ВУЧИЋ СЕ САСТАО СА АЛЕКСАНДРОМ БОЦАН-ХАРЧЕНКОМ: Председник и руски амбасадор разговарали на Андрићевом венцу (ФОТО) | Новости\nСастанак се одржао у згради Генералног секретаријата председника Републике на Андрићевом венцу.\nВУЧИЋ НА САСТАНКУ СА ЧЕН БО: Председник Србије у среду са амбасадорком Кине\n27. 10. 2020. у 20:54\nАлександар Вучић састанак Андрићев венац Александар Боцан Харченко\nNadamo se sto boljem i uspesnijem sastanku.\nVerujem daće biti postignuti kao i uvek dobri rezultati za našu zemlju. Rusija nam je uvek izlazila u susret i uvek nam je pomagala oni su uvek dobrodošli u našu zemlju očekujem dobre rezultate što se tiču pregovora.\nSamo ovako treba nastaviti diplomatiju smatram da je to korak ka budućnosti naše zemlje.\nRuski ambasador je ovim dolaskom i ovim razgovorom iskazao veliko poštovanje prema našoj zemlji. Smatram da nikad bolju saradnju nismo imali sa Rusima kao što sada imamo.\nMoj lični zaključak je daće ovaj sastanak unaprediti već postojeću saradnju na najviši mogući nivo.\nSrbija i Rusija odrzavaju redovne konsultacije o svim vaznim pitanjima.\nSrbija je odana i verna Rusiji, odlucna da neguje prijateljstvo koje ima sa njom, da ucvrscuje saradnju i politicke odnose.\nNadam se nastavku odlične saradnje sa Rusijom, na svim poljima.\nOdlična i iskrena saradnja!\nСастанци нам много значе у овако тешком периоду. Уједињени можемо много тога да постигнемо.\n( 797 ) ( 0 )Одговори\nSastanak Vucica i ruskog ambasadora Bocan- Harcenka ima za cilj da potvrdi saradnju ove dve zemlje na mnogim poljima i otvori nova poglavlja zajednickih investicija\nSastanak je protekao nadam se i verujem u veoma prijatnom tonu, jer kako i drugačije može kada su dva iskrena prijatelja u pitanju.\nSaradnja sa Rusijom je u obostranom interesu i svakako na zadovoljstvo pravoslavne brace\n( 451 ) ( 0 )Одговори\nPodrška Rusije na svim poljima je od neprocenjive važnosti za Srbiju, na čemu smo im beskrajno zahvalni.\nTreba da budemo ponosni na to sto imamo divno prijateljstvo i saradnju sa Rusijom.\nUvek je dobro sastati se sa tako velikim prijateljima kao što su Rusi.\nSastanak sa bratskom zemljom Rusijom uvek nam je dobo doneo i nakon korone trebamo se češće sastajati.\nnastavljaju se tradicionalno dobri odnosi između Srbije i Rusije\nSaradnja Srbije i prijateljske Rusije je na zavidnom nivou,jer su Rusi naši verni i iskreni prijatelji uvek bili i uvek će ostati!!!!\nSrbija i Rusija vekovima imaju dobru saradnju i veliko prijateljstvo, takav odnos treba održavati i dalje, prijateljstvo treba sačuvati i negovati.\nSastanak od velikog značaja za Srbiju,jer saradnja naše zemlje i prijateljske Rusije je na zavidnom nivou!!!\nBraća Rusi su naši najveći iskreni prijatelji,hvala im na svemu i hvala im što su uvek uz nas!!!!\nSrecni smo i ponosni sto sa Rusijom imamo dobre prijateljske odnose koje treba negovati i cuvati.\nSa nasom Bracom Rusima, Srbija moze dosta toga postici u ekonomskom i politickom smislu.\n( 658 ) ( 0 )Одговори\nNas odnos sa Rusima je na visokom nivou, saradnja se sada jos vise produbljuje i poverenje jos vise raste.\nNadam se pozitivnom ishodu sastanka.\nVeoma vazan sastanak sa ruskim ambasadorom danas, i nastavak saradnje za dalji razvoj i napredak Srbije....\nImamo jako dobar odnos sa Rusijom. Nastavljamo i dalje takvim tempom.\nSrbija i Rusija imaju odličnu saradnju, možda čak i istorijsku ali se obe strane trude da se ta saradnja još više produbi\nRusija je i u korona krizi pokazala da je svim silama uz Srbiju, i u teoriji i u praksi.\n( 627 ) ( 0 )Одговори\nUvek dobrodosli i rado vidjeni svi funkcioneri iz Rusije,jer oni su zaista nasi prijatelji!Nadamo se dobrim,pozitivnim rezultatima susreta naseg predsednika i ambasadora Rusije!\n( 0 ) ( 555 )Одговори\nNasi prijateljski odnosi jaci svakog dana sve vise!\n( 614 ) ( 0 )Одговори\nSaradnja sa Rusijom je jako bitna i vazna za Srbiju i srpski narod!\n( 641 ) ( 0 )Одговори\nRusija je uvek pružala podršku Srbiji!\nRusija je uvek bila uz nas narod, Srbija zna da postuje\nRusi su nasi iskreni prijatelji to je cinjenica\nRusija oduvek bila na strani Srbije...\nSastanak od velike vaznsoti za Srbiju. Verujem u dobre rezultate ovog sastanka.\nDobri odnosi i saradnja sa bratskom Rusijom. Iskreni prijatelji su Srbija i Rusija.\nRusija je veliki i iskren prijatelj Srbije, drago nam je zbog toga.\nSrbija konstantno radi na održavanju prijateljskih odnosa sa Rusijom. Njihova podrška i pomoć nam puno znače.\nTreba nastaviti graditi dobre odnose sa Rusijom.\nSrbija i Rusija su uvek imale dobru saradnju, zasnovanu na bratskom odnosu!\nNastavlja se odlična saradnja između naših zemalja zahvaljujući obostranom trudu državnika\nOvom posetom Rusija dokazuje da joj je stalo do Srbije. Naša dva naroda niko ne može posvadjati.\nProjekti koje realizujemo zajedničkim snagama sa Rusijom su prilika za nova radna mesta i zapošljavanje naših stručnjaka.\nKroz saradnju sa Rusijom jačamo našu ekonomksu moć.\nRusija i Srbija imaju odnos koji bi pozelela svaka drzava da ima. Uzajamno postovanje i pomoc kada je to potrebno je nesto od cega se sastoji taj cvrsti prijateljski odnos izmedju ove dve drzave.\nNema nama blizeg naroda od ruskog!\nVeliki pozdrav ruskoj braci!\nOdnosi Srbije i Rusije su na istoriskom maksimumu.\nSrpsko- ruski odnosi krecu se uzlaznom putanjom i saradnja u mnogim domenima izmedju ove dve ekonomije ostvaruje vise nego uspesne rezultate.\nRazvoj dobrih odnosa ide na korist i Srbije i Rusije.\nSrbija i Rusija razvijaju saradnju koja ide uzlaznom putanjom.\nRusija se pokazala kao naš iskren i pouzdan prijatelj, i današnji sastanak dodatno utiče na unapredjenje odnosa izmedju dve zemlje.\nNasa braca Rusi su uvek bili tu za nas i uz nas, kada imate jednu takvu sliu koja moze u svakom trenutku da vam pomogne materijalno,pravno itd trebamo biti zahvalni na tome.\nBraca Rusi,nasi verni prijatelji i podrska i uvek su tu kad je najteze\nRazgovor sa ruskim ambasadorom je uvek konstruktivan i koristan za obe strane.\nZahvalan je srpski narod Rusiji i Putinu lično za veliku pomoć na privodjenju kraju radova na Hramu Svetog Save.\nSigurno će se roditi dobri rezultati.\nMnogo nam znači porška Rusije po pitanju KiM. Nastavljamo da jačamo bilateralnu saradnju.\nPrijateljstvo Srbije i Rusije je jače nego ikada zahvaljujući predsedmniku Vučiću.\nImamo odlične odnose sa Rusijom. Predsednik nastavlja da se bori za bolju budućnost Srbije.\nUvek smo imali dobru saradnju sa bratskom Rusijom.\nRusija je uvek uz Srbiju, naročito kada je teško! Verujem da će ovi važni dogovoreni projekti biti uspešno realizovani u planiranim rokovima!\nImaju oni dosta tema za razgovor. Rusija je vodeca sila u oblasti energetike i valjalo bi privuci njihove investicije u Pancevu tj. Srbiji. Cela Evropa zavisi od Rusije kada su u pitanju neki energenti. A nasu saradnju sa Rusijom neke mocne drzave uslovljavaju ili teze da onemoguce na razne nacine. Za sada predsednik Vucic vodi jako dobru/izbalansiranu politiku sa zapadom i istokom, sto se mora priznati da nije nimalo lako.\nSaradnja dve zemlje na zavidnom nivou\nDobri odnosi Srbije i Rusije nisu novost vec se to na ovaj nacin samo potvrdjuje.\nNe sumnjam da ce dve drzave nastaviti da razvijaju jos bolje odnose i saradnju.\nUnapredjenje odnosa dve drzave ce doprineti i boljoj poslovnoj saradnji.\n( 1247 ) ( 0 )Одговори\nRusija nam je uvek pomagala i izlazila u susret, tako da je svaki razgovor sa njenim zvanicnicima prava cast.\nJoš jednom, potvrđeni su odlični odnosi sa Ruskom federacijom.\nSaradnja Srbije i Rusije nikad bolja!\nSa Rusijom imamo prijateljske odnose i produktivnu saradnju koja se stalno unapredjuju.\nSrbi i rusi vecni prijatelji!!!!\nTreba nastaviti jačati i graditi dobre odnose sa Rusijom.\nSrbija i Rusija su uvek imale dobru saradnju, zasnovanu na bratskom i prijateljskom odnosu.\nRuski prijatelji su uvek tu uz nas.Saradanja i dobri odnosi sa Rusijom ce Srbiji doneti samo dobro.\nRusi su naši prijatelji i radujemo se svakoj saradnji sa Rusijom.


19.08.2020 u 21:30\nStrip autorka Alizee de Pin stiže u Pančevo\nAlizee de Pin biće prva francuska rezidentkinja u Pančevu, u okviru konkursa Ukrštene umetničke rezidencije između Srbije i Francuske u oblasti stripa, najavili su organizatori, javlja Tanjug. Ovu odluku donela je komisija iz Srbije nakon uvida u portfolio i predlog projekta tri kandidatkinje iz užeg izbora komisije iz Angulema, kao i razmatranja motivacionih pisama i biografija kandidatkinja. Alizee de Pin razvijaće na rezidenciji svoj novi projekat, strip album od 120 strana, koji govori o nuklearnoj katastrofi po scenariju Žana Fransoa Žulijara, direktora Grinpis organizacije u Francuskoj. Kako ocenjuje komisija, njeni radovi su u vezi sa aktuelnom stvarnošću, svakodnevnim životom autorke i iskustvima koje stiče kroz putovanja i upoznavanje sa novim ljudima i mestima. Alizee\n18.08.2020 u 14:00\nLeskovac – Na 22. Balkanskoj smotri mladih strip autora, od 14. do 16. avgusta, bilo je 2.839 učesnika iz 73 zemlje, što je svojevrsni rekord. Takmičari su, pored evropskih zemalja, bili i iz Azije, Afrike, Australije, Severne i Južne Amerike. Internacionalni žiri: Lasko Džurovski (predsednik, strip crtač i ilustrator), Milorad Vicanović Maza (strip crtač i ilustrator) i Marko Stojanović (strip scenarista i teoretičar) dodelio je brojne nagrade. Memorijalnu plaketu „Nikola Mitrović Kokan”, u kategoriji strip crtača, dobio je Fran Strukan iz Hrvatske, a diplomu Luka Cakić iz Crne Gore. Za ilustraciju memorijalnu plaketu dobio je Ismail Inceoglu iz Bugarske, a diplomu Milica Golubović iz Čačka i Filip Cakovski iz Makedonije. Memorijalnu plaketu za scenario dobila je Kaja Novšak iz\n17.08.2020 u 10:00\nPreminuo Svetozar Toza Obradović\nJedan od velikana jugoslovenske strip scene, Svetozar Toza Obradović preminuo je u 71. godini, saopštilo je Udruženje stripskih umetnika Srbije, a prenosi Tanjug. Bio je jedan od najplodnijih i najpopularnijih jugoslovenski strip scenarista, čiji su stripovi objavljeni u milionima primeraka širom Jugoslavije i Evrope. Rođen je 12. novembra 1950. u Novom Sadu, gde je završio osnovnu i srednju školu, a studirao na Građevinskom fakultetu. Karijeru je počeo na Televiziji Novi Sad, ali se ubrzo potpuno profesionalno posvetio stripu. Od najranijeg detinjstva voleo je strip, a odrastao je zajedno, u istoj ulici, sa Branislavom Kercem, koji će kasnije sa Tozom činiti najpopularniji stripski tandem na ovim prostorima. Njegov početak profesionalnog bavljenja stripom vezan je za strip serijal\n29.06.2020 u 23:16\nRadionica stripa u „Poletu”\nLjubitelji „devete umetnosti” različitih generacija okupili su se na otvorenoj radionici stripa, ilustracije i koncept arta „Đorđe Lobačev” u bašti galerije „Polet” u Cetinjskoj. Za nekoliko stolova sedelo je desetak polaznika i na kreativan način se pozabavilo stripom na zadate teme. Zajednički rad omogućio je da se talentovani crtači udruže i razmene mišljenja i ideje, ali i da svaki od njih iskaže autentični stil i viziju. Polaznici su, poštujući mere socijalne distance, pod budnim okom likovnog umetnika, scenariste, urednika i pedagoga Vladimira Vesovića, družeći se, stekli nove veštine. Organizatori radionice Škola stripa „Đorđe Lobačev” i „Polet” pružiće priliku svakog ponedeljka i srede od 16 do 19.30 novim polaznicima da se okupe na istom mestu, druže i pokažu svoje crtačko\n19.05.2020 u 22:20\nLjubav i optimizam u vreme socijalnog distanciranja\nPandemija virusa korona i vanredno stanje koje se nedavno završilo usporilo je, ali nije zaustavilo rad i planove priznatih domaćih strip umetnika. Vredno su radili u svojim domovima, pridržavajući se preporučenih mera i tražeći nadahnuće u novim životnim okolnostima. Tihomir Čelanović, prestonički stripar i ilustrator odrastao u Kotoru, godinama objavljuje radove u Srbiji, Italiji i Francuskoj (pod pseudonimom Tiho), a njegova kreativnost nije bila sputana ni poslednja dva meseca. – Vanredno stanje pokazalo je koliko u stvari svima nama znači kreativnost. Imam dvoje male dece pa sam iskoristio koliko sam mogao da crtam i da to objavljujem na društvenim mrežama – rekao je umetnik. Čelanović se služi jakim i vedrim bojama, njegovi likovi su nasmejani i duhoviti. Iako u njegovom\n05.02.2020 u 11:03\nPARIZ - Izložba „Evropsko nasleđe u savremenom autorskom stripu i ilustraciji” otvorena je u Kulturnom centru Srbije u Parizu. Postavka koja obuhvata radove 42 autora iz 25 zemalja, koja je otvorena sinoć, nastala je u okviru četvrtog izdanja Nova Festivala u Pančevu, u organizaciji Udruženja „KomunikArt” i uvrštena je u okvir nacionalnog programa Ministarstva kulture i informisanja Srbije, kao deo obeležavanja Godine evropskog kulturnog nasleđa na nacionalnom nivou. Izložbu je otvorila Marija Nestorović, v.d direktora Kulturnog centra Srbije u Parizu, koja je zahvalila prisutnima i izrazila zadovoljstvo zbog predstavljanja ove ambiciozne međunarodne postavke. Producentkinja izložbe Snežana Ćuruvija naročito je istakla raznovrsnost izložbe i autorskih pogleda na ono što danas


Cepter sa svjetskim arhitektom u Banjoj Luci: Uskoro završetak hotela „Palas“ - Novosti Plus\nGradonačelnik Draško Stanivuković ugostio je vlasnika kompanije „Cepter Internacional“ Filipa Ceptera i svjetski poznatog arhitektu Hani Rašida, sa kojima je održao sastanak i obišao nedovršeni dio hotela „Palas“ na Trgu Krajine.\n-Razgovarali smo o onome što Banjalučani čekaju preko 30 godina. Naša ideja i dugo čekanje sugrađana, taj jedan san sada postaje java i realnost. Ne samo da ćemo uraditi novi dizajn hotela, nego cijelog Trga na dobrobit grada – naglasio je gradonačelnik Stanivuković.\nGrad će, kako je naglasio, uložiti maksimalne napore i u najkraćem roku završiti sve potrebne procedure kako bi već naredne godine krenuli prvi radovi na ovoj značajnoj investiciji u gradu.\n-Dok rješavamo imovinsko-pravna pitanja nastaje projekat. Ono što smo dogovorili jeste da nećemo raditi samo projekat hotela „Palas“ koji će biti nova razglednica i simbol grada, nego da se radi cijeli prostor Trga koji podrazumijeva njegovo uređenje i proširenje. Sve će to značiti jedan futuristički pristup najmodernijem dijelu našeg grada, ali da zadržimo ono što je duša, tj. „krivi sat“, Park „Petar Kočić“ – pojasnio je on.\nDanašnji sastanak, prema njegovim riječima, je plod prvog kontakta nove gradske administracije sa kompanijom „Cepter“ još u januaru ove godine.\nFilip Cepter zahvalio je gradonačelniku Stanivukoviću što je brzo reagovao i organizovao ovaj sastanak sa konkretnim dogovorima.\n-Firma „Cepter“ je htjela još prije deset godina da rješava nezavršeni dio hotela u centru Banje Luke,ali to nije bilo moguće. Naime, dvije parcele uz hotel ne pripadaju hotelu i na osnovu toga nije postajo legalan način da se to integriše u jednu parcelu da bismo mogli da srušimo taj dio i da krećemo sa gradnjom novog – naveo je on.\nKazao je da kreću sa razradom projekta, koji je ranije urađen i odobren od gradskih vlasti a koji sada zahtijeva prilagođavanje novim trendovima.\n-Radujem se što ćemo ostaviti nešto, nešto što će biti razglednica ovog grada – istakao je on.\nHani Rašid, koji će dizajnirati novi izgled hotela i centra grada, rekao je da je prvi put u Banjoj Luci, te da je zaista oduševljen njenom ljepotom i srdačnim ljudima.\n-Takođe, oduševljen sam mladim ljudima, koji upravljaju Banjom Lukom i sjajnom energijom koju imaju u sebi. U mom malom svijetu stvaranja, potrudiću se da od ovog hotela napravim izvanredno i čarobno remek djelo, kako bih na najbolji način istakao ljepotu Banje Luke, onakvu kakvom je ja vidim – zaključio je on.\nNakon današnjeg sastanka i obilaska „Palasa“, a prilikom obraćanja medijima, pokazana je ranija maketa hotela „Palas“.\n← Sanja Vulić poručila: Republika Srpska je sposobna za samostalnost\nM:tel: PROMOTIVNA PONUDA TABLET RAČUNARA “LENOVO” →


koncert | Tuzlanski.ba | Page 3\nKorona koncert: U Barceloni održan koncert kojem su prisustvovale 2.292 biljke\nOperska kuća u Barceloni, koja je zbog pandemije zatvorena posljednja tri mjeseca, ponovo se otvorila u ponedjeljak, ali uz neobičnu publiku, bio je to koncert za biljke. Gudački kvartet Barcelone izveo je koncert na sceni…\nNajveći online koncert u 20 sati: Svjetske zvijezde večeras sviraju i pjevaju za vas\nSvijet je stao, a muzičkih koncerata možemo se samo prisjećati. Barem onih uobičajenih, no Lady GaGa danas, 18. aprila, priprema koncert koji bi po svim predviđanjima trebao biti najgledaniji online uživo nastup u kratkoj historiji…\nOnline koncert Latifa i Mravka Travka\nNajteže tokom samoizolacije je djeci! Kako bi im barem malo olakšali boravak u kući – koji je itekako potreban radi njihove i sigurnosti drugih – Latif i Mravko Travko će održati live koncert na Mravko…\nRammstein objavio video koji prikazuje kako nastaje pozornica za njihov koncert\nRammstein je na YouTubeu objavio impresivan Time Lapse koji prikazuje kako izgleda izgradnja bina za njihov stadionski koncert, a snimak je mnoge oduševila na društvenim mrežama. Krajem prošlog mjeseca njemački bend objavio je snimak koja…


Francuski buldog extra štene "Golden Idol kennel" | oglasi | prodaja\nIme i prezime(ime odgajivačnice): Zolt Borsos\nOdgajivačnica francuskih buldoga "Golden Idol kennel FCI 6742" predstavlja novo leglo. Moji kerovi su vrhunskog porekla iz najpoznatijih svetskih krvnih linije,potomci mnogih svetskih i evropski šampiona sa genetskim testovima (DNK). Štenci su prodaju isključivo sa kompletnom dokumentacijom. Golden Idol kennel je registrovan u međunarodnoj bazi pod brojem FCI 6742. Štenci će biti vakcinisani i revakcinisani, sa čipom, pasošem, pedigreom. Više o nama potražite na Facebook, možete kontaktirati preko Messenger, Viber ili WhatsApp.S’ poštovanjemŽolt Boršoš "Golden Idol kennel"\nIznenadie vase najmilije idealan poklon za novogodisnje i bozicne praznike : )na prodaju musko merle stene fran...\nProdaja zenskog steneta blue tan francuskog buldoga dobijenog iz ciste genetike oba blue tan roditelja.roditelji u ...


ПРЖЕЊЕ НА ГРАНИЦИ: Хути немилосрдно ликвидирају саудијске плаћенике! (ВИДЕО)\n15-08-2017 08:12 Ratni izveštaji Jemen Izdvojeno Svet Planeta\nProjektili Zelzal-2 koje su ispalile jedinice Huta i jemenske vojske ciljali su saudijske plaćenike u provinciji Asir.\nSaudijci nemaju mira (Foto: Jutjub)\nVideo snimak koji je u nedelju objavilo medijsko krilo jemenskih Huta prikazuje trenutak ispaljivanja tog projektila. Ovaj medij je istakao da je meta bila infrastruktura saudijskih plaćenika na graničnom prelazu Alab u provinciji Asir. Preciziranja o žrtvama nije bilo, već je samo navedeno da je pogodak bio direktan. Jemenska vojska i Huti se zajedničkim snagama bore protiv saudijskog agresora i njegovih plaćenika, nanoseći im teške gubitke u ljudstvu i opremi. Uprkos jasnoj prednosti, saudijska koalicija nije uspela da ostvari nikakav opipljivi rezultat. Nasuprot tome, ona je ubila više od 13.000 ljudi, uglavnom žena i dece, i izazvala najozbiljniju humanitarnu krizu na planeti. Pogledajte OVDE kako je Tramp zapretio Venecueli. Izvor: Pravda\nOvako saudijci masakriraju jemenske civile:\nJEMENSKE SNAGE POKRENULE VELIKU OFANZIVU: Žestok prodor na teritoriji Saudijske Arabije! (VIDEO/MAPA)


Facebook kupio proizvođača mobilnih aplikacija Snaptu — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Akvizicije, Facebook, Socijalne mreže, Software na dan 21. Marta 2011. / ostavite komentar\nFacebook je pristao na kupovinu Izraelske kompanije Snaptu, koja razvija Java Web aplikacije za jeftinije mobilne telefone za oko 70 miliona dolara.\nKompanije Snaptu je osnovana 2007 godine, navodi da će sada zajedno sa Facebook-om moći brže da se razvija i da je ovo prava stvar za kompaniju. Posao bi se trebao završiti u roku od nekoliko nedelja.\nFacebook ističe da će sa kupovinom Snaptu omogućiti da sada brže pružaju mnogo bolje mobilno iskustvo za korisnike telefona koji imaju manje mogućnosti obrade u odnosu na smartphone.\nSnaptu je svoju Facebook mobilna aplikacija za ove telefone lansirao početkom godine. Aplikacija koja se zove Facebook for Feature Phones trenutno radi na više od 2.500 modela telefona.\nNa tržištu već postoji veliki broj Facebook aplikacija za napredne telefone. Facebook je razvio sopstvenu mobilnu aplikaciju za iPhone, dok je kompanija Research In Motion razvila Facebook aplikaciju za BlackBerry telefone. Tu su Facebook aplikacije za T-Mobile Sidekick i aplikacije za INQ, Palm, Nokia i High Tech Computer (HTC), koji prodaje dva Android smartphonea sa namenskim tasterima zua Facebook.\nOva kupovina kompanije Snaptu bi trebalo da pomogne Facebook-u da poveća svoju bazu korisnika u regionima gde korisnici nemaju smartphone ili računare. Snaptu navodi da 95 odsto korisnika mobilnih telefona nemaju smartphone uređaje. Kompanija takođe za ove korisnike nudi aplikaciju za sajt poslovnog umrežavanja, LinkedIn, društveni sajt sa vestima Mashable i mikrobloging servis Twitter. Ni Snaptu ni Facebook nisu ništa rekli šta će se desiti sa ovim aplikacijama nakon kupovine.\nTagovi: Akvizicija, java, kupovina, mobilne aplikacije, snaptu


Novo vrijeme » Nikšić na tribini u Mostaru: Sadašnja vlast gubi kompas Nikšić na tribini u Mostaru: Sadašnja vlast gubi kompas – Novo vrijeme\n30. May 2017. | 21:46 | NV\nSocijaldemokratska partija Bosne i Hercegovine (SDP) održala je večeras tribinu u Mostaru, u okviru obilaska bh. gradova kao dijela izbornog programa 2018. godine.\nOsim predsjednika SDP BiH Nermina Nikšića, bili su prisutni i drugi članovi rukovodstva SDP BiH među kojima i Saša Magazinović predsjednik GO SDP BiH i Damir Mašić politički direktor SDP BiH.\nObraćajući se prisutnima Nikšić je kazao da je evidentno da je u BiH došlo do obustave javnih investicija i radova. Ponovio je da lijevo orijentisane stranke mogu izgraditi blok koji će se suprostaviti nacionalističkoj vlasti te koji će nakon narednih izbora biti u stanju da formira vlast i krene sa ispunjavanjem svojih predizbornih obećanja.\n“Sadašnja vlast gubi kompas i jasno je da 2018. godine neće napraviti ni približan rezultat kao 2014. godine”, kazao je Nikšić.\nU Mostaru 8. juna treba biti održan koncert podrške Haškoj šestorci Prliću i drugima, a Nikšić je kazao da je izostala pravovremena reakcija.\n“Nacionalističke vlasti funkcionišu na način da se jedni drugima ne petljaju u zonu odgovornosti. Ovdje je očito da se taj slučaj pretvara u jedno ključno političko pitanje i početak kampanje za 2018. godinu. Ponovo se našla tema oko koje će se homogenizirati biračka tijela i da to izazove reakciju koja bi bila ‘tuk na utuk'”, kazao je Nikšić.\nInače, mostarski gradonačelnik Ljubo Bešlić neće zabraniti održavanje koncerta Marka Perkovića Thompsona 8. juna iako je od SDP BiH i Naše stranke upućen takav zahtjev. Dok širom Evrope se zabranjuju koncerti Mostar će otvoriti vrata za čovjeka koji slavi tzv. Herceg Bosnu i šestorku koja je prvostepeno osuđena na 111 godina zatvora.\nOznake: Grad Mostar > Ljubo Bešlić > Nermin Nikšić > SDP\nNikšić: Uvjeren sam da ću pobijediti već u prvom izbornom krugu\n31. Aug 2015. | 11:37\nNikšić – Sorensen: Radit ćemo na što hitnijem osiguranju finansijskih sredstava\n5. Jun 2014. | 19:22\nNikšić: "Značajni pomaci u namjenskoj industriji"\n20. Mar 2014. | 19:09\n29. Jun 2017. | 21:25


Prekinut regionalni lanac krijumčarenja opojnih droga,uhapšeno šest lica | Kodex.ME\nSlužbenici Uprave policije su u saradnji sa Specijalnim državnim tužilaštvom sproveli akciju „Kargo" i lišili slobode šest lica za koja se sumnja da su se kao članovi kriminalne organizacije duži vremenski period bavila regionalnim krijumčarenjem opojnih droga.\n25. 08. 2019 - 11:50 Autor: Kodex\n"Zbog postojanja osnovane sumnje da su počinili krivično djelo stvaranje kriminalne organizacije u sticaju sa krivičnim djelom neovlašćena proizvodnja, držanje i stavljanje u promet opojnih droga službenici Uprave policije su juče lišili slobode R.M. (30), R.V. (34), A.Đ. (22), P.M. (19), M.K. (23), sva lica iz Nikšića i M.M. (34) iz Beograda, državljanina Republike Srbije", saopšteno je iz Uprave policije.\n"Sumnja se da je R.M. osnovao kriminalnu orgnaizaciju koja je imala za cilj vršenje krivičnih djela neovlašćena proizvodnja, držanje i stavljenje u promet opojnih droga radi sticanja nezakonite dobiti. Članovi kriminalne organizacije su, kako se sumnja, djelovali po unaprijed određenim zadacima a kriminalno djelovanje planirali i sprovodili na regionalnom nivou duži vremenski period", navodi se u saopštenju.\n"Policija je tokom kriminalističke obrade u vezi sa navedenim predmetom pronašla i oduzela oko 93 kilograma opojne droge marihuana a koja je, kako se sumnja, bila namijenjena krijumčarenju preko graničnog prelaza Vraćenovići, između Crne Gore i Bosne i Hercegovine.\nPostupajući po naredbi sudije za istragu Višeg suda u Podgorici policija je juče izvšila pretrese stanova i drugih prostorija na više lokacija u Nikšiću i tom prilikom od osumnjičenih lica oduzela više vozila za koja se sumnja da su ilegalno stečena vršenjem navedenih krivičnih djela.\nSva osumnjičena lica biće uz krivičnu prijavu privedena Specijalnom državnom tužilaštvu na dalju nadležnost", kazali su oz Uprave policije.


[es] - Kvalitet up/down linka?\nKvalitet up/down linka?\n[es] :: ISP :: Kvalitet up/down linka?\n[ Pregleda: 2635 | Odgovora: 10 ] > FB > Twit\nKvalitet up/down linka? 14.03.2005. u 07:35 - pre 201 meseci\nKoristim SezamPRO flat (dial-up) i download mi je odlican, konektujem se skoro uvek na 52k, a download je 45-50k, sto je super i radi konstantno ali upload je katastrofa... evo bas sad pokusavam da posaljem fajl od 3mb i up je nekih 15-16k... i to ne bi bilo strasno da je konstantan kao sto je down, nego vise ne radi nego sto radi... tako da mi za tih 3mb treba 40 minuta... a mozda i vise sto je previse. Gde moze da bude problem, do provajdera ili negde izmedju mene i provajdera (centrala, linija)...? Ono sto mi nije jasno je to da down radi super (nikad bolje), a up se vuce kao prebijena macka... Jel ima neko slicna iskustva i da li je uspeo da resi ovaj problem i kako?\nupload.gif - 10.54k\nRe: Kvalitet up/down linka? 14.03.2005. u 07:44 - pre 201 meseci\nUz prvu poruku prikacio sam fajl upload gde mozete da pogledate kako izgleda upload fajla... a u ovu ostavljam download pa uporedite :)\ndownload.gif - 9.52k\nRe: Kvalitet up/down linka? 14.03.2005. u 09:49 - pre 201 meseci\nNenadS: Koristim SezamPRO flat (dial-up) i download mi je odlican, konektujem se skoro uvek na 52k, a download je 45-50k, sto je super i radi konstantno ali upload je katastrofa... evo bas sad pokusavam da posaljem fajl od 3mb i up je nekih 15-16k... i to ne bi bilo strasno da je konstantan kao sto je down, nego vise ne radi nego sto radi... tako da mi za tih 3mb treba 40 minuta... a mozda i vise sto je previse. Gde moze da bude problem, do provajdera ili negde izmedju mene i provajdera (centrala, linija)...? Ono sto mi nije jasno je to da down radi super (nikad bolje), a up se vuce kao prebijena macka... Jel ima neko slicna iskustva i da li je uspeo da resi ovaj problem i kako?\nDa ti slucajno ne vrsis upload kad i download istovremeno?\nAko to radis onda naravno da ne mozes da izvuces vise : )\nJer 52k teorijski maximalno...\nA ako ne.. Onda kupi neki externi modem, po mogucstvu US Robotics!\nA ako vec i njega imas onda promeni centralu! : )\nRe: Kvalitet up/down linka? 14.03.2005. u 11:23 - pre 201 meseci\nDa je up i down istovremen dumeter bi bio zut... znaci nije to u pitanju.\nJa mislim da je najbolje da promenim zemlju :)\nRe: Kvalitet up/down linka? 14.03.2005. u 11:56 - pre 201 meseci\nTreba imati u vidu da je brzina uploada kod dialup-a 33.6kB/s. Dakle upola\nsporija nego kod download-a.\nRe: Kvalitet up/down linka? 14.03.2005. u 14:25 - pre 201 meseci\nNije upola nego malo manje al' nema veze, pogledaj slike koje sam postavio i bice ti jasno sta je kod mene problem :(\nRe: Kvalitet up/down linka? 14.03.2005. u 23:05 - pre 201 meseci\nOno što mislim da ti je mmirilovic pokušao da kaže a što je surova istina: dial-up je po definiciji asimetričan.\nUL ~ DL/2\nRe: Kvalitet up/down linka? 15.03.2005. u 00:35 - pre 201 meseci\nda... asimetrican, ali to moze na razne nacine da se promeni.. npr. ako je ukljucena kompresija i ako se salje neki .sql fajl moze da skoci upload i na 20+ kb/s ;)\nGeneralno ~3 kb/s za binarni upload je neki optimum...\nRe: Kvalitet up/down linka? 15.03.2005. u 02:26 - pre 201 meseci\nSve je to ok i jasno mi je al' ja nemam ni tih 3k, a sto je jos gore vise ne radi nego sto radi upload...\nevo vam test za download, ja modemom imam ~800kbps :)\nRe: Kvalitet up/down linka? 15.03.2005. u 08:29 - pre 201 meseci\nNenadS: Sve je to ok i jasno mi je al' ja nemam ni tih 3k, a sto je jos gore vise ne radi nego sto radi upload...\nNe vjeruj im! Stavili su falši download!\nMEni taj file skida 11KB, a nikad ne ide preko 5KB\nRe: Kvalitet up/down linka? 18.03.2005. u 09:37 - pre 201 meseci\nmeni je taj fajl kao sto sam napisao skidao preko modema oko 800kbps :)\na fajl je prazan ili pun TAB-ova, tako nesto :))\nRegistrovani: 14 ( Trsinjo, fiola, rovaccccc, Java Beograd, Bojan Basic, vaske2, Shadowed, Geometar 10, dexter86, calexx, Nebojsa Milanovic, negyxo, bojanum, test1234 )


Gučevski vajati - Vajati\nNa samo 100 m odakle se kao na dlanu sa Gučeva vidi Drina, a uz nju s jedne strane Banja Koviljača, a s druge Mali Zvornik, kao i susedna mesta Republike Srpske, izgrađen je 1. maja 2008.godine etno kompleks Gučevski vajati.\nNjihova avlija, restoran, gostinske sobe, usluga, jela i pića moraju da budu u znaku davno prošlih vremena , kada se nije živelo takvom brzinom kao sada. Uspeli su da širom otvore vrata gostima, duboko ubeđeni da su pripremili dobar kutak u kojem uz njihovo gostoprimstvo i ambijent vreme može bar nakratko da „stane“, da ljudi posvete više pažnje sebi i svojim najbližima.


Plužine – Karta Crne Gore\nNa ovali Pivskog jezera smestio se grad Plužine, centar istoimene opštine u severnom delu Crne Gore. Nekada je ovo područje bilo poznato pod nazivom Piva koje je dobilo po reci Pivi koja protiče tim područjem te se danas još uvek zna upotrebiti taj naziv jer sada već svi znaju na koji dio Crne Gore mislite kada kažete Piva. Pivsko jezero na čijim se obalama nalazi ovaj grad, veštački je jezero koje je nastalo 1975. godine radi potrebe hidroelektrane “Piva”. Ovo jezero površine od 12,5 kilometara kvadratnih danas predstavlja pravu turističku atrakciju osobito u aspektima ribolovnog turizma koji je na jezeru moguć veći deo godine. Iako je na ovom području postojalo naselje dugi niz godina što pokazuju najstariji tragovi čoveka na ovom području pronađeni u pećini Odmunt za koje se smatra da su nastali pre 10.000 godina. Nažalost izgradnjom brane i stvaranjem Pivskog jezera lokalitet u pećini Odmut je potopljen no arheološki nalazi sa ovog lokaliteta mogu se pogledati u Spomen-kompleksu u Dolima. Da ne bi doživeo sudbinu lokaliteta Odmut, manastir Piva koji potiče iz 16. veka premešten je sa svoje originalne lokacije na područje devet kilometara od Plužina.\nUz Pivsko jezero posetioci ove opštine mogu posetiti razne druge prirodne lepote koji obeležavaju celu opštinu Plužine poput Trnovačkog jezera, Škrčkih jezera, kanjon Nevidio ili pak planinu Durmitor i Nacionalni park Durmitor. Koju god lokaciju odabrali oduševiće vas čista i netaknuta priroda ovog područja te bujan biljni i životinjski svet. Okruženi ovom prirodom i svežim vazduhom zaboravit ćete sve vaše probleme i napuniti vaše baterije.\nVremenska prognoza za Plužine


Psihološki potporni sistem : Josip Berger\nOvo drugo izdanje sadrži neke manje ispravke teksta i manja skracivanja, dok je sadržaj u celini ostao nepromenjen. U meduvremenu je koncept psihološkog potpornog sistema kao jedne hipoteze o strukturi i funkcionisanju licnosti, prošao nekoliko istraživackih provera i dobio pozitivne ocene. Kao prepreka u daljem korišcewu ovog konstrukta za istraživanja i individualni rad, pojavio se nedostatak odgovarajuceg upitnika za ispitivanje bazicnih oslonaca licnosti (BOL) ali bez potvrde da je neki od njih proveren i potvrden kao instrument izbora. Taj ne\ndostatak je sada otklonjen i Centar za primenjenu psihologiju je pripremio Upitnik BOL/TPMS koji su konstruisali i proverili autor Josip Berger i Petar Kostic.Zahvaljujuci tome, što je konstrukt PPS pored monografije dopunjen i odgovarajucim instrumentom za istraživanje, nadamo se da ce povratne informacije istraživaca doprineti da bolje razumemo i da dalje razvijamo ideju bazicnih oslonaca licnosti (BOL) i psihološkog potpornog sistema (PPS). Dok je ova ideja još bila u fazi razvoja, autor je imao nameru da konstrukt PPS vrati onamo odakle je ideja potekla, a to je psihoterapijska praksa. Naravno, tako nešto je moguce izvesti, jer su psihoterapijski sadržaji veoma pogodni za svakojake interpretacije, što je opšte poznato. Upitnik BOL/TPMS autor je opremio i sa jednim manjim dodatkom pod nazivom "Upitnik psiholoških stanja".\nJosip Berger (autor)\nIzdavač: Centar za primenjenu psihologiju; 2002; Broširani povez;


Merkel: Sporazum sa Turskom o migrantima ne funcioniše - Izazov\nMerkel: Sporazum sa Turskom o migrantima ne funcioniše\nRadio-televizija Srbije 11. januara 2019. 18:55\nMerkelova, koja danas završava dvodnevnu posetu Grčkoj, rekla je da je razgovarala sa grčkim premijerom Aleksisom Ciprasom pitanjima vezanim za migrante, prenosi Rojters.\nOdgovarajući na pitanja studenata u Nemačkoj školi u Atini, kancelarka je rekla da "sporazum nažalost ne funkcioniše po planu" i da zbog toga postoji ova situacija sa "velikim pritiskom na grčka ostrva" kada su migranti u pitanju.\nKancelarka je u razgovoru sa studentima ocenila grčki pravni sistem kao "veoma komplikovan" i rekla da "iz nekog razloga vraćanje migranata ne funkcioniše", prenosi agencija.\n"Svi znaju kad jednom stignete na grčko ostrvo, lako možete doći i na kopno, a kada stignete na kopno onda nekako možete i u Nemačku, Švedsku, Austriju ili negde drugde i tako onda podržavamo ilegalne migracije", rekla je Merkelova.\nKonstatovala je da "ima mnogo Iračana, Avganistanaca i mnogih drugih za koje nemamo rešenje u sporazumu".\n"Evropa mora da vodi računa o njima. To je pomalo komplikovano, ali gledajući dugoročno nije prihvatljivo da neke evropske zemlje kažu da ih ovaj problem ne zanima", zaključila je kancelarka.\nEU i Turska postigli su sporazum o migrantima 2016. godine, nakon što je godinu dana ranije više od milion izbeglica i migranata stiglo sa Bliskog istoka i iz Afrike do grčkih obala.\nPrema pomenutom sporazumu svaki migrant koji pređe u Grčku iz Turske, a ne ispunjava uslove za azil, biće automatski prebačen na tursko tlo, a za svakog primljenog sirijskog migranta iz Grčke, Turska će slati jednog migranta u neku od zemalja EU.\nRešavanje migrantske krize unelo je podele među 28 članica Evropske unije. Sredozemne zemlje, koje su suočene sa najvećim pritiskom zbog dolazaka migranata, osećaju se bespomoćno.\nBogate severnije zemlje žale se da migranti na njihovu teritoriju pristižu nelegalno i neplanski, a države članice sa istoka Evrope odbijaju da prime nove migrante, ukazuje Rojters.


Srpski tandem u evro vrhu, sjajni rezultati sebastiana Saboa i Čabe Silađija - SPORTSKI ŽURNAL\nSrpski tandem u evro vrhu, sjajni rezultati sebastiana Saboa i Čabe Silađija\n07 maj, 2019 1\nReprezentativci Srbije overili učešće na Olimpijskim igrama u Tokiju vrhunskim ostvarenjima\nSezona takmičenja u velikim bazenima je u punom jeku. Većina najboljih plivača želela je što pre da dođe do norme za Olimpijske igre u Tokiju sledeće godine.\nStandardi su počeli da se ispunjavaju od 1. marta, zato i ne čudi što su već u prvom delu sezone ostvareni sjajni rezultati, mnogo kvalitetniji nego u istom periodu prošle godine.\nU takoj jakoj konkurenciji na evropskim listama u samom vrhu se nalaze i dva reprezentativca Srbije: Sebastian Sabo i Čaba Silađi.\nObojica su krajem marta zablistali na Otvorenom prvenstvu Mađarske, gde su vrhunskim ostvarenjima overili učešće na najvećoj smotri svetskog sporta u Japanu 2020.\nSabo i Silađi su „A“ norme srušili na 100 delfin odnosno 100 prsno, a jednako uspešni bili su i na upola kraćim deonicima istim stilom u neolimpijskim disciplinama.\nSabo se posle pauze zbog koje je propustio sva velika takmičenja prošle sezone, vratio na velika vrata. Momku iz Sente, koji je nedavno napunio 23 godine, očigledno prija rad pod nadzorom Ivana Petrova u mađarskom Đeru.\nNa prvenstvu države naših severnih suseda krajem marta ubedljivo je pobedio na 100 delfin sa 51,34. Uspeo je da za više od osam desetinki popravi lični rekord (52,16) i da ubedljivo nadmaši olimpijsku normu (51,96).\nPosebno je bilo impresivno kako je daleko iza sebe ostavio svetskog vicešampiona Kristofa Milaka i legendarnog Lasla Čeha.\nU tom trenutku je to bilo najbolje ostvarenje u svetu. Na prvoj poziciji je bio sve do 21. aprila kada je Mehdi Metela na Prvenstvu Francuske plivao 50,85. Sebastian drži drugo mesto na planeti i kontinentu ove godine.\nNa istoj poziciji je i na 50 delfin. U Debrecinu je prvi put u karijeri išao ispod 23 sekundi i ušao u mali krug odabranih asova koji su to uspeli.\nŠtopericu je zaustavio na 22,99. Početkom aprila na prvom mestu evropske i svetske liste zamenio ga je Rus Oleg Kostin, koji je do cilja stigao za 22,74. NJih dvojica su jedini za sada koji su plivali ovu deonicu za manje od 23 sekunde.\nU Debrecinu je klasu potvrdio i Čaba Silađi. Najbolji prsaš u istoriji Srbije što je stariji sve bolje pliva. Nastavio je sa pomeranjem ličnih i državnih granica u 29-toj godini.\nPobedom na 100 prsno sa vremenom 59,40, postao je u tom trenutku prvi naš plivač koji je obezbedio učešće u Tokiju.\nRekord Srbije popravio je za 34 stotinke, a normu je prebacio za više od pola sekunde (59,46). Na Starom kontinentu je trenutno samo sedam ljudi plivalo brže od njega.\nZa Silađija je posebno značajno što je posle toga još dva puta štopericu zaustavio ispod minuta i pokazao da ima još prostora za napredak.\nČaba je uvek važio za sjajnog sprintera i to je pokazao i u Debrecinu. U neolimpijskoj disciplini zid je dodirnuo za 26,83 sekundi. Za 16 stotinki je popravio najbolji rezultat Srbije.\nU Evropi drži četvrto mesto, a ukupno je samo pet plivača išlo ispod 27 sekundi.\nSabo i Silađi su već sada završili najveći deo posla i sada opušteno mogu da streme ka još boljim rezultatima.\nTreba očekivati da se uskoro tandemu S-S pridruži i Velimir Stjepanović, koji je godinama među deset najboljih na 200 slobodno.\nUkoliko se to dogodi Srbija će posle mnogo vremena imati čak trojicu plivača u muškoj konkurenciji koji su u samom evropskom vrhu.\nAnja Crevar na koti pet\nČast Srbije u konkurenciji dama brani Anja Crevar. Sjajna devojka iz Pančeva je u Marselju 400 mešovito isplivala za 4:37,70 i drugi put obezbedila učešće na olimpijskim igrama.\nU Francuskoj je prvo bila diskvalifokovana, ali je kasnije njena žalba usvojena i taj rezultat je sada državni rekord Srbije.\nTada je prvi put u karijeri išla ispod 4:40, a isti podvig ostvarila je i u španskom Sabadelju, kada je isplivala rezultat 4:38,72. Trenutno na evropskim listama zauzima peto mesto mesto.\nIspred nje su olimpijska šampionka Katinka Hosu (4:33,06), Špankinja Mirea Belmonte (4:36,09), Britanka Ajmi Vilmot (4:36,98) i Italijanka Ilarija Kuzinato (4:37,45).\nČaba Silađi na Svetskom Kupu u Berlinu osvojio zlato\nOlašova i Farkaš pobednici plivačkog maratona na Adi Međici\nLenđer: Da sam imao pristojne uslove za život nikada ne bih odlazio\nBerdzi · 07 maj, 2019 23:50


Ana Antić - Kako je to biti vaspitačica na Malti - Zgubidan.rs\nAna Antić – Kako je to biti vaspitačica na Malti\nObjavljeno 31/01/2018 od strane Ema Janošević\nSvake godine, velika većina mladih polako emigrira i napušta svoja ognjišta. Brojevi se znatno povećavaju. Neki odlaze nakon završenog fakulteta, a neki upisuju fakultete samo da bi zahvaljući time što su studenti otišli. Neki se vraćaju, neki ostaju. Gledajući razne statistike možemo zaključiti da naši ljudi “trbuhom za kruhom” obično odlaze u obećanu zemlju Ameriku, Ujedinjene Emirate, Kinu, ili odu na Maltu.\nNaš sagovornik na ovu temu je dvadesetšestogodišnja Ana Antić, diplomirani vaspitač Visoke strukovne škole u Aleksincu. Ana nam je otkrila kako je došla na ideju da ode, kao i da li se možda nekog trenutka pokajala zbog svoje odluke.\n„Kada sam već bila na kraju studija, motale su mi se razne misli po glavi. Šta posle? Da li ostati ili otići? Završaš fakultet koji voliš, a onda ne možeš da nađeš posao u svojoj zemlji. U mom slučaju, a verujem i slučaju većine, radna mesta su popunjena, pa čak i prebukirana, a starijim radnicima se vreme do penzije produžava sve više. Nakon diplomiranja i dve godine mozganja i pokušavanja da nešto uradim ovde, odlučila sam da konačno odem. U potpunosti se slažem se sa pesmom „prokleta je Amerika, i zlato što sja“, pa sam je odmah eliminisala. Volim Fidži, ali pošto mislim da sam još mala za njega, eto, Malta je pala kao konačan izbor. I tako, dan za danom, tamo sam već dve godine.“\nKada je najteže, ne treba odustajati\n„Početak kao i svaki, bio je težak. Stara izreka, za koju sada iz iskustva mogu da potvrdim kao tačnu, glasi „Ljudi u početku obećavaju kule i gradove“. Tako je meni obećan smeštaj, da bi na kraju umalo dečko i ja spavali na ulici kada smo stigli. Ni sa poslom nije bilo lako u početku. Mnogi te odbijaju, poslodavci neće da ti rade papire. Ako želiš da radiš neki posao koji je iole zanimljivji od sobarice i građevinca moraš na crno, i to ako neko od poslodavca pristane na to. Prvih mesec dana, nisam nikako mogla da nađem posao, dečko je radio samo part time job u kafiću. Potrošili smo gotovo svu ušteđevinu, za hranu smo se bukvalno preračunavali šta ćemo, kako i od čega ćemo da spremimo nešto, bilo šta. E tada mi je prošla misao, „Šta mi je kog đavola trebalo sve ovo“. Međutim, nisam odustala. Desi se i dan danas da to opet pomislim. Neki dan je plus, neki minus. Dobra stvar je ta da mogu da dolazim u Srbiju na par meseci, kada se uželim svojih, a povratna karta nije toliko skupa.“\nAna Antić prvi posao koji je počela da radi bio je u hotelu, kao sobarica.\n“Izdržala sam cela dva dana. Nikome to ne bih preporučila, osim ako u tom trenutku nema nikakvog izbora. Ubrzo sam počela da radim kao konobarica u jednom elitnom hotelskom restoranu. Tamo nije bilo loše, svaki dan smo menjali pozicije, malo u back-u, gde se polira posuđe, malo kao hostesa.\nNeki dan se radilo na zadnjem spratu na bazenu, tako da mi nije bilo previše dosadno. Satnice su mi nekada bile očajne, pogotovo kada sam morala da radim dvokratno. Imala sam dosta kolega koji su iz Srbije, sa njima mi je bilo baš zanimljivo. U nekim trenutcima mi se cinilo da nisam na Malti. Ovde mislim da ima više Srba nego Malteza, odgovorila nam je Ana Antić kroz smeh.“\nAna Antić – Għalliem iz Srbije\nNakon mnogo danonoćnog rada u hotelskim restoranima i kafićima, posle godinu dana i dva meseca, Ana je uspela da nađe posao u struci.\n“Da je neko rekao da ću na Malti da radim kao vaspitačica, verovatno mu ne bih poverovala. E sada je na red došao opet novi početak. Moja očekivanja što se tiče vrtića bila su i suviše visoka. Nadala sam se vrtiću poput onih „naših“, prepunih murala koje su oslikavale vaspitačice, koji se protežu duž širokih hodnika, no došla sam u mali skučen prostor, sa previše dece. Ubrzo je sve to nekako došlo na svoje, uspela sam brzo da se priviknem.\nDeca sa kojom radim su uzrasta od 4 meseci do 3 godine. Za svoje godine znaju dosta toga, oblike, boje, životinje, abecedu… Sa nekom decom komuniciram na engleskom jeziku, dok sa nekom decom nemam govornu komunikaciju, jer roditelji zahtevaju da se sa njima komunicira iskljušivo na arapskom jeziku (malteški jezik, velikim delom čini arapski jezik), tu uskaču koleginice Maltežanke.“\nZajednički radovi dece i vaspitačica\nKoliko je Malta zaista lepa onima koji tamo žive i rade\nKako nam je Ana rekla, Malta je iz perspektive turiste jako lepa zemlja, dok za one koji ovde žive i rade, nije baš slučaj.\n“Naravno da ima jako lepih mesta i znamenitosti koje mogu da se posete. Malta je prepuna crkava, poseduje čak 365 njih, po jednu za svaki dan u godini. Maltezi su jako pobožan narod i posećuju crkve svakog petka. Što se izlazaka, svi mogući klubovi su stacionirani u mestu koje se zove Paceville. Plaže su uglavnom kamene, dok onih peščanih ima malo manje. Ono što sam primetila da najviše vole je hrana i igranje binga, ne putuju previše, kad imaju slobodnog vremena, uglavnom odsednu ovde u nekom od hotela.”\nDeo Mdine – nekadašnjeg glavnog grada Malte\nPovratak u Srbiju, ili osvajanje ostatka sveta\nAna Antić trenutno ne razmišlja mnogo o povratiku u Srbiju.\n“Naravno da bih najviše od svega želela da živim u Srbiji, ali u uslovima u kojima se sada nalazi ne želim, mislim da ću preskočiti. Za sada sam tu gde jesam, ne žalim se previše, međutim ne vidim sebe ovde na duže staze. Maltu svakako smatram jako dobrom odskočnom daskom za dalje, a sebe vidim kroz koju godinu u nekoj drugoj, daljoj i egzotičnijoj zemlji.“\nOva mlada devojka je svojom istrajnošću i upornošću uspela da prevaziđe sve prepreke i da se adaptira na malteški način života i stekne jedno veliko iskustvo, koje će joj svakako značiti za dalju karijeru. Pored toga, podelivši svoje iskustvo sa nama naučili smo još nešto novo o mladim ljudima koji okušavaju svoju sreću van granica naše zemlje. Ovakvim radom i ambicijama, verujemo da će uspeti da ostvari svoj san i da će jednog dana otići na Fidži.\nDruštvo, Intervju Ana Antić, Malta, vaspitačica na malti\nGinisova knjiga rekorda – Dostignuća Srba\nSrbija Amerika – Dejvis kup


S. Antonić: Estetika palanačke svadbe - Novi Standard\nGlavni problem je što je spomenik previše srpski. Najveći deo zapevanja i proklinjanja naših građanskih selebritija sastoji se iz optužbe da Nemanja nije (dovoljno) beogradski\n– Radina Vučetić (N1): „sramni spomenik“;\n– Goran Marković (Peščanik) „ta skulptura je smešna“, „simfonija neukusa“, „nakazna tvorevina“, „bezvredna gomiletina železa“, njome će biti „zauvek unakažen grad“;\n– Biljana Srbljanović (Blic): „odraz potpunog odsustva kontakta s vremenom“, „megalomanski istoricizam“, „lažni akademizam“, „u sred neke rupe… – prostora za seksualni rad“;\n– Dejan Atanacković (Danas): „rogobatni“ i „nakazni“ spomenik, „megalomanski i besmisleni projekat“, „izraz arogancije, bahatosti i rogobatne estetike“, „strano telo“ „stvar lišena ma kakve kulturne utemeljenosti“, „vrhunsko estetsko ruglo“;\n– Stranka slobode i pravde (Đilasa): „nakaradni spomenik“, „megalomanski spomenik koji se uvozi iz Rusije“ (?!), „parada šunda i kiča“, „trajno će naružiti istorijsku i kulturnu mapu srpske prestonice“;\n– Srđan Milošević (Peščanik): „kompleksaško divljanje“, „posvemašnji prostakluk“, „kolosalna spomenička avet“, „jedna od najnakaznijih urbanističkih gnusoba“, „otelovljenje ludila, megalomanije, neukusa i kiča“, „izdanak neotesane kulture jadničkog jurcanja za veličinom uda“ (!?).\n1. mi, nosioci ukusa i kulture, urbani i moderni, stručnjaci i arbitri za lepo;\n2. vi, prostaci, skorojevići, palančani, seljaci, koji ružite naš grad.\nA Goran Marković: „Najgore od svega je da je neko, neuk i priprost, preuzeo na sebe da sudi šta je lepo a šta nije“. Jer, o tome šta je lepo, jel’ tako, možemo da sudimo samo mi – beogradska elita kulturtregera.\n– „izvesni poduhvati imaju svoj istorijski trenutak koji, ako se propusti, možda više neće doći, a svakako ga ne treba usiljeno izmišljati“;\n– „ako Nemanja nije dobio neku monumentalnu, grandioznu predstavu u određenom trenutku u prošlosti, onda je istorijska prilika za to jednostavno propuštena“;\n– „savremeni umetnički izraz je odavno napustio romantičarske i realističke uzuse“;\n– „svako današnje uprostoravanje (?!) figuralne predstave u javnoj sferi neminovno je izvor estetske nelagode“, budući da vređa „umetnički senzibilitet epohe kraja druge decenije 21. veka“.\nMeđutim, ne smetaju našem sekularnom sveštenstvu neki umetnički izrazi zato što su demode, već zato što se boje da upravo oni imaju estetsku snagu da kod publike proizvedu emocije. To je problem naših autokolonijalnih selebritija: strah da će Rukavišnjikovljev Nemanja probuditi emociju – ali, pogrešnu, neprihvatljivu emociju.\n– Radina Vučetić (N1): on je „nadgrobni spomenik kosmpolitizmu“, „na simboličkom nivou najvidljivija slika urušavanja nekada kosmopolitskog Beograda“;\n– Irina Subotić (Nova S): „Šta će njegov spomenik u Beogradu, kad znamo da Stefan Nemanja nije imao Beograd pod svojom vlašću?“ (ovde2:15-2:20);\n– Goran Mišić (Al Jazeera): „Stefan Nemanja nikad nije bio Beograđanin, jer Beograd i nije bio u Srbiji u njegovo vrijeme“;\n– Marko Vidojković (byka): „Nije imao pojma šta je to Beograd“.\n– Balša Božović: „Pravi gradonačelnik bi rekao da će Beograd uvek biti (obratite pažnju na redosled – S. A): i sarajevski, i bosanski i hercegovački, i crnogorski, i hrvatski, i slovenački, i makedonski, i albanski, i bošnjački, i vojvođanski, i srpski – jer, jedino tako može da bude evropski, kosmopolitiski“;\n– Slobodan Milosavljević: „Beograd je najveći grad južnoslovenskih naroda. Svi su ga zajedno podizali i gradili, i branili, i oslobađali, i svi oni zaslužuju ulice i trgove, a kome to nije jasno ne može da vodi ovaj grad“;\n– Nikola Samardžić: „I Beograd je nacija. Ta lična privrženost je snažna“. Međutim, „u Beograd se, najednom, nafukljalo nekoliko generacija pisaca, pesnika, mislilaca, političara, umetnika, i ratnih zločinaca, čija je jedina svrha da se razaranje nastavlja“.\nKada, dakle, oni kažu da Beograd treba da bude „kosmopolitski“, to za njih zapravo i doslovce znači – nesrpski. Insistiranje na „jugoslovenskom“ karakteru „pravog Beograda“ uistinu i služi tome da se zatome elementi njegovog prošlog i sadašnjeg srpskog identiteta.\nNaglašavanjem da su oni „Jugosloveni“, ili da su „ravnodušni prema nacionalnom identitetu“, naši selebritiji žele da istaknu svoj „ukus“ i distinkciju u odnosu na bašibozluk (koji sebe vidi kao Srbe). Ovo je za njih veoma važno, o tome neprestano osećaju potrebu da obaveste javnost (čak i kad ih niko ništa ne pita). Jer to je, očigledno, legitimacija njihove superiornosti, a zapravo – znak za za prepoznavanje člana (ili kandidata za člana) ove uticajne kolonijalne kaste.\n– Minja Bogavac: „Rođena sam u SFRJ i to mi niko ne može oduzeti. Kad god popunjavam neki formular, s posebnim ponosom kao zemlju rođenja navodim SFR Jugoslaviju. Kad god negde upišem da je zemlja mog rođenja: Jugoslavija, osećam se kao da sam zajedno sa svojim dedom oslobodila Beograd. Kad god vidim neku rku i krpu sa zvezdama, ukoliko imam novca, sigurno ću je kupiti. Zastava Srbije mi je konfuzna“.\n– Mia David (Radini): – „Jesi li ti Jugoslovenka?“; Radina Vučetić: „Jesam! Mi svi imamo problem s identitetom. Ja sam rođena u Jugoslaviji, ja sam vaspitavana u jugoslovenskom duhu, ja sam osoba koja još uvek kada krene na putovanje u Sloveniju zaboravi pasoš, ja i dalje imam svest o tome da je to jedan prostor. (…) Ja i dalje ne mogu baš da se do kraja srodim sa novom (?! – tj. srpskom – S. A) himnom, svi smo znali Hej Sloveni…“ (ovde 1:45-3:18);\n– Biljana Srbljanović: „Ja sam izrazito i duboko anacionalna, ne razumem samu suštinu predeterminacije, da se rađate sa nekim identitetom koji nasleđujete po očevoj liniji, a da vas niko o tome ništa nikada nije pitao. U samoj suštini nacionalnog je sve ono protiv čega se borim u svom životu“. Ipak, Srbljanovićeva, u jednom istom tekstu, za Jugoslaviju kaže da je „moja jedina domovina“, ali Srbiju pak naziva „ova strašna zemlja“;\n– Vladimir Arsenijević: „Za mene su nacionalni identiteti direktno opresivni. Moji roditelji su bili iskreni Jugosloveni, ideološki neopterećeni, i ja sam vaspitan u tom duhu. Imam dvojno državljanstvo, i srpsko i hrvatsko, ali me, najiskrenije, boli uvo i za jedno i za drugo. Za mene je to samo zgodna prilika da imam dva pasoša, od kojih je hrvatski prohodniji i, u tom smislu, meni draži“; „Ideja jugoslovenstva postala mi je retroaktivno delimično prihvatljiva, jer je to ipak savremeniji identitet, na izvestan način sličan američkom“.\n– Ognjen Glavonić: „Meni taj nacionalni identitet ne znači ama baš ništa; Jugoslavija je bila modernizacijska tvorevina, a ja se danas osećam kao Jugosloven“.\n– Slobodan Tišma: „Gade mi se patrijarhalni stereotipi kao što su otadžbina, nacija, vera. Ja sam apatrid, moja zemlja više ne postoji. Bio sam Jugosloven i to sam i ostao“.\n– Istok Pavlović: „Ja sam potpuno operisan od patriotskih emocija. Vidim sebe kao građanina sveta, a ne Srbije, i razumem da je to mnogima gnusno i neshvatljivo i izdajnički. Ali tako je kako je, ne mogu da se foliram“;\n– Srđan Dragojević: „Vraćam se proverenoj teoriji jugoslovenstva. `Ja sam Srbin, ja sam Hrvat, ej, Bošnjak sam, ahoj, ja sam ponosan Slovenac`… Ne – vi ste kurci. Jebala vas nacija. Budite, ako ste ljudi – Jugosloveni“.\n– Balša Božović: „Ja sam građanin sveta“;\n– Biljana Lukić: „Od Jugoslavije mi najviše fali osećaj ponosa zemljom u kojoj živim“.\n1. „Pa ja se ovde više ne pitam šta je lepo, a šta demode? Buhaha!“\n2. „Kada ovi Srbi vide Nemanju – on će im se svideti. O, ne!“\n3. „To je obeležavanje teritorije, znak da Beograd više nije naš, jao!“\n4. „Ovo se sigurno neće dopasti našim evroatlantskim prijateljima, šta da im kažem?“\nA mi? Možemo mu samo reći: dobrodošao Nemanja, kakav si da si; veliki i nakaradan, „ruski“ i odveć srpski – naš si. I dobro je što su ti krst u desnoj ruci zamenili s mačem.\nIzvor Iskra, 29. avgust 2020.\nPreporučujemoautokolonijalizamautošovinizamdrugosrbijanciSlobodan Antonićspomenik Stefanu Nemanji


Nakon recenzije Maybelline New York ColorSensational ruža, nekoliko vas tražilo me recenziju i njihovih sjajila. Pa, pogledajte što vam ona nudi. Kardashian …


Evropski parlament poziva na brzu istragu slučaja Savamala - KRIK\nEvropski parlament poziva na brzu istragu slučaja Savamala\nDejvid Mekalister (foto: N1)\nEvropski parlament poziva srpske vlasti da ispitaju prekomernu upotrebu sile od strane policije prema građanima i uzima u obzir sa zabrinutošću kontroverzne događaje u beogradskom kvartu Savamala, navodi se u kompromisnim amandmanima na nacrt izveštaja o Srbiji izvestioca Evropskog parlamenta Dejvida Mekalistera.\n„Sa naročitim osvrtom na uništavanje privatne imovine i poziva na brzo razrešenje tog slučaja i na punu saradnju sa pravosudnim vlastima u istrazi, kako bi se odgovorni priveli pravdi“, piše u amandmanima.\nU dokumentu u koji je „Danas“ imao uvid na srpske zvaničnike se takođe apeluje da se uzdrže od optužbi i „neutemeljenih političkih napada na račun zaštitnika građana“, kao i da „u potpunosti štite nezavisnost regulatornih tela“, uz ponovno isticanje zabrinutosti za „napade na kritički nastrojene medije i novinare“.\nNemanja Todorović Štiplija, glavni i odgovorni urednik portala European Western Balkans, objašnjava za „Danas“ da većina amandmana koji su ušli u kompromis dolaze od poslanika koji dobro poznaju prilike u Srbiji, a pripadaju različitim grupama u EP, te da su poslanici, između ostalog, iskoristili 13 prispelih amandmana da bi dopunili član 10 rezolucije koji se tiče vladavine prava, a čiji se jedan deo odnosi na Savamalu.\nKako ukazuje Štiplija, evropski parlamentarci u članu 11, koji se bavi radom Narodne skupštine, ostaju zabrinuti zbog čestog korišćenja hitnih postupaka u radu parlamenta, naglašavaju značaj Nacionalnog konventa o EU, a žale zbog nemogućnosti da šef Delegacije EU u Srbiji Majkl Davenport predstavi Izveštaj EK pred poslanicima, uz poziv Skupštini da mu to omogući.\n„Član koji se ticao rada nezavisnih kontrolnih institucija, dopunjen je tako da se odnosi na sve postojeće institucije. Poziva se Vlada da u potpunosti zaštiti nezavisnost ovih regulatornih tela, da pruži punu političku i administrativnu podršku za svoj rad i da osigura postupanje po njihovim preporuka. Ovaj poziv na postupanje po preporukama regulatornih tela došao je preko čak šest podnetih amandmana, koje je poslalo više od 10 poslanika. Takođe pozivaju se vlasti da se uzdrže od optužbi i neosnovanih političkih napada na dosadašnjeg ombudsmana“, precizira ovaj stručnjak za evropske integracije.\nU kompromisnim amandmanima se izražava i zabrinutost zbog učešća nekih visokorangiranih srpskih zvaničnika na proslavi Dana Republike Srpske prošlog meseca, uz ocenu da se to kosi sa odlukama Ustavnog suda BiH.


Društvo – Kovin Online\nConnect shopping vikend samo za SBB korisnike\nU susret Božiću, SBB kompanija i Shoppster najavili su dodatne popuste od 7. do 9. januara za sve SBB korisnike.\nSBB korisnici od petka do nedelje mogu da uživaju u božićnoj kupovini za sebe i svoje drage ljude uz popuste od 10% na LG televizore, do 10%\n590 Pregleda, 2 danas\nPosted on 6. januara 2022. 8. januara 2022. Author Komentari (0)\nA. A.(14) teško je povređen na njivi u ataru sela Dubovac kod Kovina.\nDečak je bio na traktoru sa ocem N.A. (50). Dete je u jednom trenutku palo sa traktora koji je bio u pokretu i preko dečaka je prešla priključna mašina-tanjirača.\nNesrećni tinejdžer je prevezen u beogradski Urgentni centar gde su mu konstatovane teške\n8,253 Pregleda, 1 danas\nPosted on 1. aprila 2018. 1. aprila 2018. Author Komentari (0)\nKovinska publika imala je priliku prošle nedelje da uživa u pozorišnim predstavama. Centar za kulturu Kovin, pod pokroviteljstvom Opštine Kovin, organizovao je 3.KoPS pod sloganom „Strast ili ništa“, a prvi put je dodeljena nagrada publike koja je pripala predstavi „Ne igraj na Engleze“.\nIzmeđu predstava „Noć bogova“, „Histerija“ i „Ne igraj na\n5,919 Pregleda, 2 danas\nPosted on 30. marta 2018. Author Komentari (0)\nBiblioteka „Vuk Karadžić“ Kovin organizovala je pesničko veče, povodom Svetskog dana poezije. Pesničko veče realizovano je u saradnji sa autorima Književne omladine Srbije. Svoje stihove su govorili Jasna Arbanas, Ilinka Marković i Nikola Jovanović. Prisutne je najpre pozdravila direktorka biblioteke, Jelena Stojanović, a potom je publika imala prilke da čuje najlepše stihove ovih autora.\n5,829 Pregleda, 3 danas\nNa kraju krajeva, sam Mark Zakerberg je 2010. godine nazvao korisnike najveće društvene mreže glupanima koji\n6,286 Pregleda, 1 danas\nU prisustvu Nj.E. Vladimira Gaspariča, ambasadora Republike Slovenije u Srbiji, gospodina Romana Vajkslera, zamenika ambasadora, monsinjora Stanislava Hočevara, nadbiskupa i mitropolita Beogradske biskupije, g. Saše Verbiča, predsednika Nacionalnog saveta slovenačke nacionalne manjine u Srbiji, gradonačelnika Pančeva Saše Pavlova i rukovodstva Opštine Kovin koje je predvodila predsednica opštine Sanja Petrović, sinoć je u ispunjenoj publikom pozorišnoj\n6,722 Pregleda, 1 danas\nCiklus francuskih filmova u Centru za Kulturu Kovin, pogledajte koje sve filmove možete gledati:\n28 marta film SIZAN\n29 marta film SERAFINA\n30 marta film KAPETAN KONAN\n31 marta film KAMIJ KLODER\nSvi filmovi počinju od 20:00h\n5,468 Pregleda, 4 danas\nOpština Kovin je najjužniji deo Banata. Na severu, zapadu i istoku prostor opštine je omeđen administrativnim granicama koje ga odvajaju od susednih opština Pančevo, Alibunar, Vršac i Bela Crkva, dok je na južnoj strani zastupljena reka Dunav u dužini od 46 km. Površina opštine je 730 km2, a u njenih 10 naselja (Bavanište, Gaj, Deliblato, Dubovac, Kovin, Malo Bavanište, Mramorak, Pločica, Skorenovac, Šumarak) živi\n6,504 Pregleda, 4 danas\nDom zdravlja Kovin, sa zdravstvenim stanicama po naseljima, čini okosnicu zdravstvene delatnosti u opštini Kovin. Osnovan je 1953. godine kao Dom narodnog zdravlja. Godine 1964. menja naziv u Dom zdravlja Kovin. Iste godine se vrši reorganizacija ustanove po kojoj i danas funkcioniše. Jedan period se, u svom dugogodišnjem postojanju, zvao Dom zdravlja „ 1. maj“\n6,504 Pregleda, 1 danas\nŽenski tim u sastavu: Anđela Spasojević, Selena Đorđević i Anđela Krivošić, posle titule na juniorskom prvenstvu Srbije, dospeo je\n6,080 Pregleda, 4 danas


tiha kriza, usamljenost | psihologija,zdravlje i prevencija, magazin\nUsamljenost predstavlja apsolutno ljudsku emociju koju su pesnici, romanopisci i tekstopisci vekovima pokušavali da uhvate rečima na svakom jeziku. No neki istraživači tvrde da je to više od osećanja: to je pošast, oboljenje, stanje koje treba tretirati kao bolest - i to zaraznu i smrtonosnu.\nPrema pregledu literature, nedostatak socijalne konekcije smatra se opasnijim od pušenja 15 cigareta dnevno i smrtonosnijim od gojaznosti. Stoga ima smisla kako se samo osećanje može pretvoriti u fizičke tegobe. Ljudi su društvena bića, što ne znači da jednostavno uživamo u tome što smo društveni; to znači da moramo biti. Tako preživljavamo zajedno, u grupama, pronalazeći snagu u brojevima, čak i ako za razliku od naših predaka ne bismo doslovno umrli od gladi da nemamo socijalne kontakte.\nNasuprot tome, biti socijalno izolovan boli emocionalno i psihološki, a posledice stresa ostavljaju trag na fizičko stanje. Dugotrajna usamljenost (koja traje duže od dve nedelje) povezana je sa visokim krvnim pritiskom, depresijom, srčanim bolestima i moždanim udarom, i još nekim stanjima, uključujući Alchajmerovu bolest. Čini se da je ovo zbog povećanog zapaljenja; zapravo, upala je povezana sa hroničnom bolešću.\n„Ljudi misle da su njihovi odnosi povezani sa emocionalnim blagostanjem; ne prepoznaju dubok uticaj koji imaju na fizičko zdravlje”, kaže dr Brigham Young, profesor psihologije, dr Julianne Holt-Lunstad. Prema istraživanju Holta Lunstada, usamljeni ljudi imaju 26% veću verovatnoću za ranu smrt. Za one koji imaju malo ili nimalo socijalnih kontakata, to naraste na 29%, a skače čak do 32% za ljude koji žive sami. „Moramo da shvatimo da naši društveni odnosi jednako ozbiljno utiču na naše zdravlje kao i naša dijeta, vežbanje, ishrana i sve ostalo što znamo”, ona kaže.\nZAŠTO SMO USAMLJENIJI NEGO IKADA\nAko je usamljenost bolest, onda je dostigla razmere pandemije. Sve veći broj osoba u Evropi, a posebno u SAD sada živi sam, što je jedan od razloga zbog kojih doživljavamo veću usamljenost nego ikad ranije. Drugi faktor je munjevit razvoj tehnologije. „Imali smo više promena u poslednje 24 godine nego u prethodnih 2.500“, kaže Dilip Yeste, doktor medicine, direktor Odeljenja za Zdravo Starenje UC-San Diego. "Društvene promene bile su dramatične, a usamljenost definitivno predstavlja deo tih promena”. Ovo ima veze sa socijalnim medijima, ali nikako isključivo sa njima. U stvari, prema nedavnom istraživanju Cigna-e rađenom na 20.000 odraslih stanovnika SAD, najusamljeniji članovi generacije Z (ljudi otprilike između 7 i 22 godine) ravnomerno su podeljeni između onih koji koriste društvene mreže i onih koji ih ne koriste.\nGeneralno se zna da su mladi i najstariji najusamljeniji, a ljudi mlađi od 20 godina registruju se kao najusamljeniji od svih, prema anketi Cigna-e. Mlađi ljudi postaju usamljeni kada ne osećaju da imaju mnogo socijalnih konekcija; za njih je često bitna količina, a sticanje novih prijatelja obično je nadohvat ruke. Starije odrasle osobe se, za razliku od toga, odlučuju za kvalitet, a ne za količinu, i dok su tužne kada voljeni umru, razvojno su bolje pripremljene da se nose sa tom usamljenošću i gubitkom. „Oni su zapravo srećniji nego što mislite”, kaže dr Jeste.\nZbog toga su ljudi u sredini ove U-krive (ljudi starosti od 30 do 60) ti za koje istraživači počinju da shvataju da su možda najranjiviji od svih, usled mešavine faktora. Ironično je da su ljudi u srednjim godinama prilično zauzeti drugim ljudima - decom, roditeljima, saradnicima, prijateljima. Često nas frustrira nedostatak „vremena za sebe“ i teško je zamisliti da se ljudi koji su toliko zauzeti mogu osećati usamljeno.\nNo problem usamljenosti nije samo u vezi samoće. Ono od čega zaista zavisi je kvalitet vaših odnosa: Što ste njima zadovoljniji, to ste manje usamljeni. Srednje doba je period kada je to nezadovoljstvo često najviše izraženo i kada bolest počinje da se kuva. „Bolesti povezane sa usamljenošću koje se dijagnostikuju kod starih ljudi mogu da se razvijaju decenijama, ali često počinju da se javljaju na ćelijskom nivou u ranom srednjem dobu, pa čak i pre toga“, kaže dr Steve Cole, profesor psihijatrije, medicine i nauke o ponašanju na Medicinskom fakultetu David Geffen pri UCLA-ju.\nProblem usamljenosti nije samo u vezi sa samoćom. Ono od čega zaista zavisi je kvalitet vaših odnosa.\nKOLIKO JE VAŽNO PRIJATELJSTVO IZ SREDNJEG ŽIVOTNOG DOBA\nRazlozi zbog kojih smo usamljeni različiti su u mladosti i kasnim srednjim godinama. Mladost predstavlja vreme kada duga prijateljstva mogu nestati dok smo zaokupljeni poslom i dok provodimo vreme na piću sa kolegama koje nam mogu pomoći da napredujemo, ali koji su nam i konkurencija. Prijatelji iz detinjstva mogu se zameniti novim „roditeljskim prijateljima“, ljudima sa kojima nemamo prošlost i, osim roditeljstva, imamo jako malo zajedničkog. Na poslu može da nas “lupi realnost stvarnog sveta tako da počnemo da radimo ono što je svrsishodno i profitabilno umesto onoga što bi nam najviše prijalo“, kaže Cole. Imati nebitne ljudi u blizini - posebno one koji više služe funkcionalnoj, a ne emocionalnoj svrsi, često nije dovoljno da bi se otklonila usamljenost.\nPrema studiji iz 2016. godine, rađenoj na oko 15.000 ljudi starosti od 18 do 79 godina, oni između 30 i 49 godina prijavili su najdublje nezadovoljstvo svojim vezama. Norveški istraživači Magnhild Nicolaisen i Kirsten Thorsen uvideli su da je to bilo doba ispunjeno sa najviše žaljenja, vreme kada su sećanja na bezbrižniji život još uvek bila sveža u mislima ljudi. Nicolaisen takođe ukazuje na „stiskanje sendviča“, kada mnogi odrasli ljudi u srednjim godinama brinu o deci i bolesnim ili nepokretnim ostarelim roditeljima. Primećuje da ograničeno vreme za druženje sa prijateljima i zabavu dovodi do razočaranja i, na kraju, do usamljenosti.\nI dok sredovečni ljudi prolaze kroz 40-te i 50-te godine, socijalna potpora počinje da se urušava: roditelji umiru, parovi se razvode, deca se odseljavaju, ljudi ostaju bez posla, a možda smo i prezauzeti da bismo pravilno propratili emocionalne posledice.\nPrema dr Jeste-u, ranjivost zbog usamljenosti dostiže vrhunac u 50-im godinama života. „Po prvi put postajete svesni smrtnosti“, kaže on, napominjući da je to vreme kada žene ulaze u menopauzu, a muškarci u andropauzu. Takođe je to period kada mnoge bolesti - artritis, dijabetes, visok krvni pritisak – stupaju na scenu. „Vreme kada više ne možemo računati na savršeno zdravlje kao kad smo bili mlađi”, kaže Cole. "Sklopite sve to i dobićete neku vrstu situacionog poziva da budete usamljeni i socijalno nezadovoljni.”\nNažalost, kada je reč o uticaju usamljenosti na zdravlje, ljudi u srednjoj životnoj dobi najmanje su proučavani, kaže Cole. Ono što znamo je sledeće: U svojoj meta-analizi 70 studija iz 2015. godine Holt-Lunstad je zaključila da ljudi srednjih godina koji su bili usamljeni imaju veći rizik od smrti iz bilo kog razloga nego oni u drugim starosnim grupama. Usamljeni ljudi imaju tendenciju da više piju, manje zdravo se hrane i upuštaju se u rizična ponašanja poput upotrebe droga i neselektivnih seksualnih odnosa, ili da bi se osećali bolje ili da bi se umrtvili. Zaključak Holt-Lunstad-ove je zloslutan, posebno za one sredovečne ljude koji žive sami: “Iako sam način život može ponuditi pogodnosti i prednosti, ova meta-analiza ukazuje da fizičko zdravlje nije među njima.”\nSrećom, usamljenost je uglavnom kratkoročna i spontano iščezava. Ali manje otporni među nama, ljudi koje Cole opisuje kao „usamljene iz dana u dan“, kaže on, „su oni kod kojih vidimo najznačajnije biološke posledice.“ Inflamatorni signal može da utiče na mozak i promeni ponašanje na način koji ljude potencijalno čini još socijalno osetljivijim i povučenijim i samim tim sklonijim usamljenosti, objašnjava Cole. Istraživači kažu da hronična usamljenost izaziva nepoverenje u druge, paranoju i očekivanje emocionalnog bola. A kada je neko u toj muci, njegovo opšte držanje može postati odbojno, kao što se često primećuje kod mentalnih bolesti. „To je začarani krug“, kaže Cole.\nAko se problem ne zaustavi, posledice mogu biti strašne. Stope samoubistava u poslednje dve decenije porasle su najznačajnije u starosnoj grupi od 45 do 65 godina, koja ima najveću stopu samoubistava od svih, prema Resursnom Centru za Prevenciju Samoubistava. Pored toga, studija o samoubilačkim beleškama iz 2018. godine koju je objavilo Američko Udruženje za Suicidologiju navodi usamljenost kao ključan razlog u porukama u 23% proučenih beležaka.\n6 tajni za osećaj povezanosti\n1.Potražite stare prijatelje\nVerovatno i oni žele da stupe u kontakt.\n2.Razgovarajte sa strancima\nČak i 30 sekundi prijateljskog razgovora sa prodavcem ili vozačem taksija ima pozitivan uticaj na raspoloženje.\n3.Vežbajte da budete zahvalni\nUsredsredite se na stvari iz svog života zbog kojih se osećate srećno: možda na svoje kućne ljubimce ili lepo mesto za život ... čak i na sunčan dan.\n4.Vežbajte i budite naspavani\nOba doprinose regulaciji raspoloženja i ukupnom zdravlju.\n5.Upišite neki kurs\nPrijavite se za nešto što nikada niste probali, poput plesa, slikanja ili meditacije. Aktivno učenje pokreće vaš mozak, a možda ćete i steći nove prijatelje.\nTeško je sažaljevati sebe kad pomažete u poboljšanju života drugih. Podaci pokazuju da volontiranje daje ljudima svrhu, koja im podiže samopoštovanje, a zauzvrat ih čini manje usamljenima.\nPoznato je da bogatstvo, obrazovanje, bliska zajednica i uspešna karijera štite od usamljenosti. A zdrav brak je ublažava. Ali to nije štit: Gotovo troje od desetoro ljudi koji su nezadovoljni porodičnim životom izveštavaju da se osećaju usamljeno, ukazujući još jednom na važnost kvaliteta odnosa. Neuronaučnica Stephanie Cacioppo, doktor nauka sa Univerziteta u Čikagu, vatrena je zagovornica vežbanja, oslanjanja na značajno prijateljstvo i vežbanje zahvalnosti. Ona bi bar to trebalo da zna: Prošle godine njen voljeni suprug John Cacioppo, koji je takođe bio vodeći autoritet za usamljenost, neočekivano je umro. Rekla je da je „živi dokaz da se možemo oporaviti od usamljenosti.“ Ona i njen suprug radili su jedno preko puta drugog u istoj kancelariji. Kada je umro, rekla je: “Nikad nisam mislila da ću preživeti, ali zahvaljujući sportu i socijalnoj podršci, ponovo osećam želju za životom.”\nKao i svaku bolest, usamljenost je lakše sprečiti nego lečiti. U svom radu iz 2017. godine pod nazivom „Unapređenje Socijalne Povezanosti kao Prioritet Javnog Zdravlja u SAD“, Holt-Lunstad je iznela plan koji naglašava obrazovne alate za vođenje dece u razredima srednje škole kroz nijanse socijalne interakcije kako bi rasla sa većom osetljivošću na uticaj njihovog ponašanja i ponašanja drugih. „Važnost socijalnih veza takođe mora biti deo medicinske obuke”, dodaje Holt-Lunstad. „Lekari moraju biti deo diskusije o faktorima životnog stila koji utiču na zdravlje.”\nRecept nije toliko jednostavan za nas koji smo odavno završili školu. Holt-Lunstad poziva na velike kampanje poput onih koje su stvorile svest o opasnostima od pušenja, gojaznosti i upotrebi droga. Drugi pokušavaju da pronađu medicinska rešenja. No za sada, najbolje što možemo učiniti za sebe, za svoje zdravlje, je negovanje naših prijateljstava. Ko zna, možda će nam baš to spasiti život.


Odabir ciljnih skupina, odnos prema turistima, šta predstavljaju lokalni klijenti i kako sa njima raditi – neke su od tema kojima su se bavili učesnici radionice “Izrada suvenira”, koja je organizovana u sklopu trogodišnjeg projekta koji finansira Evropska unija kako bi ojačala ruralne turističke destinacije u BiH.\nCilj radionice je bio povezivanje građana i smanjenje nezaposlenosti kroz unapređivanje saradnje glavnih interesnih grupa na lokalnom nivou i procjenu tržišta aktivnog stanovništva. Radionici su prisustvovali pojedini proizvođači koji se bave poljoprivrednom djelatnošću, mali poduzetnici, vlasnici seoskih domaćinstava i uposlenici turističkih zajednica.\nEdina Hadžić, produkt dizajnerka, održala je predavanje na temu kako razviti ideju i napraviti suvenir koji će predstavljati identitet jednog mjesta, odnosno emociju koju to mjesto izaziva u onome ko je bio “prinuđen” da ga kupi. “Proizvodi koji se inače prave u seoskim domaćinstvima i ruralnim područjima su većinom kvalitetni proizvodi poput suvenira, ali u čitavom procesu njihove prodaje učestalo nailazimo na poteškoće u plasmanu određenog proizvoda ili suvenira. Ubijeđena sam da poznavanjem vještine produkt dizajna stvaraoci suvenira mogu ostvariti veću korist služeći se i poslovnim strategijama ove discipline,” kazala je Hadžić.\nNa radionici su predstavljeni uzorci različitih suvenira koje su učesnici napravili, a prema standardima produkt dizajna, analizirani su dobri i loši primjeri suvenira. Hadžić naglašava da je bitna značajka za svaki suvenir da je on karakterističan, unikatan i da podsjeća na sve ono što je turista doživio pri posjeti jednom mjestu.\nGordana Berberović, članica Udruženja Forum žena “Strica-Zaruđe“, kazala je kako je projekat odlična prilika za razmjenu iskustava i upoznavanje ljudi sličnih razmišljanja, kao i pružatelje različitih usluga. "Takođe je veoma bitno da svako od nas ističe lokalnu tradiciju i nasljeđe. Ovakva aktivnost je značajna radi očuvanja tradicionalnih domaćih jela, ali isto tako i mnogih zanata, koji bi mogli potpuno nestati, ukoliko ne postanu ekonomski isplativi i priznati,” dodaje Berberović.\nBosna i Hercegovina je 2018. godine uvrštena u deset najpoželjnijih destinacija na svijetu koje vrijedi “istražiti”, a bilježi i stabilan rast u sektoru turizma. Široka ponuda namjenjena posjetiocima, počevši od netaknutih planinskih predjela, šuma, čistih rijeka, pa sve do ugodnih domaćinstava i domaćih jela izuzetne kvalitete, predstavlja ogroman potencijal za seoska domaćinstva, male preduzetnike ali i turističke zajednice. Ono što povezuje ove aktere je krajnji cilj, a to je poboljšanja ekonomske situacije i održivosti u ruralnim sredinama Bosne i Hercegovine, koje se smatraju jednim od najnaseljenijih ruralnih područja u Evropi.\nUz Alterural kao Udruženje za razvoj ruralnog turizma, partneri na projektu “Osnaživanje ruralnih turističkih destinacija oko Sarajeva sa ciljem diversifikacije ruralne ekonomije” su Eurogites (Evropska federacija ruralnog turizma), PD “Vranica” Fojnica, ZU “Kreševski citrin” i Forum žena “Strica-Zaruđe”. Više informacija o radionici, možete naći na video linku


NSinfo: Radovi na Tvđavi - U planu sanacija platoa na Bastionu Sv. Leopolda\nRadovi na Tvđavi - U planu sanacija platoa na Bastionu Sv. Leopolda\nje javnu nabavku za sanaciju platoa na Bastionu Sv. Leopolda na Petrovaradinskoj tvrđavi, koji je pod zaštitom Zavoda za zaštitu spomenika.\nProjektom je obuhvaćena sanacija devastirane površine platoa, popločavanje i asfaltiranje, rešavanje problema koji postoji s odvodnjavanjem atmosferske vode s platoa i kontaktnih staza, odnosno izgradnju cevovoda za vodu i kanalizaciju.\nBastion Sv. Leopolda je prvi objekat Petrovaradinske tvrđave, započet 1692. godine, i izgrađen je na isturenoj istočnoj tački Tvrđave.\nUkupna površina Gornjeg prostora bastiona, platoa i kontaktne staze je 890 metara kvadratnih. Plato se nalazi na najvišoj tački južnog poteza utvrđenja, a osim njega predviđeno je sređivanje i kontaktne pristupne staze, od rampe do tunela.\nDanašnji izgled plato je dobio tokom rekonstrukcije i uređenja pešačkih staza Gornje tvrđave 50-ih godina prošlog veka. Kako se u konkursnoj dokumentaciji navodi, nedostatak para, kao i intervencije i uređenje bez nadzora stručnih službi tokom 90-ih godina doveli su do toga da se prostor nalazi u veoma lošem stanju.\nOgrada platoa zamenjena je 2011. godine, a osim toga, drugih investicionih ulaganja, održavanja nije bilo. Popločanje nije menjano, uklonjene su nadzemne kape ventilacionih otvora za kazamat ispod platoa, zatvoreni su ventilacioni otvori kazamata, a nije pregledan, niti je menjan sistem odvodnjavanja.\nRok za podnošenje ponuda je 13.04. a kriterijum za dodelu ugovora je najniža ponuđena cena. Odluka o dodeli ugovora ili obustavi postupka biće doneta u roku od 25 dana od otvaranja ponuda.


SUMNjE ZA SILOVANjE DEVOJČICA: Melenčanin panično traži branioca | Hronika | Novosti.rs\nSUMNjE ZA SILOVANjE DEVOJČICA: Melenčanin panično traži branioca\nB. G. | 13. avgust 2019. 21:02 | Komentara: 7\nTužilaštvo ćuti o slučaju navodnog silovanja devojčica u Melencima. Osumnjičeni viđen u centru Zrenjanina u potrazi za advokatom. Nezvanično se saznaje da je na pregledu devojčica kontatovano da nema povreda niti tragova nasilja\nSTRAVIČAN ZLOČIN: Uhapšen osumnjičeni za silovanje žene i njenih ćerki od 3 i 6 godina\nPRESUDA U NEGOTINU: D.S. silovao dva dečaka, dobio 13,5 godina\nVIŠI SUD U SMEDEREVU: Za silovanje maloletne pastorke 13 godina zatvora\nSilovao staricu, dobio devet i po godina robije\nBrat ometen u razvoju silovao maloletne sestre?\nPREMA tvrdnjama Zrenjaninaca, osumnjičeni za silovanje dve devojčice, Ž. Ć. (42) iz Melenaca u utorak je u prepodnevnim satima viđen u centru grada u paničnoj potrazi za advokatom koji bi ga branio! Zaustavljao je ljude, kako kažu, i pitao "da li znaju nekog advokata koji bi ga zastupao, jer ima silnih problema".\nU zrenjaninskom Višem javnom tužilaštvu uprkos brojnim pokušajima nismo mogli da dobijemo nijednu informaciju, uz obrazloženje da se tužilaštvo povodom slučaja sumnje o pokušaju silovanja u selu Melenci nadomak Zrenjanina, neće oglašavati javno.\nU Melencima većina meštana je još u neverici da se ovako monstruozna priča o pokušaju silovanja uopšte i dogodila u njihovom selu. Nevečana supruga osumnjičenog, A. S. (29) iz Melenaca, u petak 9. avgusta prijavila ga je uz tvrdnju da je mesecima dodirivao njihovu trogodišnju devojčicu i njenu ćerku iz prvog braka, koja je tri godine starija. Žena je ispričala i da je nju tukao i pretio joj smrću. Ž. Ć. je uhapšen u ponedeljak 12. avgusta u Beogradu nakon čega je priveden u Više javno tužilaštvo u Zrenjaninu.\nPROČITAJTE JOŠ: STRAVIČAN ZLOČIN: Uhapšen osumnjičeni za silovanje žene i njenih ćerki od 3 i 6 godina\nPosle prijave, devojčice su podvrgnute detaljnom medicinskom pregledu, na kojem je, navodno, konstatovano da nemaju povrede niti bilo kakve tragove nasilja po telu. Komšije ove porodice tvrde da Ž. Ć. nikada ne bi učinio nešto tako gnusno, uz napomenu da je i svoju pastorku voleo kao rođenu ćerku.\nŽIVELI RANIJE U BEOGRADU\nA. S. i Ž. Ć. živeli su jedno vreme u Beogradu, pa su, kako pričaju njihovi poznanici, prodali stan, potrošili novac i vratili se u selo, u kuću njegove majke, koja je živela sa njima. Ž. Ć. je kao sezonski radnik radio u prestonici i samo vikendom dolazio u Melence da bi nevenčanoj supruzi doneo novac, jer ona nije zaposlena.\nSvet | 24. avgust 2019. 12:33\nSAD hoće da otvore konzulat na Grenlandu\nAdministracija američkog predsednika Donalda Trampa planira da otvori američki konzulat na Grenlandu, a usred sve veće strateškog i ekonomskog interesovanja za tu dansku teritoriju\nRegion | 24. avgust 2019. 12:30\nU Beranama DPS častio sa 120 stanova\nU Crnoj Gori nova afera oko dodele besplatnih i stanova pod "bratskim" uslovima. Opština četiri godine čeka odgovor za nezakonito podeljenu imovinu\nSvet | 24. avgust 2019. 12:30\nDEMONSTRACIJE U HONGKONGU: Policije posle 10 dana ponovo koristila suzavac\nHongkoška policija upotrebila je suzavac kako bi rasterala antivladine demonstrante na istočnoj strani poluostrva Kovlun, preko puta Hongkonga\nSrbija | 24. avgust 2019. 12:22\n13:21 Nova budžetska linija za napredak na...\n13:19 AMSS: Pao sistem, potpuno obustavljen...\n13:00 Ubijeni Novopazarac sakrio milion evra?\n12:59 DA LI STE GA VIDELI: Nestao stariji...\n12:54 Crna serija samoubistava: Šestoro...\nDa, žure da stignu kući 11.75%


Main Point Institut | Konferencije.rs - Kursevi, obuke, edukacije i seminari u Srbiji\nMAIN POINT – osnovan je 2012. godine sa ciljem da ponudi temeljan i sveobuhvatan program edukacije za javni nastup. Po mišljenju stručnjaka, čime god se danas bavili, naš uspeh umnogome će zavisiti od načina na koji prezentujemo, predstavljamo svoju ideju, projekat, sebe... Uticaj koji vršimo na ljude zapravo je srazmeran kvalitetu tehnika javnog nastupa.\nNa svetu se svakog dana izvede više od 30 miliona prezentacija. Možemo samo da pretpostavimo koliko se tokom jednog dana obavi predavanja na različite teme ili koliko se održi poslovnih sastanaka. U svim pomenutim oblicima nastupanja akteri govore, iskazuju, izražavaju svoje misli, komuniciraju, kako bi ostavili dobar utisak, kako bi nekoga u nešto ubedili, predstavili učinak svog rada, aplicirali za unapređenje ili povišicu...\nObrazovni sistem u Srbiji nije našao način da u dovoljnoj meri odgovori zahtevima savremenog društva. Predmeti koji se bave razvijanjem govorničkih sposobnosti i komunikacionih veština ili uopšte ne postoje ili nisu u pravoj meri usmereni na pojedinca. Dikcija, naučna disciplina koja se bavi načinom govorenja, na primer, izučava se samo na dramskim akademijama i na pojedinim fakultetima. Tehnikama javnog nastupa i prezentovanja ni približno nije posvećena odgovarajuća pažnja. Neformalno obrazovanje koje bi trebalo da bude adekvatna dopuna standardnog fakultetskog obrazovanja uglavnom je seminarskog tipa. Polaznici ne dobijaju dovoljno prostora da ispitaju svoje mogućnosti i da praktično uvežbavaju svoje nastupe i primenjuju stečena znanja. Kao krajnji rezultat često se dešava da ljudi ne uspevaju u praksi da odgovore zadacima koji im se postavljaju.\nTelefon: +381 64 164 86 98\nInternet stranica: mainpoint.edu.rs\nBulevar Arsenija Čarnojevića 112, 11070 Novi Beograd, Srbija\nIMATE LI TREMU OD JAVNOG NASTUPA? Učenje tehnika javnog nastupa jedna je od ...\nJavni nastup - razvijanje govorničkih i prezentacijskih veština\nTematske celine: - Suočavanje sa tremom - Dikcija - Govor tela - Priprema...


Stigla zvanična potvrda: Pobjednik Evropske lige ide u Ligu prvaka\nKrovna organizacija evropskog nogometa već duže vrijeme pokušava unaprijediti Evropsku ligu, koja je po mnogima sasvim u sjeni Lige prvaka i po novčanim nagradama, medijskom praćenju, ali i interesu samih klubova.\nNovost da se prvaku Evropske lige garantira mjesto u Ligi prvaka bit će potvrđena na sastanku Izvršnog odbora UEFA-e ove sedmice u Londonu, a novinari navode da je najzaslužniji za tu ideju predsjednik UEFA-e Michel Platini.\nEvropska liga je u sadašnjem formatu utemeljena u sezoni 2009/10, te je direktni nasljednik nekadašnjeg Kupa UEFA-e. Ovogodišnji pobjednik Evropske lige je prošlogodišnji prvak Evrope Chelsea.


Dvokrevetna soba 1/27.640,00 RSD\nTrokrevetna soba 1/311.460,00 RSD\nApartman 1/210.620,00 RSD\nVIP apartman 1/110.591,00 RSD\nVIP apartman 1/214.440,00 RSD\n„NOVA GODINA U HOTELU PALIĆ RESORT“\nMini raspust u hotelu Palic Resort\nU samom srcu romantičnog Palića nalazi se hotel Palić Resort. Okružen zanimljivostima u kojima možete uživati, hotel vam je obezbedio Mini raspust od 09. novembra uz 15% popusta. Akcija traje do 27. decembra.\nŠta obuhvata mini raspust u hotelu Palić Resort?\nMini raspust od 9. novembra obuhvata wellness vikend koji će vas relaksirati i osvežiti. SPA centar odmarališta Palić Resort obuhvata bazen, finsku saunu, kombinovanu saunu, parno kupatilo, đakuzi kadu, tuš kabinu (vodeno-svetlosna terapija za masiranje) i tepidarijume (tople klupe). Ukoliko se pitate koji je najbolji recept uživanja u svim ovim blagodetima, pogledajte naše savete ovde.\nOno što naš SPA centar izdvaja od mnogih u okolini jesu termini korišćenja Spa&wellness usluga koji su osmišljeni da budu privatnog karaktera. Naj taj način se vi i vama drage osobe možete potpuno opustiti i koristiti kompletan spa centar.\nUkoliko pak volite aktivan odmor, ne propustite da posetite naš fitnes centar ili sadržaje u bliskoj okolini hotela.\nNaš užitak može biti potpun samo uz naše najmilije. Hotel Resort misli i na one najmlađe, te deca do 6 godina starosti borave besplatno u hotelu.\nVama preostaje jedino da se odlučite da rezervišete svoje mesto u našoj oazi hedonizma.\n3 dana/2 noćenja za 2 osobe po ceni od = Akcijska cena: 15 900 RSD\nDeca do 6 godina borave GRATIS.\n3 dana/2 noćenja sa doručkom za 2 osobe po ceni od = 16.600,00 RSD\n4 dana/3 noćenja sa doručkom za 2 osobe po ceni od = 24.200,00 RSD\n5 dana/4 noćenja sa doručkom za 2 osobe po ceni od = 31.500,00 RSD\n3 dana / 2 noćenja sa doručkom za 2 osobe po ceni od = 27.900,00 RSD\n4 dana / 3 noćenja sa doručkom za 2 osobe po ceni od = 34.900,00 RSD\n5 dana / 4 noćenja sa doručkom za 2 osobe po ceni od = 41.900,00 RSD\nNa Vama je da izaberete koliko dana Vam je potrebno da povratite energiju za nove radne pobede,\na nama prepustite da Vam u tome pomognemo.\nPaketi ne uključuju:\nBoravišnu taksu u iznosu od 109,00 rsd po osobi/po danu boravka\nOsiguranje u iznosu od 20 rsd po osobi/po danu


Kineske kompanije zovu zaposlene na bojkot američkog Epl-a | Nova Ekonomija\nEpl ima problem u Kini\nPojedine kineske kompanije pozvale su svoje zaposlene da bojkotuju uređaje iz američkih firmi, reagujući na nedavno hapšenje Meng Vandžou, direktorke Huaveija.\nRukovodstvo nekoliko organizacija i firmi iz najmnoguljudinije zemlje na planeti izdalo je saopštenje u kojima pozivaju svoj članove i radnike, da bojkotuju Eplove uređaje. Pojedine kompanije su svojim zaposlenima odlučile da daju subvenciju za kupovinu kineskih proizvoda, a neke u otišle i korak dalje, preteći im kaznama.\nPoslovna udruženja apeluju da se pokaže podrška Huaveiju navodi Jutarnji.hr\n"Amerika hoće da ogranički ekonomski rast Kine. Verujemo da kineski narod mora ostati ujedinjen i dosledno podržati naše nacionalne proizvode", stoji u saopštenju Trgovačke komore okruga Nančong, uz napomenu da će oni članovi koji su kupili Eplove proizvode biti izbačeni sa posla.\nDobavljač delova elektroničke opreme Menpad iz Šenžena svim zaposlenima nudi 15 odsto subvencije za kupovinu mobilnih telefona kineskie marke Huavei i ZTE.\n"Kompanija će kazniti radnike koji kupuju Eplove telefone novčanom kaznom od 100 odsto tržišne vrednosti uređaja. Prestanite kupovati američke proizvode za kancelariju", stoji u njihovom saopštenju koje su u međuvremenu povukli.\nAkcije svetskih tržišta u padu zbog hapšenja direktorke Huaveija\nDirektorka kompanije Huavei u kućnom pritvoru s nanogicom\nEvropska unija treba da bude zabrinuta zbog kineskih tehnološih kompanija\nAustralija blokirala isporuke 5G tehnologije kompanije Huavei\nSve jači pritisak na kinesku ekonomiju zbog "rata" sa Amerikom\nNovo putno osiguranje sa pokrićem COVID-19\nGenerali Osiguranje Srbija je plasiralo novi proizvod putnog osiguranja koji ...


Preuzimanje odgovornosti - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Preuzimanje odgovornosti\nOve nedelje je Bitef, prosto žudim za komentarom nekoliko važnih teatraskih zbivanja, kao i samoga otvaranja, čija jednostavnost i autentičnost, u izvedbi Milene Marković i Jovana Ćirilova, neke dovodi u napast da spočitavaju svote date za Bitef, koga, eto, nije otvorio neki veoma važan političar, koji imponuje svojom snagom i vlašću, već su to učinili umetnica, spisateljica i umetnički direktor čitave smotre od samoga njenog osnivanja.\n0Piše: Borka Pavićević 23. septembra 2008. 18.46\nKonačno, to je bilo sasvim prirodno, te mi se čini da treba pozdraviti odluku političara da odole pozivu ljudi iz kulture, posebno komentatora kulturnih manifestacija i festivala, posebno dama među nima, da „daju pečat“, ili „blagoslov“, ili da na određeno vreme „predaju ključeve grada“ onima kojima inače i pripadaju – umetnicima i građanima, civilima. To lako prenebregavanje značaja Milene Marković samo je podatak na koji način se misli sprega kulture i politike, taj zagrljaj sa mnogo konsekvenci i nekad i sad, u Beogradu. U kome je Beograđanka Bojana Cvejić izvela pravu reformaciju opera, sa „Don Đovanijem“ u hali Beogradskog sajma, gde smo poneseni žudnjom jurili za izvanrednim pevačima u pravoj svetkovini demokratizacije jedne monadne forme, opere, u osećanju neograničene slobode i lepote. Grad je stvarno pripadao umetnicima i civilima.\nE, sada nesto o uništavanju prirode i civila. Za što su, bez svake sumnje, odgovorni oni koji kažu kako „preuzimaju odgovornost“. Još jedan od termina mlade demokratije, inaguracija nečega što bi se obično podrazumevalo, a to je uporno naglašavanje kako se „preuzima odgovornost“. Pa, preuzmite je!\nPročitala sam u jednom listu intervju sa dr Lidijom Amidžić, nedavno smenjenom direktorkom Zavoda za zaštitu prirode Srbije, koju sam nekoć, u jednoj televizijskoj emisiji saslušala kao krajnje kompetentnu ženu, i stručnjaka sa velikom epatijom prema poslu koji radi, a ne „odrađjuje“.\n„Svojim upozoravanjima da se ubrzanom komercijalizacijom prirodnih dobara u Srbiji uništava nacionalna baština htela sam da u Vladi probudim neke ljude da pocnu da brinu o jedinstvenim nacionalnim resursima i vrednostima na pravi način, a ne samo deklarativno i promotivno. Umesto toga, oni su mene pokrenuli, odnosno smenili sa mesta direktora Zavoda za zaštitu prirode“, kaze dr Amidžić.\nPa onda redom, čudovišna „događanja“ na Kopaoniku, Zlatiboru, Tari, Goliji, Šari… „Ako uništimo Staru planinu, uništićemo izvor kavalitetnog zivota“. Između ostalog, fekalije idu u potoke, a potoci u vodovod Raške.\nPrava panika obuzima čoveka dok čita ovaj inervju. I zaista, ko za iznesene činjenice „preuzima odgovornost“. Nigde kao iz ovih redova ne vidi se tako „transparentno“ pravi nivo korupcije u ovom društvu i državi, način apsolutno štetočinske zarade mnogih, i to prokletstvo do koje mere se u ime ličnog ili partijskog interesa može nauditi prirodi i građanima ove zemlje. Istina, sve se to i golim okom vidi, ako se ne priča u mobilni telefon u automobilima zatamnjenih staklala sa nekom prikladnom damom pored sebe, da bi se na Kopaoniku ili na Zlatiboru stavilo na sebe sav onaj rekvizititarijum za skijanje, markirani skup, a oko njih – i što je gore, oko svih nas – proizvodiće se veštački sneg umesto uništenog i onemogućenog pravog, kako bi se ta bulumenta natrkeljila ispred hotela, sa naočarima, bez skijanja. Kao što po moru ne plivaju, nego sede u onim mudantama i kostimima, namazani, i pričaju na mobilni.\n„Građevinska mafija je na Zlatiboru uništila cvetne livade i izuzetno bogat biljni svet, a sa njim i stočarstvo i proizvodnju sira. Sa Zlatibora je prešla na Taru i načela prirodne resurse na Kaluđerskim barama, u Mitrovcu i Šljivovici. Tamo gradi čak i na državnom i vojnom zemljištu“.\nJe li zbog ovakvih sudova i opisa smenjena dr Lidija Amidžić? Budući da nije u pitanju lova ili policija, niko na taj čin ne obraća pažnju. Šta kažu oni koji su „preuzeli odgovornost“ ili bolje rečeno, šta rade ti ljudi? Jesu li oni normalni? Šta drugo reći kada to gledaš, to što čine, ili dozvoljavaju da se čini, ima li njihove „komandne odgovornosti“. Za zločin protiv prirode i ljudi. Dokle će vlast da teroriše stanovništvo, kada će se proizvođači sira i meda udružiti da proteraju terorističku stoku i vrate normalne krave i ovce tamo gde im je mesto? Na livade.\nDr Lidija Amidžić, ako joj je to neka uteha, a utehe za uništenim i uništavanjem nema, podseća na Ibzenovog junaka iz „Neprijatelja naroda“.\nKoliko još treba, koliko godina, koliko drveća, koliko ljudi, da nenormalno postane normalno, da jedna zemlja, ova, bude zemlja onih koji inače na nju imaju pravo, civilima, demokratiji, proizvođačima pozorišta, sira, cipela, meda, opera, reči, da se oslobodi od malograđana i varvara koji su je optočili snagom svojih neposrednih interesa. Užasnim vitalitetom arivista, kao imela, kao puzavica. Pa, „preuzmite odgovornost“, šta čekate, odgovorni ste. Šta hoćete, da ovaj narod živi od kafića, sitne trgovine i raznih maksija i taksija? Tražili ste da vam damo da „preuzmete odgovornost“. Imate je.


EXPRES VESTI - Teroristi ISIL-a upali sa kalašnjikovima i ubili 16 navijača Real Madrida\nTeroristi ISIL-a upali sa kalašnjikovima i ubili 16 navijača Real Madrida\tAutor: expres 14 | 05 | 2016\tFoto: Reuters\nMilitanti ISIL-a upali su s kalašnjikovima u navijački klub Real Madrida u iračkom gradu Baladu i ubili najmanje 16 ljudi koji su se tamo okupili kako bi gledali stare utakmice kraljevskog kluba.\nOčevici tvrde da su trojica terorista upala u prostorije naoružani do zuba i počeli nasumično pucati na sve koji su se tamo nalazili.\nPredsednik kluba Ziad Subhan, koji je preživio napad, posle je rekao:\n- Grupa terorista upala je u kafić i nasumično počela pucati na sve koji su bili unutra - rekao je Subhan koji je nakon toga upitan o motivima napada.\n- Ti divljaci ne vole fudbal, misle da nije u duhu vere, da je antimuslimanski. Ovo nije prvi put da ljudi stradavaju zbog sporta. Ovo je ogromna tragedija.\nU saopštenju objavljenom na internetu, Real Madrid je izrazio saučešće porodicama i prijateljima stradalih.\n'Terorizam je napao fudbal'\n„Real Madrid je u solidarnosti sa svim ljudima Iraka, koji su žrtve velikih nepravdi ekstremnog nasilja", poručuju iz kluba.\n„Fudbal i sport uvijek trebaju biti mesta u kojima vladaju harmonjia i mir i s kojim se nikada ne može takmičiti varvarski terorizam“, dodaje se u saopštenju.\nJedan od napadača nekoliko sati kasnije raznio se na jednoj tržnici kada je shvatio da nema gde pobeći. Naime, policija ga je okružila i teroristu ništa drugo nije preostalo nego da se raznese.\nJedan svedok je za svetske medije opisao da su delovi njegovog tela bili razbacani po okolnim prodavnicama i kafićima.\nDrugi napadač prošao je još gore. Naime, stanovnici su ga uhvatili i živog ga spalili nakon što je priznao zločin.\nGrad Balad inače se nalazi 80-ak kilometara severno od Bagdada i 40 kilometara od prve linije fronte. Policijski službenici rekli su da su napadači prošli čak tri kontrole pre nego što su došli na poprište masakra.\n« Incident u crnogorskoj skupštini: "Milo lopove", "Bravo kreteni" VIDEO\tPoljska: Mašinovođa HEROJ spašava putnike VIDEO »


Zvezda gol u derbiju\nVeliki previd sudija na "večitom derbiju" 66 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n04.03.2017. / 19:22\nSudijska ekipa, na čelu sa Majom Vujovićem, napravila veliku grešku na "večitom derbiju", na štetu Partizana.\nGol Crvene zvezde u 153. "večitom derbiju" protiv Partizana je priznat, ali nije trebalo.\nU 34. minutu Džon Ruiz je dobio loptu u šesnaestercu Partizana, povukao je napred, ali je ona izašla sa terena. Ruiz je u deliću sekunde vratio do Ričmonda Boaćija, ovaj je prosledio do potpuno samog Gelora Kangu, koji je bio egzekutor.\nIgrači Partizana su signalizirali da je lopta napustila igralište, prigovarali su sudiji Maji Vujoviću, ali uzalud.\nPredsednik Sndikata profesionalnih fudbalera "Nezavisnost" Mirko Poledica ovako je na svom Twitter profilu video ovu situaciju:\nPredugo sam igrao fudbal da bi mi neko prodavao priču kako sudija iza gola ovo nije video.. Ovo je video i glavni sudija, nemam dilemu..\n— Mirko Poledica (@MikiP78) March 4, 2017\nSudije iza gola nemaju fizičku kretnju, skoncentrisani su na detalje, pre svega na liniju po širini terena. Nije bio zaklonjen, azbuka..


SUMNJATE DA VAS JE NEKO PROKLEO? Ako imate ove simptome, netko je definitivno bacio crnu magiju na vas! | Horoskopius


Direktor Poljoprivredne škole u Vršcu kršio zakon? (2. deo)\nAutor : eVršac nov 20, 2018\nPrema dokumentaciji koju su nam dostavili nezadovoljni profesori Poljoprivredne škole u Vršcu, Srđan Kliska je znao, pa čak i pokušao da prikrije određena krivična dela, a u nekima je i svesno učestvovao.\nPrvi vršački informativni portal eVršac, u iščekivanju reakcije nadležnih organa, objaviće serijal tekstova sa konkretnim dokazima.\nDana 15. aprila 2017. godine Božidar R. iz Vršca angažovao je građevinsku mehanizaciju jedne lokalne privatne firme i srušio objekat "Lukićevo" u vlasništvu Republike Srbije, čiji je korisnik bila Poljoprivredna škola.\nZaposleni u Poljoprivrednoj školi obavestili su policiju da neko uništava državnu imovinu. Policija je pred svedocima reagovala i identifikovala pomenute učesnike. Ceo slučaj prijavljen je i direktoru Poljoprivredne škole Srđanu Kliski i predsednici Školskog odbora Nini Dimić.\nPrema našim saznanjima, niko od njih ništa nije preduzeo protiv počinioca ovog, sumnja se, teškog krivičnog dela.\nČak šta više, Kliska je na sednici Školskog odbora tvrdio da je Božidar R. samo pokupio građevinski materijal, što implicira da je, prema Kliskinim tvrdnjama, objekat već bio srušen. Implicira i da je Kliska imao saznanja da će objekat biti rušen.\nPostoje svedoci da je Božidar R. srušio objekat "Lukićevo". Postoje svedoci i da objekat nije bio srušen dok to nije uradio Božidar R. Njihova imena poznata su redakciji portala eVršac. Objekat magacin "Lukićevo" nalazi se u popisnoj listi osnovnih sredstava Poljoprivredne škole Vršac za 2017. godinu, što se vidi u fotografiji koja je ilustracija teksta.\nUkoliko postoji ikakav dokument na osnovu kojeg je porušen objekat "Lukićevo" u vlasništvu Republike Srbije, a čiji je korisnik Poljoprivredna škola Vršac, javno zahtevamo da nam se dostavi i mi ćemo ga objaviti.\nOvo je samo jedna od 13 stavki krivične prijave koju su nezadovoljni profesori, u cilju zaštite Poljoprivredne škole Vršac, podneli Osnovnom tužilaštvu. Verujemo da će spisak biti i duži.\napr 18, 2019 1787 Vesti\nmar 29, 2019 664 Vesti