, koji nije stigao do Srbije, zbog pasoša\nUsledila je „filmska scena" sakrivanja od srpskih, ali i mađarskih graničara, zatim pokušaj deportovanja i podmićivanja, bežanje po polju i naposletku - hapšenje.\nMeđutim, iskrenost Puljana odobrovoljila je inspektora.\n„Rekao nam je: ,Ja vam verujem i da je bilo više takvih kao što ste vi, ne bi se desio ovakav rat'. Na kraju nam je na sopstvenu odgovornost izdao dokumente na mesec dana, koliko smo ostali u Srbiji", objasnio je Grbac.\nBura se ipak nije stišala.\nPrase i rakija\nU sred noći ih je za Beograd „pokupio autobus sa zatamnjenim staklima i dva ,četnika' na prvim sedištima sa sve bradom, šubarama i kokardama".\n„Četnicima" su tokom ratova devedesetih u Bosni i Hrvatskoj nazivani neki pripadnici paravojnih formacija, ideološki bliski istoimenom pokretu iz Drugog svetskog rata i određenim nacionalističkim partijama iz Srbije.\nJoš jedan „montipajtonovski" momenat im se dogodio kada je došlo vreme za pauzu, a autobus skrenuo ka „kukuruzištu". Pomislili su „da je to - to" jer tokom puta nisu skrivali da su iz Hrvatske.\n„Međutim, ,četnici' su izvadili prase i rakiju. Mi gledamo šta će biti, a oni kažu - pa ljudi smo", prepričava Grbac.\nBez problema su ih dovezli do Beograda i ostavili kod Studentskog kulturnog centra, tada okupljališta mladih pankera, rokera i alternativaca.\n„Njih četvorica su se pojavili kao fantomi, kauboji odmetnici i rekli nam da su iz Pule. Bili smo totalno zbunjeni jer kako su uopšte došli kad je rat još uvek trajao, kako u Hrvatskoj, tako i u Bosni", objašnjava za BBC na srpskom Jovan Bačkulja, danas reditelj na RTS-u, tada prijatelj „odmetnute četvorke".\nSeća se i da su odmah prve večeri otišli na koncert u obližnji klub KST, gde su svirali Dead Ideas, jedan od bendova koji se našao i na kasetnoj kompilaciji No Border koja je išla uz fanzin.\nNa tom koncertu, Puljani su pokupili dobar deo materijala za „Distorziju".\nAndergraund i/li mejnstrim\nSadržaj fanzina se razlikovao od uobičajnog. Pored andergraund bendova poput Brainstorm, Kbo!, X-Cess, Dead Ideas, u fanzinu su se našli Rambo Amadeus, Električni Orgazam i Partibrejkers.\n„Sve se dogodilo jedne večeri u klubu Tačka. Došli smo seli za sto, naručili piće i ljudi su sami dolazili", opisuje Grbac.\nZoran Kostić Cane, pevač Partibrejkersa, prvi dje ao intervju, zatim Srđan Gojković Gile iz Električnog Orgazma.\nEmina Latinovic/KC Baraka\nMarko Grbac - nekad i sad\nNezaboravno iskustvo su imali prilikom intervjuisanja Aleksandra Vojinovića Ace, gitariste benda Kbo!.\n„Kad smo ušli u njegov stan, sablaznili smo se jer smo videli ,orla', srpsku zastavu, nacionalizam u ekstremnom obliku. Rekli smo ,ovaj nas je tu namamio i ko zna šta nam je stavio u piće'."\nZbog toga su bili na oprezu.\n„Međutim, čovek nam je objasno da on nije šovinista, nego nacionalista, da voli svoju naciju, ali ne mrzi druge, što je sasvim fer", opisuje situaciju Grbac i dodaje da su zbog toga ipak imali „ogroman upitnik nad glavom".\nGosti režimske TV Politike\nKažu da najveću zahvalnost duguju Rambu Amadeusu i Zoranu Lazareviću - poznatijem ljubiteljima alternativnog zvuka kao Kiza Betmen.\nSa Rambom Amadeusom su se družili svakodnevno, vodio ih je na probe pratećeg benda, a i na svoj koncert u čast „francuskih kulturnjaka" koji su došli u Srbiju da probiju kulturni embargo.\n„Rambo je tada rekao, pred ljudima iz establišmenta i kulture, da nije istina da su Francuzi probili kulturni embargo, već da su to uradila četiri momka iz Pule", naglasio je Grbac.\nLazarević, voditelj nekadašnje rokenrol emisije ,,Paket aranžman" na TV Politici jednako je bio zaslužan za popularnost „omladinaca iz Pule".\n„Politika je (tada) bila teška režimska kuća sa direktorima iz JUL-a ili SPS-a, međutim, mi nikakav pritisak nismo trpeli. Tada se slobodnije pričalo o politici i drugim stvarima na televiziji nego danas. Moram da istaknem - bilo je više slobode na medijima tada, nego danas", govori Lazarević za BBC na srpskom.\nSlaže se i Grbac citirajući grafit iz Pule: „Bilo nam je bolje kad je bilo gore".\nPankeri sa Banovog brda\nGostovanje na televiziji im je donelo besplatne ulaske koncerte, a na ulici su ih prepoznavali.\n„Jedna gospođa nas je zaustavila na ulici, pitala da li smo mi oni momci iz Pule i pozvala na večeru. Prihvatili smo, jer smo bili više gladni nego siti i većinom živeli na kafi i jajima", priseća se Grbac.\nVećinu novca su potrošili za iznajmljivanje stana u beogradskom naselju Banovo Brdo. Nakon nekoliko neuspelih poziva, rešili su da se predstave kao Crnogorci, ali već nakon prve rakije dobrodošlice koju su popili sa gazdom bivaju „provaljeni". Opet, bez posledica.\nMeđutim, nisu sva iskustva prilikom boravka u Beogradu bila pozitivna.\nJovan Bačkulja sa prvom i poslednjom ,,Distorzijom''\nNakon pojavljivanja na televiziji, neonacistički orijentisani skinhedi su ih označili kao „anarhiste" i neprijatelje.\nIako nisu prijavili boravak u Beogradu, niti je iko znao njihov telefonski broj, jednog dana je stigao poziv sa neobičnom ponudom.\n„Javio nam se lik koji se predstavio kao šef skinheda u Beogradu i rekao da bi voleo da mi napravimo intervju sa njim. Rekli smo da nema šanse jer zbog toga kakav jesi, što propagiraš mržnju i to, mi smo upravo suprotno od svega toga i zato ne želimo pričati sa tobom", objasnio je Grbac.\nHardkor život Istrana\nFanzin je objavljen u 500 primeraka - prvi i jedini broj.\n„Dalje smo nastavili sa bendom da radimo ono što smo sa fanzinom, da se izražavamo. Fanzin više nije bio medij kroz koji smo izlazili već kroz muziku i tekstove", naglasio je Marko Grbac.\nSa Mladenom Bačićem je osnovao hardkor pank sastav Dark Busters.\nBend je bio proizvod kolektiva „Distorzija" a okupljali su se u „stanu pokojne prijateljeve babe".\nNazvali su ga „Klonja".\nJedina Markova uspomena iz Beograda je ova karta sa koncerta Ded Ajdijasa\nBavili su se i organizovanjem muzičkog festivala u Puntiželi, nadomak Pule.\nNazvali su ga „Prvomajski juriš" jer je prvi bio organizovan devedesetih oko Prvog maja, koji je „u atmosferi nacionalizma, Vlada Hrvatske htela da ukine kao praznik".\nTrajao je dvanaest godina.\nVremenom se kolektiv zbog životnih obaveza rasuo. Neki su ostali muzičari, neki postali muzički producenti i akademski slikari, ali su svi i dalje „životni aktivisti".\n„I dalje smo na nekoj sceni, nismo ušli u establišment jer nismo hteli, niti nas je pozvao", rekao je Grbac.\nIdeja je da se Puljani ugoste one koji su, direktno ili indirektno, učestovali u beogradskoj avanturi, a sve to „dok ne splasne emocija".\n„Posle 26 godina obnavljamo ciklus sa vama svima koji ste ovde i baš mi drago zbog toga."\n„Neću plakati, ali sam na ivici da vam pokažem kako je lepo to što su me oni pozvali, što sam ja došao i što ćemo se družiti dalje", zaključio je Grbac.


6 saveta koji će vam pomoći da se rešite zatvora | Vestinet.rs\nPočetna ŽIVOT\t6 saveta koji će vam pomoći da se rešite zatvora\nPatite li duže vreme od zatvora, u rešavanju tog neprijatnog problema mogu vam pomoći i sledećih 6 saveta kako da na prirodan način pokrenete varenje, odnosno poboljšate rad creva. Osobe s viškom kilograma trebale bi slediti samo savete pod brojevima 4, 5, i 6.\n1. Povećajte količinu ulja u ishrani.\nDa bi creva pravilno radila, odnosno da biste pospešili varenje ishrana mora da sadrži što više zdravih prirodnih ulja kojima obiluju, na primer, orašasto voće, semenke i avokado.\n2. Izbegavajte suvu hranu.\nKako bi se probavila, suva hrana treba više vlage koju će uzeti iz vašeg organizma. Stoga jedite hranu koja je prirodno vlažna i kuvana, ali ne suva. Najgora hrana za spora creva su pirinčani keksi, keksi od raži, kokice, suvo voće, granola, musli, itd.\n3. Izbegavajte sirovu hranu.\nIshrana koja se bazira na termički neobrađenoj hrani vrlo je zdrava, ali su za njenu varenje potrebni posebni enzimi, drugačiji od enzima koji služe za varenje termički obrađene hrane. Stoga se dobro informišite o sirovom načinu ishrane, a ako vam je varenje i dalje sporo.\nNapravite pauzu od suve hrane do leta jer se za toplog vremena organizam lakše privikava na sirove namirnice.zdravih prirodnih ulja kojima obiluju, na primer, orašasto voće, semenke i avokado.\n4. Očistite organizam.\nZa one sa viškom kilograma i sporom varenjem preporučuje se čišćenje organizma. Za to je potrebna jaka volja pa nije na odmet u tom procesu osloniti se na blisku osobu koja će vas dodatno motivisati ili da zajedno pristupite čišćenju organizma. Popularan način čišćenja organizma je onaj da jedan ili dva dana pijete samo sok koji ćete napraviti sami od svežeg voća i povrća. Drugi način je da jedan dan u nedelji pijete samo vodu i ne jedete nikakvu čvrstu hranu. Želite li si pojednostaviti čišćenje praktikujte ga uvek isti dan u nedelji.\n5. Izbegavajte hleb, testeninu i ovsene pahuljice.\nTo je teška hrana koja usporava rad creva te tako podstiče gojenje. Stoga jednostavne ugljene hidrate, koji nas „podmuklo“ napune kratkotrajnom energijom koja brzo nestane pa budemo letargični, zamenite žitaricama.\n6. Jedite više integralnih žitarica.\nOne su složeni ugljeni hidrati koji nas dugoročno snabdevanja energijom te sagorevaju postepeno. Cele žitarice su kinoja, ječam, proso, amarant, zob i pirinač, ali njena zdrava varijanta kojoj je potrebno duže vreme da se skuva, oko dvadeset minuta.\nJednostavne ugljene hidrate, koji nas „podmuklo“ napune kratkotrajnom energijom koja brzo nestane pa budemo letargični, zamenite žitaricama.\nNećete poverovati koliko masti ima u ovim namirnicama


Novo gorivo sa 10 odsto etanola (sadašnji benzin ima pet odst), čije uvođenje je u poslednji čas odloženo do početka marta zbog preuređenja benzinskih stanica, štetno je za oko deset odsto automobila i negativno je ocenjeno od komentatora - ponajmanje zbog toga. Tako list Manhajmer morgen piše: „Novo biogorivo stiže kasnije nego što se mislilo, ali to i nije važno. Naime, ono niti je doprinos zaštiti klime, niti od neke druge koristi i E10 je superkoještarija. Kako bi se proizveo etanol potrebno je zasejati velike površine biljkama kao što su kukuruz ili šećerna repa i neophodno je intenzivno đubrenje. Prilikom prerade sirovina i transporta nastaju velike količine ugljendioksida koji je štetan za klimu. Osim toga, još nije jasno koje štetne supstance nastaju prilikom sagorevanja novog navodno „zelenog goriva“.\nEkološki LOBI shvatite!\nUporno pokušavaju da nas ubede u nešto što s mozgom veze nema\nAutor Dejan L 31 Dec 2010, 09:12\nsjajan tekst! i istinit. sto mnogi vec godinama tvrde ali "ne, to nije istina". jok i nije... ovo bi trebalo da se nadje i u nasim novinama i casopisima.\nAutor dzigi 31 Dec 2010, 19:08\nTrebalo bi ali nesto imam osecaj da nece...\nAutor Miki 31 Dec 2010, 21:36\nSjajan tekst - za naftni lobi. Bilo ko sa pola mozga ce shvatiti da je ovo klasicna kampanja naftnih kompanija.\nCinjenica je da je ceo tekst dezinformacija, kao prvo etanol (alkohol) cistije sagoreva od benzina. Vec decenijama se prodaje od E10 (10% etanola) do E100 (u Brazilu flex-fuel fozila).\nEtanol ima vecu oktansku vrednost i moze se porediti sa premijum benziom jer efikasnije sagoreva. Problem je (narocito kod starijih automobila) sto nisu predvidjeni da idu na etanol, zato se u njih ne stavlja nista vise od E10. Automobili visokih preformansi najlakse mogu da se modifikuju da idu na cist etanol.\nSto se tice proizvodnje etanola, on se proizvodi na njivama nizeg kvaliteta i iz biljaka koji po kvalitetu NISU za ljudsku upotrebu, vec su zivotinjska hrana, tako da nema govora o tome da ce poskupeti hleb i sl. U zemljama kao sto je Srbija gde je 50% njiva neposejano - proizvodnja etanola i ostalih biogoriva je buduca zlatna zila.\nSledeca zabluda: "Prilikom prerade sirovina i transporta nastaju velike količine ugljendioksida koji je štetan za klimu." Znaci strasno! A sta je sa kolicinom CO2 koja se ispusti preradom i transportom nafte cija su nalazista i 1000 puta dalja od lokalne njive? Jos jedan dokaz kakav je ovo tekst.\nTreba jos reci da ma koliko nesavrsen bio etanol kao gorivo, on je neuporedivo bolji od benzina. Umesto uvoza nafte - placa se lokalna proizvodnja, sto je sjajno za razvoj bilo koje zemlje. A sto se tice zagadjenja (koje je manje od benzina) tu jos treba dodati da je to zatvorini krug za ugljen dioksid. Sav CO2 koji se nalazi u biljci (i na kraju u etanolu) - biljka uzima iz vazduha, pa posto je to zatvoreni ciklus - ne stvaraju novi CO2!\nKoga interesuju PRAVE informacije, a ne ovakvi lazni tekstovi neka potrazi na internetu cinjenice.\nAutor JA 02 Jan 2011, 11:18


Daredevil S02E03 - Fantastični vodič\nBy Mladen Vukčević / 21 marta, 2016\nYou are one day away from being me.\nNakon što se i druga epizoda završila padom u nepoznato i Derdevilovim nestankom, treća epizoda predstavlja jednu veoma lepu peripetiju u razvoju priče o Punisheru u drugoj sezoni. Kada se uzme veoma interesantni razgovor dvojice osvetnika i još jedna u nizu prelepo snimljenih scena borbi, može se reći da sa svakom novom epizodom, ova sezona postaje bolja i bolja.\nRejesin plan da uhvati Punishera je propao, Derdevil se umešao i sprečio pokolj, samo da bi se našao na krovu jednog od njujorških oblakodera lancima vezan za stub dok se Punisher sprema za obračun sa bajkerima. U ovoj epizodi, a to se izgleda tematski provlači kroz ovaj deo sezone, radnja se odvija na dva nivoa. Nelson i Murdok nisu ove godine samo firma, oni su bukvalno podeljeni vid pravde i borbe za istu. Dok Met u svom kostimu provodi noći sprovodeći svoju verziju pravde, Fogi i Karen se na dnevnoj svetlosti bukvalno rvu sa američkim pravnim sistemom.\nOva epizoda takođe predstavlja Klerin povratak, hrabre medicinske sestre koja ne samo da je sposobna da pomogne svakom superheroju u komšiluku, već i da brine o desetinama koje oni pošalju u hitnu pomoć. Kada se Fogi pojavi u bolnici gde Kler radi, tražeći bilo kakvu vest o Metu, oboje bivaju suočeni sa haosom koji je Punisher napravio na ulicama Đavolje kuhinje.\nIstovremeno, kako noć odmiče, tako se razvija i odnos izmežu privezanog Derdevila i Punishera. Toliko slični a toliko različiti. Kada Punisher uhvati Grota, cela debata se vodi na potpuno novom nivou. Punisher i Derdevil se ne sukobljavaju samo oko metoda, već i oko same filosofije kažnjavanja. U dijalogu se ne vodi samo polemika ko je zaslužni građanin koji treba da ima pravo da provodi noći sređujući ono što policija ne može, već i o tome da su ova dva lika, apsolutno neupitni neprijatelji, ništa drugo do dve strane istog novčića. Kada se postavi to fenomenalno pitanje gde je zapravo granica između heroja i zločinca i ko to određuje, shvatamo da je to, u ovoj priči, ustvari nestvarno tanka granica gde i najmanji uticaj može potpuno promeniti stvari. Jednostavno, u svetu samoproklamovanih heroja kao što je Kapetan Amerika, ili ljudi koji ne samo da ne preispituju svoje metode, već gaze sve pred sobom ubeđeni da su oni Bogom dani za taj posao, pitanje da li je neko heroj ili zlikovac, čak i na tako prizemnom nivou, jeste mnogo interesantnije i ljudskije. Derdevil i ove sezone nastavlja priču o ljudskosti prožimajući je i onim što je možda najviše ljudsko – nesavršenost i greh.\nSa pištoljem zalepljenim za svoju ruku, ucenjen da je jedini način da spreči Punishera da ubije Grota da sam počini ubistvo, Derdevil biva doveden do poslednje granice izdržljivosti gde on pravi svoj izbor. Ne između Punishera i Grota, koji ima nešto mračniju prošlost, već između toga da bude nemi posmatralac Punisherove igre i promene pravila. Derdevil puca u lance, oslobđajući se, a kada Punisher konačno napadne bajkere, sve ode dođavola.\nU drugoj epizodi prve sezone, postoji jedan obračun sa ruskom mafijom koji je ušao u anale Marvelovog univerzuma kao jedna od najlepše snimljenih borilačkih sekvenci. Borba koja je snimljena u jednoj neprekidnoj filmskoj sekvenci postala je zaštitni znak prve sezone. Ove godine, u trećoj epizodi imamo scenu koja ne samo da je fenomenalan pandan sceni iz prve sezone, već na mnogo načina, kao duža, krvavija i na mnogo načina daleko teža za snimanje, scena na stepeništu je nešto što će ostati kao lepa uspomena svim filmofilima koji budu gledali ovu sezonu. Svakako, postavlja se sjajno pitanje. Koja scena je bolja – hodnik ili stepenište? Odlučite sami.\nKraj epizode se fokusira na Karen i misteriozno otkriće o Punisherovoj prošlosti u vidu rentgenskog snimka glave na kom se vidi rupa u lobanji od metka.\nIzmeđu pitanja o tome ko je pobedio u moralnom nadmudrivanju izmešu Punishera i Derdevila, da li je Fogi zaista pravi heroj ove sage i koliko nas sjajno izrežiranih borbi očekuje ove godine, druga sezona „Derdevila“ se nastavlja jednako solidno kako je počela, a svaka nova epizoda nadmašuje onu prethodnu. Koliko će to trajati, ostaje nam da vidimo.\nTags: daredevil, defenders, hell's kitchen, marvel, punisher


MUZEJ AUTOMOBILA U BEOGRADU: Ferari – crvena ikona svog doba | Ekspres.net\nM.P. /Foto: Oksana Skendžić\nPovezane vesti – MUZEJ AUTOMOBILA U BEOGRADU: Sreten Kostić – prvi šofer u Srbiji koji je vozio kralja Petra.\nMeđu pedesetak izloženih automobila jedan se svojim izgledom i pedigreom posebno izdvaja. Naravno reč je o Ferariju. Iako je isključen i ne proizvodi svoj prepoznatljivi zvuk zbog kog se svaki put okrenemo na ulici kada ga čujemo, ovaj eksplozivni lepotan crvene boje, jednostavno pleni svojim izgledom.\nSvestan je bio i Bratislav Petković šta poseduje u svojoj kolekciji, pa i ne čudi zašto je izabrao da baš Ferari bude prvi na ulazu i onaj koji će dočekivati goste. Reč je o modelu 308 GTS iz 1978. godine.\nOvaj model proizvodio se od 1975. do 1985. godine kao zamena za “dino” seriju, ali uz mnogo unapređenja koja su ga činila punokrvnim Ferarijem.\nDizajnirao ga je Leonardo Fioravanti za studio “pininfarana”, a popularnost je stekao uz seriju ” “Magnum P.I.” sa Tomom Selekom u glavnoj ulozi.\nDanas je ovaj Ferari ikona svog doba i popularan je kod entuzijasta i kolekcionara.\nPored Ferarija, parkiran je još jedan izuzetan primerak – “Oburn 851 spidster” iz 1935. godine.\nOvaj model sa karakterističnim “Bouttejl” zadnjim krajem jedan je od najsvetlijih primera predratne američke automobilske industrije. Namenjen najbogattijem sloju kupaca, ovaj kabriolet predstavlja samu krunu art deko ere automobilizma.\nNezaboravan dizajn, visok kvalitet izrade i jednostavna mehanika učinile su ga ikonom svog doba, a detaljne replike ovog automobila su izuzetno popularne u SAD, ali i širom sveta.\nModel u kolekciji Bratislava Petkovića verna je replika originalu.\nTags automobilibeogradferarimuzej automobilaOburn 851\nMUZEJ AUTOMOBILA: Sreten Kostić – prvi šofer u Srbiji koji je vozio Kralja Petra TRINAESTA NOĆ MUZEJA: Umetnost i lepota u službi humanosti DANI RUSKOG FILMA U SRBIJI: Ove godine dešavanje u Beogradu i Nišu Preminula glumica Radmila Andrić


Vesti – Prirodnjački muzej u Beogradu\nOtvorena je izložba „Evolucija“\nOtvorena je izložba „Evolucija“Dana 30.12.2021. godine je u Galeriji našeg muzeja, svečano otvorena izložba ,,Evolucija “!Obraćajući se prisutnima v.d. direktor Prirodnjačkog muzeja Slavko Spasić, izjavio\nEvolucijaNOVA EKSKLUZIVNA IZLOŽBA ,,EVOLUCIJA“ U GALERIJI PRIRODNJAČKOG MUZEJAPUT EVOLUCIJE KA MODERNOM ČOVEKU DUG VIŠE OD 30 MILIONA GODINANajstariji ikada pronađeni fosili na svetu starosti 3,5\nPrirodnjački muzeji za 21. vek Prirodnjački muzej u Beogradu, uz podršku Ministarstva kulture i informisanja, a u saradnji sa kompanijom Color Media Communications, 25. novembra\nDr Marjan Niketić izabran za dopisnog člana SANU\nDr Marjan Niketić izabran za dopisnog člana SANU Izborna skupština Srpske akademije nauka i umetnosti izabrala je nove redovne, dopisne i inostrane članove. Velika nam\nPoseta v.d. upravnika Narodne biblioteke Srbije\nPoseta v.d. upravnika Narodne biblioteke Srbije Dana 28.10.2021. godine u prostorijama našeg muzeja održan je radni sastanak v.d. direktora Prirodnjačkog muzeja Slavka Spasića i v.d.\nSvetski dan turizmaGalerijaPrirodnjačkogmuzejanaKalemegdanu27–28. septembar – Ulaz slobodanPrirodnjački muzej pridružio se akciji Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija koje sa preko 80 kulturno turističkih atrakcija širom Srbije\nDani evropske baštine 2021.Kulturno nasleđe za sve“ (Nasleđe: All Inclusive)\nDani evropske baštine 2021. „Kulturno nasleđe za sve“ (Nasleđe: All Inclusive)IZLOŽBA „KAVIJAR“GalerijaPrirodnjačkogmuzejanaKalemegdanuAutor: Dubravka Vučić, viši kustos21–24. septembar – Ulaz slobodan Zanimljiva priča o izuzetno cenjenoj poslastici-kavijaru.\nPošta Srbije i Prirodnjački muzej u Beogradu promovisali izdanje poštanskih maraka Evropa 2021. sa zaštićenim vrstama ptica u SrbijiPoštanska marka Stepski soko (Falco cherrug) kandidat\nKavijar Kako je kavijar postao nadaleko poznat, zašto je i kada u bio hrana siromašnih, zbog čega je srpski kavijar bio jedan od najcenjenijih i\nKako izgleda deo saradnje dva Prirodnjačka muzeja?Dr Oleg Mandić, naučni saradnik i kustos paleontolog Prirodnjačkog muzeja u Bečy, NhM Naturhistorisches Museum Wien, u saradnji sa dr\nPotpisan Sporazum o saradnji Prirodnjačkog muzeja u Beogradu i Zavoda za proučavanje kulturnog razvitkaPotpisivanjem Sporazuma o saradnji, Prirodnjački muzej u Beogradu i Zavod za proučavanje\nOtvaranjem izložbe „Staro i nestalo voće Srbije“ obeležen jubilej Nacionalnog parka TaraPovodom 40 godina od osnivanja Nacionalnog parka Tara, u prostorijama Centra za posetioce u\nOtvorena je izložba „U kamenu svetlosti trag“\nOtvorena je izložba „U kamenu svetlosti trag”U subotu, 3. jula 2021, u Galeriji na Kalemegdanu, otvorena je izložba „U kamenu svetlosti trag“, realizovana u saradnji\nPozivamo Vas da medijski ispratite otvaranje nove izložbe Prirodnjačkog muzeja u Galeriji Prirodnjačkog muzeja, Mali Kalemegdan 5, Beograd„U kamenu svetlosti trag“u subotu, 3. jula 2021.\nSporazum o saradnji između Prirodnjačkog muzeja u Beogradu i Prirodnjačkog muzeja Crne Gore Danas su u prostorijama Prirodnjačkog muzeja u Beogradu Slavko Spasić, v.d. direktora\nBilten Prirodnjačkog muzeja među vodećim nacionalnim naučnim časopisima Početkom dvadesetog veka, od 1903. godine, započeta je naučna izdavačka delatnost Prirodnjačkog muzeja, tada Muzeja srpske zemlje.\nNovo u Prirodnjačkom muzeju Zbirke Prirodnjačkog muzeja su nedavno postale bogatije za vrednu rekonstruisanu fosilnu lobanju drevnog pretka današnjih ljudi, čuvenog australopitekusa. Reč je vernoj\nSAOPŠTENJE POVODOM USPEŠNOG RASPLETA DOGAĐAJA Povodom uspešnog raspleta događaja, nastalog najavom izmeštanja Prirodnjačkog muzeja izvan resora kulture Srbije, koje je izazvalo veliku uznemirenost i jučerašnjeg\nBarjak Prirodnjačkog muzeja Povodom jubileja 125 godina od osnivanja, Prirodnjački muzej je ponovo istakao svoju zastavu. Zelena i smeđa boja simbolizuju živu i neživu prirodu,\nSaopštenje za javnost Sastanak rukovodstva Prirodnjačkog muzeja u Beogradu i Potpredsednika Vlade Srbije i Ministra kulture i informisanja gospođe Maje Gojković na kome je razmatrana\nSaopštenje o gašenju Prirodnjačkog muzeja Obaveštavamo vas da su predstavnici Prirodnjačkog muzeja pozvani na sastanak u Ministarstvo kulture i informisanja. Nadamo se razjašnjenju situacije.Vaš Prirodnjački\nSaopštenje o gašenju Prirodnjačkog muzeja Iako zaposleni i rukovodstvo Prirodnjačkog muzeja nisu konsultovani, nezvanično su saznali da se planira ukidanje samostalnosti ove institucije u godini\n125-godina Prirodnjačkog muzeja Prirodnjački muzej je osnovan 19. decembra 1895. godine. Spada u red najstarijih institucija kulture i nauke u Srbiji (jedna od 5 prvih\nPut na MesecGalerija Prirodnjačkog muzeja na Kalemegdanu 26.07.2019. do 31.01.2020. godineIzložba „Put na Mesec“ je posvećena 50. godišnjici „velikog koraka za čovečanstvo“ – događaju koji\nPazi, otrovno!Galerija Prirodnjačkog muzeja na Kalemegdanu 29.09.2018. do 27.04.2019. godineIzložba „Pazi, otrovno!“ je još jedna neobična izložba Prirodnjačkog muzeja u Beogradu na kojoj je predstavljen\nPutovanje – Josif Pančić (1814 – 1888)Galerija Prirodnjačkog muzeja na Kalemegdanu 27.12.2014. do 18.05.2015. godineKada se iz rodnog sela Ugrini blizu Bribira, u carskoj Austriji,\n6 noguGalerija Prirodnjačkog muzeja na Kalemegdanu 04.04.2012. do 29.01.2013. godineIzložba „6 nogu” je trodimenzionalni prikaz zbirke od šest priča o insektima (ili možda još više\nOtvaranje izložbe ,,Put na Mesec“\nOtvaranje izložbe ,,Put na Mesec”U petak, 26. jula 2019. godine u 19 časova, u Galeriji Prirodnjačkog muzeja na Kalemegdanu otvorena je izložba „Put na Mesec“,\nDirektor Prirodnjačkog muzeja u Beogradu, dr Milan Paunović, mamaliolog i stručnjak za proučavanje slepih miševa, danas je za TV N1 govorio o biologiji slepih miševa


U Šibensko-kninskoj županiji do sada razminirano 35 posto površina - Vijesti - Index.hr\nU Šibensko-kninskoj županiji do sada razminirano 35 posto površina\nčetvrtak, 20.3.2003. 15:51\nU ŠIBENSKO_KNINSKOJ županiji, koja je nakon Domovinskog rata imala 580 otkrivenih minskih polja, do sada je razminirano njih 35 posto na površini od oko 8,5 milijuna četvornih metara, od čega je u prošloj godini od mina očišćeno oko 2,5 milijuna četvornih metara, rekao je Miljenko Vahtarić, pomoćnik ravnatelja Hrvatskog centra za razminiranje.\nProcjenjuje se da je u Županiji ostalo još 52,8 četvornih kilometara minski sumnjivih površina koje bi trebale biti pregledane i razminirane do 2010. godine, rekao je Vahtarić. On je danas s Ivanom Čikarom, predstojnikom zadarske podružnice, razgovarao sa šibensko-kninskim županom Dujom Stančićem o planu razminiranja u Šibensko-kninskoj županiji u ovoj godini.\nIstaknuo je da će u ovoj godini HCR pregledati i razminirati oko 5,2 četvorna kilometra u Šibensko-kninskoj županiji i to na području gradova Drniša, Skradina i Vodica te u općinama Promini, Ružiću i Kistanjama. Upozorio je da je, u suradnji s lokalnom zajednicom, potrebno provoditi stalne edukacijske akcije među stanovništvom, posebno djecom, pa će djelatnici HCR-a posjetiti sve škole na područjima na kojima rade.\nPo podacima HCR-a, od 1991. godine do danas u Šibensko-kninskoj županiji u minskim su poljima stradale 103 osobe. Od toga ih je 19 poginulo, a 81 je teško ozlijeđena.\n(Hina) df dd


Mikrokreditni sektor upoznat sa novim zahtjevima i propisima u oblasti upravljanja rizicima - Privredna štampa\nUdruženje profesionalnih rizik menadžera u Bosni i Hercegovini (UPRMBiH), danas, je u saradnji sa Globalnom asocijacijom risk profesionalaca (GARP) i Međunarodnom finansijskom korporacijom (IFC), uspješno održalo seminar na temu „Upravljanje rizicima u mikrokreditnom sektoru” u skladu sa najnovijim zahtjevima i propisima domaćih i međunarodnih regulatora.\nSeminaru je prisustvovalo više od 30 učesnika iz finansijskog sektora uključujući predstavnike lokalnih mikrokreditnih fondacija i međunarodnih donatora. Predavač na ovom seminaru bila je renomirani stručnjak Donna Nails sa višegodišnjim, bogatim internacionalnim iskustvom u oblasti upravljanja rizicima, mikrokreditiranja, međunarodnih razvojnih finansija, korporativnog upravljanja, bankarstva i revizije uključujući rad na projektima u zemljama Velike Britanije, Sjedinjenih Američkih Država, Evrope, Afrike, i Azije.\nOvaj seminar je bio nastavak edukacijskog programa UPRMBiH zasnovanog na međunarodno priznatoj metodologiji sa glavnim ciljom da se akteri finansijskog sektora BiH, a posebno predstavnici lokalnih mikrokreditnih organizacija upoznaju sa najnovijim zahtjevima i standardima upravljanja rizicima kako bi se omogućio dalji rast i razvoj ovog sektora te njegov veći doprinos BiH ekonomiji.\n“Udruženje profesionalnih rizik menadžera u BiH kroz ovaj seminar želi da nastavi sa organizacijom edukativnih programa zasnovanih na najaktuelnijim temama iz oblasti finansija, u ovom slučaju mikrokredita. Upravljanje rizicima je jedna od ključnih funkcija u radu svake finansijske institucije, te UPRMBiH kroz ove i slične aktivnosti nastoji unaprijediti kapacitete lokalnih profesionalaca kako bi oni na adekvatan način implementirali najnovije zahtjeve i standarde iz ove oblasti u svojim institucijama”, –izjavio je Amir Softić, Predsjednik UPRMBiH.\nSa partnerima EFSE-om i GARP-om, UPRMBiH će ove godine realizovati prvi regionalni program certifikacije za rizik menadžere.\n“Radi se o programu koji svojim kvalitetom i značajem prevazilazi lokalni okvir i ima za cilj da bude regionalno priznat što bi omogućilo Bosni i Hercegovini da postane centar za obuku rizik menadžera u skladu sa najnovijim međunarodnim standardima”, izjavio je Amar Brkan, Generalni Sekretar UPRMBiH.\nUdruženje profesionalnih rizik menadžera u Bosni i Hercegovini jedno je od samo 40 priznatih partnera GARP-a na svjetskom nivou.\nU okviru Kontinuirane profesionalne edukacije računovođa i revizora Privredna štampa d.o.o. Sarajevo organizuje prvi ciklus ZIPSpro seminara u 2019. godini,…\nU okviru Festivala dječije umjetnosti (FEDU) danas je, u Sarajevu, održana edukativno-informativna radionica za srednjoškolce o primjeni CO2 u prehrambenoj…\nFederalna ministrica obrazovanja i znanosti Elvira Dilberović u danas je u Tehnološkom parku Intera u Mostaru otvorila dvodnevnu međunarodnu znanstveno-stručnu…\nObnovljeni objekt i opremljeni laboratoriji Zavoda za hranu i veterinarstvo Hercegbosanske županije u Livnu svečano je otvoren prije dva dana.…


Izabran sam uz najveću podršku u savremenoj istoriji - Istinomer\nhttps://www.istinomer.rs/izjava/izabran-sam-uz-najvecu-podrsku-u-savremenoj-istoriji/ 2018-03-27 0 5 0 Kratke noge Istinomer\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je, na konferenciji o populacionoj politici, kao nešto što ga kvalifikuje da govori o natalitetu, istakao da je na tu funkciju izabran uz najveću podršku u savremenoj srpskoj istoriji. Vučić je, inače, na predsedničkim izborima 2017. ubedljivo pobedio u prvom krugu i osvojio ukupno 2.012.788 glasova.\nKako bismo utvrdili da li je to najveća podrška jednom predsedniku Srbije, moraćemo da uporedimo broj glasova koje su svojevremeno dobijali Milošević, Tadić i Nikolić sa brojem koji Vučić opisuje kao – obaranje rekorda.\nNa predsedničkim izborima u decembru 1990. Slobodan Milošević je dobio ukupno 3.285.799 glasova. Dve godine kasnije, na decembarskim izborima, za Miloševića je glasalo 2.515.047 birača. To je, očigledno, više nego što je Aleksandar Vučić dobio 2017. godine.\nMeđutim, predsednik možda pod savremenom istorijom podrazumeva period posle 5. oktobra 2000. Ali i takva računica je pogrešna.\nU drugom krugu predsedničkih izbora 2008. Boris Tadić je dobio 2.304.467 glasova, dok je Tomislav Nikolić – koji je izgubio ove izbore – dobio 2.197.155. Dakle, Nikolić je izgubio izbornu utakmicu od Tadića 2008. sa više glasova nego što je Vučić dobio na izborima 2017. godine, o čemu je Nadežda Milenković već pisala na Peščaniku.\nDakle, rezultati ranijih izbora za predsednika Srbije od devedesetih na ovamo pokazuju da Aleksandar Vučić nije izabran uz najveću podršku, zbog čega za ovu izjavu dobija ocenu “kratke noge”.\nizbori populaciona politika podrška


Prikaz govora poslanika Nenad Popović\nGospodine predsedniče, gospodine ministre, kolege poslanici, DSS je podnela amandman na član 1. izmena Zakona o budžetskom sistemu, koji se tiče indeksacije, odnosno povećanja penzija i plata u javnom sektoru.\nOgraničenje rasta plata po vašem predlogu podrazumeva dva povećanja, u iznosu od 0,5% u 2015. i 2016. godini, u aprilu i oktobru. Trenutno zakonsko rešenje predviđa indeksaciju u skladu sa rastom potrošačkih cena. Prema postojećem zakonu, u 2014. godini predviđen je rast plata u javnom sektoru i penzija u aprilu od 0,5% i 1% u oktobru.\nPored ovog minimalnog povećanja, predviđa se i mogućnost, ja ću da citiram – da ne dođe do ovog povećanja penzija i plata u oktobru, ukoliko se ne donese propis kojim će se urediti nivo zarade u javnom sektoru.\nPodneli smo amandman da se ovaj stav obriše, jer smatramo neprihvatljivim da se u ovom trenutku dovodi u pitanje čak i minimalni rast plata i penzija od 1%. Pogotovo nije u skladu sa proklamacijama Vlade i ovaj dodatni stav, da možda čak do toga i ne dođe.\nŠta se dalje predlaže? Predlaže se da se u aprilu i oktobru 2015. godine povećaju plate i penzije po 0,5%. Gospodine predsedavajući, samo bih vas zamolio da ovo vreme računate od vremena ovlašćenog predstavnika. Znači da će penzije i plate u 2015. godini rasti dva puta, samo po 0,5%, umesto kao što je predviđeno ovim zakonskim rešenjem, po 2%, znači, četiri puta manje. Ako uzmemo da je 2% nešto veliko, rast će po 0,5%. Mi to predlažemo ovim amandmanom, da ostane na ovom stavu od 2% u aprilu i u oktobru.\nTakođe, što se tiče 2016. godine, predlaže se da plate i penzije rastu po 0,5%, umesto da se usklađuju sa stopom inflacije u prethodnih šest meseci. Ovo znači da će plate i penzije u 2016. godini rasti dva puta samo po 0,5%, umesto dva puta po 2%, kako mi sada predlažemo amandmanom. Sve ovo jasno dovodi do zaključka da će zaista doći do objektivnog pogoršanja standarda pre svega penzionera. Penzije će u naredne tri godine porasti znatno manje u odnosu na predviđenu inflaciju.\nDaću vam jedan primer. Ako uzmemo prosečna primanja, sledeće godine će onaj koji ima prosečna primanja imati rast plate za 707 dinara, dok će prosečna penzija porasti za 380 dinara, a po procenama, po predviđanjima, izdaci za potrošačku korpu će da porastu za skoro 2.000 dinara. Znači, prosečna dinara 707 dinara, prosečna penzija 380 dinara, a potrošačka korpa oko 2.000 dinara.\nInflacija će višestruko pojesti ova povećanja i dovesti do pada standarda. Znamo da je teško i mislim da niko u ovoj sali neće reći da je situacija laka. Ali, moram da dodam da će i u privatnom sektoru doći do pada standarda, jer kod njih takođe neće biti nikakvog povećanja. Suština ovoga je da su ukupne uštede, koje će se dobiti ovim smanjivanjem primanja za naše sugrađane u 2015. i 2016. godini, ravne 160 miliona evra. Možemo da kažemo da je cifra mala, možemo da kažemo da je velika, ali sigurno možemo svi da se složimo da ona nije ključna za ovaj budžet.\nSmatramo da priroda uzroka teškoća u funkcionisanju penzionog sistema Srbije je pre svega zakon i ovde izlazimo sa zahtevom da se neodložno počne sa reformom penzionog sistema, ali ne tako da se reše kratkoročno problemi, već srednjeročno i dugoročno. Mislim da tu treba Vlada da pokaže znanje, sposobnost, inicijativu i da na ovom primeru novog penzionog zakona napravimo neki skok u sledećih nekoliko godina.\nOno što bih ja dodao, vratiću se na onih 160 miliona evra, koliko je ušteda. Ne možemo da se složimo da tih 160 miliona će doneti neku veliku uštedu u budžetu, iako cifra nije mala, ali ona nije ključna. Postoje druga mesta gde ove uštede mogu da se naprave, ukoliko gledamo i politički kontekst. Mislim da ministar u Vladi i Vlada su pre svega politički ljudi.\nUzeći su samo primer SSP. Ja sam i prošli put, kada smo govorili u načelu, rekao da smo 2008. godine naplatili od carina, na proizvode koji su dolazili pre liberalizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda, 800 miliona evra.\nOdmah sledeće godine, posle primene Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, došli smo do toga da je ta cifra pala na 400 miliona evra, da bi ove godine, posle četiri-pet godina, došla do manje od 300 miliona evra. Mi govorimo o 160 miliona evra. Vidite gde je ušteda. A ovde sigurno od te liberalizacije gubimo minimum 300 miliona evra, mada po nekim procenama možda i više.\nAli, vidite gde je još veći problem, govorimo o političkom konceptu ovog rešenja – 1. januara 2014. godine, za 20-ak dana, počinje potpuna liberalizacija, praktično potpuna, sa tržištem EU i mislim da ćemo tu imati dodatne gubitke. Još jednom apelujem, ovih 160 miliona nisu mali, ali ne rešavaju problem budžeta, a s druge strane, bez ikakvog razloga dopuštamo da gubimo 300 i više miliona evra zbog toga što smo liberalizovali tržište i pogotovo što ćemo liberalizovati.\nPonoviću – imam najveće moguće poštovanje prema našim partnerima iz EU. To je tržište gde mi najviše izvozimo i treba da nastavimo tako, treba, ako možemo, još i da povećamo. Ali, prerano smo krenuli u tu liberalizaciju. Sve zemlje EU su liberalizovale tržište jednu, dve ili tri godine pre ulaska u EU. Mi smo liberalizovali pre pet godina, sada ćemo liberalizovati od januara, a pitanje je da li ćemo ući u EU sledećih 10 ili 15 godina.\nNije slučajno odabran taj momenat da se to liberalizuje godinu, dve ili tri pred ulazak. Svi su znali da će trpeti određene gubitke od carina, od ulaska drugih proizvoda na tržište, ali tada su postojali i veliki fondovi kojima su ti gubici mogli da se nadomeste. Danas, nažalost, ni tih fondova nema.\nDa bismo na neki način izašli iz ovoga i da bi našli tih 160 miliona evra na drugoj strani, smatramo da je potrebno naći način da se ne dozvoli potpuna liberalizacija 2014. godine. Mi smo u ovoj Skupštini govorili ravno pre godinu dana, imali smo čak neke izjave da će možda doći do razgovora sa EU, što se tiče odlaganja ovog roka za potpunu liberalizaciju.\nNaravno, ja bih dodao da osim najboljih mogućih odnosa sa EU, naš jasan stav je da mi ne treba da idemo dalje u evropske integracije, već treba da održimo našu političku neutralnost, a s druge strane i da ekonomski, samo ekonomski, treba biti realan, takođe krenemo u približavanje Evro-azijskoj uniji, na način kako to rade baš zemlje iz EU. Najbolji primeri su velike zemlje: Nemačka, Francuska, Engleska, Poljska. Sada i Turska, koja je kandidat za ulazak u EU već dugi niz godina, takođe želi da napravi partnerski odnos sa zemljama Evro-azije, konkretno Rusijom, Kazahstanom i Belorusijom, a vrlo verovatno uskoro i Kirgizijom i Jermenijom. Hvala.\nReč ima narodni poslanik Vučeta Tošković. Izvolite.\nGospodin Srđan Milivojević, po Poslovniku.\nHvala, gospodine Milivojeviću.\nReč ima gospodin Mlađan Dinkić. Izvolite.