LJajić: Neću biti ministar u sledećoj vladi | Novosti.rs\n02. 12. 2018. u 23:41\nMinistar trgovine, turizma i komunikacije Srbije Rasim LJajić izjavio je da neće biti ministar u sledećoj vladi, bez obzira da li će sadašnja biti rekonstruisana ili će biti održano novi izbori\n"Bez obzira da li nas očekuju novi izbori ili nova rekonstrukcija, ja u oba ta slučaja više neću biti u Vladi...To je definitivna odluka", rekao je LJajić u intervjuu za sutrašnji "Blic".\nTakođe, da donese ovu odluku uticala je i kampanja koju protiv njega vode Moamer Zukorlicć i Vojislav Šešelj, a koja je, kako je istakao, "nezabeležena u parlamentu".\n"Ja u toj kaljuzi ne želim da učestvujem... Naprosto, moram negde da podvučem crtu i prekinem. Čist obraz ne želim da izgubim, a svako moje ostajanje u ovakvom ambijentu za mene znači čist poraz", istakao je LJajić.\nOn je, međutim, dodao da će se posvetiti jačanju svoje Socijaldemokratske partije Srbije (SDPS), ali i da "Šešelj i Zukorlić ostanu na marginama, gde im je i mesto".\nRekao je i da o ovome nije razgovarao ni s predsednikom Aleksandrom Vučićem, ni s premijerkom Anom Brnabić, mada je to i ranije najavljivao.\nNa pitanje "Blica" da li će, ako bude izbora, SDPS ponovo biti na listi sa Srpskom naprednom strankom (SNS), on je odgovorio da će s njima prvo razgovarati o sledećim koracima.\nPa zasto cekas izbore ili rekonnstrukciju, mozes odmah da odes `! Gde je tu problem, zdravo i nikad vise.\n@steva - Pa 'oce covek do kraja mandata da ostane da zavrsi pos'o kako treba. Sto bi on sad davao ostavku kad je jedan od ministara koji zapravo dobro radi svoj posao?\nnemoguce! pa kako cemo sad kad smo se navikli\nDosta si i bio!\n( 7 ) ( 133 )\nOn je jedan od malog broja normalnih političara u Srbiji.\nOstaje nam da vidimo kako ce biti.\nAko je to njegova želja treba je ispoštovati.\nVreme je da se pruži šansa drugima - mlađima, sa više energije i entuzijazma, koji će dati sve od sebe da se dokažu i pokažu konkretnim rezultatima! Podrška za ovu odluku!\nNaš ministar Ljajić se umorio od operativne dnevne politike, a verujem da mu je više dosta napada od opozicije i najavljuje odlazak iz Vlade Srbije.\nNadamo se da ce ostati I nece odustati\nO tome treba pricati kada za to dodje vreme, Vucic ce svakako znati sta kako treba po ovom pitanju da se uradi.\nAko neko hoce da ode otici ce odma nece cekati izbore\nTo je njegova odluka i treba poštovati to.\n( 2 ) ( 192 )\nPa svejedno nam je.\nOve godine ja Ljajic napuno "punoletstvo"u ministrovanju.Vreme je da odmori malo.\nAko je to njegova odluka , neka bude istrajan.\nMožda je čovek samo realan, ima novih mladih ljudi koji imaju više energije koju mogu dati Srbiji..\nTreba dati mogucnost mladima, koji su zeljni i voljni da rade i promene svoju zemlju i ucine Srbiju boljim mestom za zivot.\nTo je njegova privatna odluka.\nВидећемо како ће се развијати ситуација до краја.\nPolitika je čudna rabota... No ipak, bez nje se ne moze.\nIma pravo na svoju odluku.\nTo je njegova odluka i ja ne vidim nista lose u tome.\nSvako ima pravo da bira svoj izbor.\nSvako ima pravo na svoju odluku.\nSa jedne strane ga razumem,ali opet... potreban nam je.\nCisto sumnjam da ce on da se povuce mada je ipak radio dobro.\nPosteno od Ljajica ima njih jos para koji su bili ministri u gotovo svakoj vladi u prethodnih 15 tak godina koji bi mogli da sidju sa politicke scene i ustupe prostor mladjima.\nTreba dati mogucnost mladima, koji su zeljni i voljni da rade i promene svoju zemlju\nSvako ima pravo da donosi odluke.\nAko on tako oseca, pametno je da se sam povuce. Svako ima pravo na svoju odluku i o tome ne treba polemisati.\nOn je oduvek dobro radio, mislim da nema potrebe da se povuce.\nRadim se pokazao kao odlican ministar, a odluka je na njemu sta ce dalje ciniti.\nBilo da Ljajić ostane ministar ili da na njegovo mesto dođe neko drugi sigurna sam da će biti adekvatno odabran čovek od struke!\nAko misli da je tako najbolje onda ok, ali svakako smatram da se pre svega treba konsultovati sa predsednicom Vlade Anom Brnabić.\nNiko ne moze oduzeti pravo na donosenje sopstvenih odluka.\nSteta. Ali njegova odluka...\nSmatram da se Rasim do sada dobro pokazao i da nemam zamerku na njegov rad.\nNjegovu odluku treba postovati, svoju duznost je obavljao na pravi naci.\nStvarno je jako vazno da se stvari desavaju na bolje. Nasi ministri treba da odluce sami sta ce.\nSvako ima pravo da donese odluku u sopstvenom interesu.\nSvaka cast na svemu do sada uradjenom i svaki sledeci posao ceobavljati savesno i posteno\nRasim je pokazao na vise polja da zna sta i kako treba da se radii hvala mu na tome\nNavikao sam se na Rasima.\nLjajić je jedan od ljudi koji su zaista dali veliki doprinos u proteklim vladama.\nRasim je jedan korektan čovek, šteta bi bila da ne ostane u vladi.\nMislim da korektno radi.\nRasim ima pravo na svoju odluku, mada do sada je bio dobaar ministar.\nSvaka cast na njegovojj borbi za narod. Znam koliko je izasao u susret jednoj porodici\nČovek je sposoban i dobro obavlja svoj posao, trebalo bi da ostane.\nOsvezenje uvek dobro dodje\nLJajićeva odluka je za poštovanje.\nVala i dosta je bilo idi malo odmaraj.\nLep gest i na vreme.\nTreba ceniti takvu odluku jer nepamtim nekog politicara da je dao ostavku i povukao se iz vlasti.Da je bio predugo u vlasti bio je .Vise je uradio za Srbiju od vecine Srpskih patriota i politicara.\nvreme će pokazati do kakvih će promena doći.


Bolje rate nego rat, jel’ tako – PRAVDA-ISTINA\nŠta je stvarnost, a šta opsena, pitanje je koje je sebi prosečan građanin ove zemlje postavljao prošle nedelje…\nSebi jerbo su ga toliko sludeli i izvarali da više nikome ne veruje. A malo i zbog toga što građanin po prirodi stvari ne ide po mišljenje i kontra je ovdašnje većine kojoj je lakše dizati prašinu nego usisavati, jednostavnije gaziti nego graditi institucije.\nDal’ je greška u zemlji ili u nama, tek, večita težnja svakog skorojevića da zagrabi iz državne kase ovde biva ostvarena.\n“Da!” je rekao i Baja dok mu je Vučić poklanjao vakcine koje kao da ih je sam iznedrio. “Ovo je za naš narod sa one strane Drine. Evo, sad ih pravimo u Torlaku, taze za našu braću”, kazao je Vučić okupljenim novinarima.\nPANIKA U TUŽILAŠTVU POZNATOM KAO `ČAĐAVA MEHANA`


Dua Lipa predstavila novi singl "Future Nostalgia" - Super Teen\nDua Lipa predstavila novi singl „Future Nostalgia“\nHome/Zvezde/Dua Lipa predstavila novi singl „Future Nostalgia“\nSvetska pop zvezda, sjajnog glasa Dua Lipa objavila je novu pesmu pod nazivom “Future Nostalgia”. U pitanju je naslovna numera sa njenog novog albuma, koji svi nestrpljivo očekujemo.\n“U poslednjem punom mesecu ove decenije, glavna pesma s novog albuma izašla je večeras”, napisala je pevačica na društvenim mrežama i oduševila brojne fanove.\nDua Lipa je također objasnila značenje imena “Future Nostalgia”.\n„Sećam se da sam se vozila do radioemisije u Las Vegasu i razmišljala o svom novom zvuku. Shvatila sam da želim nešto što zvuči futuristički, ali da ima i nostalgičan osećaj”, rekla je pevačica te priznala da su joj kao inspiracija za rad na ovoj pesmi poslužili Madonna, Blondie, Gwen Stefani i Outkast.\nInače, Dupa Lipa je početkom novembra nakon jednogodišnje pauze objavila također novi singl koji nosi naziv „Don’t Start Now“. Njen album prvenac iz 2017. godine svetu je predstavio elektro pop pevačicu, već priznatu od strane londonske klupske underground populacije.\n2019-12-14T09:51:45+01:0014 decembra, 2019|Zvezde|2 Comments\nDua Lipa predstavila novi singl “Physical" - Super Teen 31. januara 2020. at 23:25 - Reply\n[…] pevačica u evropskim, ali i svetskim okvirima – Dua Lipa – objavila je singl “Physical”, najavljujući njime svoj drugi studijski album “Future Nostalgia”, koji će biti obajvljen 3. […]\nStigao novi album Dua Lipe "Future Nostalgia" - Super Teen 27. marta 2020. at 15:00 - Reply\n[…] zvezde Dua Lipe. Njen drugi album nazvan je „Future Nostalgia“. Imajući u vidu da je Lipa tokom rada na ovom izdanju bila inspirisana muzikom izvođača kao što su Madonna, Kylie Minogue, […]


Šta je Crveni vetar i kako se leči? - Domino Magazin\nNaslovna Život Zdravi život Šta je Crveni vetar i kako se leči?\nCrveni vetar je akutno infektivno oboljenje kože. Uzrokuje ga streptococcus beta haemolythicus grupe A, odnosno bakterija iz familije streptokoka, koja u kožu dospeva kroz male povrede epitela i obično se oboljenje javlja na koži nogu ili glave.\nKako se leči crveni vetar?\nViše o oboljenju crveni vetar pročitajte na stranici Dermatološke ordinacije Dermatim.\nPrethodni članakTop 10 piratskih filmova ove nedelje – 21.2.2022.\nSledeći članakNedoumice i razjašnjenja o eFiskalizaciji


Stanovi , ilustracija, Foto: Ilustracija / Dragan Kadić\nNa veliki broj gradilišta, kako sagovornik ističe, utiče i činjenica da je Novi Sad perspektivna sredina, ima potrebu za nekretninama i zato dolazi do ekspanzije novogradnje\nObjavljeno: 27.01.2021. 11:17h\n- Novi Sad je regionalni centar, ljudi dolaze da se zadrže a tome je posebno doprineo razvoj "IT" sektora sa srodnim delatnostima koji je grad pretvorio u najveću "silikonsku dolinu" na Balkanu - kaže Grbić.\nNa veliki broj gradilišta, kako sagovornik ističe, utiče i činjenica da je Novi Sad perspektivna sredina, ima potrebu za nekretninama i zato dolazi do ekspanzije novogradnje.\n"MORAMO DA SARAĐUJEMO I NA GLOBALNOM NIVOU": Tri zemlje postigle dogovor o formiranju saveza za razvoj vakcine!\nHIT! RADE NA BEBI! ZORICA BRUNCLIK PONOVO ŠOKIRALA IZJAVOM: "Kaže da dignem ono što se diže, sve žene znamo..."\nITALIJA ZAHVAĆENA TREĆIM TALASOM KORONE: Više od 22.000 novozaraženih!


NBS: Srbija nije trošila zajednička sredstva SFRJ tokom devedesetih – Bankar.rs\nHome/BANKE/NBS/NBS: Srbija nije trošila zajednička sredstva SFRJ tokom devedesetih\nNBS: Srbija nije trošila zajednička sredstva SFRJ tokom devedesetih\nNavodi da je Srbija odobravala trošenje ili trošila zajednička sredstva bivše SFRJ tokom devedesetih godina, za šta je optužuje Hrvatska, nemaju uporište ni u dokazima, ni u logici, jer je Srbija u to vreme bila pod međunarodnim sankcijama i nije im imala pristup, piše “Politika”, pozivajući se na izvore iz Narodne banke Srbije.\nDržavna sekretarka u hrvatskom ministarstvu spoljnih i evropskih poslova Andreja Metelko-Zgombić izjavila je juče, nakon petog sastanka Stalnog mešovitog komiteta u Zagrebu, tela za nadzor sprovođenja sukcesije bivše SFRJ, da je Srbija bila ta “koja je odobravala skidanje sredstava sa tih računa Narodne banke Jugoslavije u mešovitim bankama u inostranstvu”.\nKako su preneli hrvatski mediji, Hrvatska po tom osnovu od Srbije traži 148,5 miliona dolara.\nGeneralni sekretar srpskog Ministarstva spoljnih poslova Veljko Odalović kaže za “Poliltiku” da nisu istinite tvrdnje zvaničnog Zagreba u vezi s navodnim potraživanjima. U NBS podsećaju da su “devedesetih godina, recimo u SAD, sva sredstva bila zamrznuta”.\n“Iako su spremni da dele raspoloživa sredstva, predstavnici Hrvatske ne pokazuju spremnost da učestvuju u podeli zaostalih dugova SFRJ”, navode u NBS.\nU centralnoj banci ističu da je reč o pokušaju da se skrene pažnja sa pitanja nacionalizovane imovine srpskih kompanija u Hrvatskoj, koja daleko prevazilazi vrednost sredstava u mešovitim bankama. Na tome će, stav je NBS, Srbija posebno insistirati u narednom periodu.\nHrvatska nbs SFRJ Srbija\nNBS prodala 25 miliona evra, kurs dinara 117,4829


12.11.2020 – VESTI Mašinskog fakulteta\nDa bi studenti bili bolje informisani o svojim pravima i obavezama na prvom poslu ili praksi i da bi se na vreme pripremili za tržište rada i natavak karijere posle studija, Centar za razvoj karijere i savetovanje studenata Univerziteta u Beogradu organizje panel diskusiju „Proaktivno o pravnom aspektu prakse i prvog posla” koja će se održati onlajn u sredu, 18. novembra 2020. godine sa početkom u 12 sati. Ako vas zbunjuju različite forme ugovora, niste sigurni koja su vaša prava i obaveze koja proističu iz zasnivanja radnog odnosa ili potpisivanja ugovora o praksi, muče vas pitanja koliko dugo smete da radite po ugovoru na određeno vreme, uključite se na onlajn panel i postavite pitanja o svemu što vas interesuje. Razgovaraćemo… više\nKonačna rang lista DAS – drugi konkursni rok\nBy Branislav Stefanović 12.11.2020 - 13:03 12.11.2020 Doktorske studije, Upis\nKonačna rang lista prijavljenih kandidata za upis u prvu godinu DAS – 2. rok. više


VELIKA CIGANSKA TAJNA: ZAŠTO CIGANI MORAJU DA BUDU ROMI?\nZašto se "međunarodna zajednica" bavi problemima Roma prikriveno sprečavajući njihovu asimilaciju u druge evropske narode kroz “zaštitu” njihovih “ljudskih prava”?\n“Kume, izgore ti kesa”, verovatno je napoznatija ciganska rečenica u Srbiji. Tu je još mnogima u sećanju: “Daj koju kintu živ ti ja” ili “Da’ koji dinar ‘leba da kupim deci”. I famozna rečenica: “Da’ ‘ednu cigaru” ostala je legendarna. Naravno, sve ove ciganske rečenice bile su u vreme stare Juge kada su Cigani (Cige, Cigosi, Mandovi) bili ljudi sa ulice koje smo sretali kao prosjake ili čistače cipela. Bili su živopisni deo gradskog šarenila i nikome nisu smetali. Mnogi su išli u osnovnu školu, obično po jedan ili dvojica u razredu (ženska deca su ređe išla u školu), a onda bi zauvek nestajali. I dogodovštine iz vojske uvek su bile ispunjene sećanjem na nekoga Cigu vojnika.\nDanas je sa Ciganima u Srbiji drugačije. Nikome više nisu simpatični. Ima ih veoma mnogo i nisu više samo prosjaci (time se više bave deca) , već su postali veoma organizovani skupljači sekundarnih sirovina (a neki kažu i vešti kradljivci istih), ali dobriim delom i trgovci na uličnim imrovizovanim tezgama. Bogatiji, zakupljuju i tezge na pijacama i to rade veoma organizovano. Čistača cipela više nema, ali na prometnim raskrcnicama u Beogradu je ponekad nemoguće proći, a da automobiliste ne zaskoče sa željom da im operu vetrobran. Majke sa bebama i sitnom decom ponekad danima stoje na istim raskrsnicama, nastojeći da iskamče novac. A onda svi negde nestanu (ili budu sklonjeni) i tako ih jedno vreme uopšte nema… da bi se onda opet pojavili, pa opet nestali i tako stalno. Da ih neko organizuje i razvozi gde treba da ordiniraju, evidentno je.\nAli, ono što građane Srbije poslednjih godina najviše iritira, ali i brine je čudna politika "države Srbije" koja ovu etničku manjinu (još uvek manjinu) stavlja u socijalno veoma privilegovanu poziciju. Tako je sa “demokratizacijom“ (neki kažu demokretenizacijom) Srbija, postavši drugorazredna kolonija Velike Britanije (ali i EU), morala pod pritiskom "međunarodne zajednice", da donese zakone i druge propise kojima se reguliše funkcionisanje ove etničke zajednice. Oni se u medijima čak nazivaju "nacionalnom manjinom" iako Cigani nemaju domicilnu državu pa u tom smisli nisu nacija. Nacionalno pripadaju tamo gde su rođeni ("natio" znači mesto rođenja).\nZvanični politički zahtevi iz EU, a posebno raznih kancelarija za "ljudska i manjinska prava" UN i Saveta Evrope , tako su naložili da se Cigani iz raznih zemalja EU deportuju i smeštaju u Srbiju pod programom inkluzije (uključivanja u srpsku zajednicu). Tako je veliki broj Cigana (tačan broj je nepoznat javnosti) iz zemalja EU deportovan u Srbiju, koja je onda morala da im izda lične karte i pasoše (što je nazvano readmisijom) čime su oni postali državljani Srbije, iako nisu postojali nikakvi dokazi da su to ikada bili te da su ovde uopšte i rođeni.\nZa Srbe izbegle iz Krajne i Bosne ova procedura je bila mnogo komplikovanija. Inkluzija (ovo takođe nije srpska reč) tako podrazumeva da se ciganska deca školuju o trošku države Srbije, ne samo u osnovnom obrazovanju, već da im se omogući i visoko obrazovanje (naravno opet na teret budžeta Srbije koja je već pred bankrotom), te da se ni na koji način ne smeju odvajati od ostale dece. Kao manjina ne smeju se omalovažavati i izdvajati tj. diskriminisati, te im se mora omogućiti i da uče (pa i studiraju) na svom maternjem romskom jeziku (!)\nOvo je naravno, potpuno kontraproduktivno, jer upravo onemogućava njihovu inkluziju (uključivanje), a time i kasniju asimiliaciju u društvenu zajednicu Srba. Naravno, ovde je očito u pitanju perfidna prevara, jer nametnuta inkluzija po zamisli nalogodavaca nema za cilj cigansku asimilaciju, već isključivo razvodnjavanje etničke homogenosti srpske zajednice. Prosto - stavljanje (etničkih) klipova u točkove.\nDa bi nadzirali, a zapravo agitovali u sprovođenju “inkluzije” oformljene su broje nevladine organizacije, vladine kancelarije za zaštitu etničkih manjina itd. Zaposleni u ovim kancelarijama (veoma dobro plaćeni iz budžeta Srbije) su kao vojnici koji bezpogovorno izvršavaju sve ono što piše u raznim konvencijama, odlukama "međunarodne zajednice" i njihovim direktivama... To su sve veoma mladi ljudi oskudnog znanja uopšte, a posebno ne znaju ništa o Ciganima.\nCiganima je tako omogućeno i da čestvuju u parlamentu (ne samo kao pojedinci u raznim strankama, već i kao organizovana grupa koja ima privilegovan položaj po pitanju izbornog cenzusa), u donošenju zakona preko nekakvih svojih predstavnika (za koje većina Cigana nikada nije ni čula, niti im dala glas). Ali Cigani su veoma koherentna zajednica, pa im je veoma lako nametnuti i politički i svaki drugi stav. Videćemo to kasnije.\nEvropska investiciona banka i Soroševa Evropska banka za obnovu i razvoj (obe su privatne banke i njima upravlja dobrim delom bankarski kartel iz Londona) čak su ucenjivale beogradsku vladu sa davanjem kredita od 25 miliona evra za obnovu mosta Gazela time što su tražile da se Cigani koji su bili smešteni ispod mosta adekvatno rasele i smeste u pristojan smeštaj sa strujom i vodom (koju naravno ne bi plaćali jer ne mogu). Ovako je bar izveštavala Soroševa agentura RTV B92. Gradski budžet je tako izdvojio i sredstva za gradnju tzv. "stanova solidarnosti", od kojih su više od 80 posto dati Ciganima navodno izbeglim sa Kosova. Tako su se vodeći na listi ugroženih našli razni Šabani, Osmani, Ramadani sa velikim brojem dece. Jovanovići i ostali srpski cigani su bili niže rangirani, a ne-Romii su uglavnom izvisili. (Konkurs je čak i poništen nakon što je objavljen da bi se još bolje napakovala lista dobitnika).\nKonačno, globalistički projekat je naložio da se oni više ne nazivaju Ciganima, već isključivo Romima. Naravno, ideja je da se svi Cigani sveta nazovu istim globalističkim imenom Romi i da njihov jezik bude jedinstven- romski. Tako između "Dragana Jovanovića" i "Šabana Osmanija" više nema nikakve razlike. I jedan i drugi će formalno postati - Romi i biće srpski državljani tj. Srbi po nacionlnosti.\n“Inkluzija” je tako uvela i medijsku cenzuru, iako ona nigde nije javno objavljena, kada su u pitanju vesti iz života Cigana tj. Roma. Tako su se ciganske svađe sa ubistvima i tučama predstavljale kao običe kafanske i ulične tuče građana, gde su akteri samo imenovani inicijalima (koji ne znače ništa). Ukoliko bi obračun bio između Roma i ne-Roma, objavljivanje detalja zavisi ko je žrtva. Ako bi Rom tukao ili ubio ne-Roma, identitet ubice bi bio prikriven. Ali, ako bi bilo obrnuto, mediji bi dramatično objavili o još jednom međuetničkom i rasnom sukobu, i zajaukali bi horski u nevladinoj agenturi o diskriminaciji Roma.\nIako je Ciganska mafija nadaleko poznata u svetu (po svojoj žestinu i surovosti je odmah iza najmoćnije jevrejske) mediji u Srbiji o ovome ne smeju da pišu. Bogate vođe ciganske mafije se nikada ne hapse.\nČak i kada su neke od stanova solidarnosti, kao i kontejnere ovi "socijalni slučajevi" demolirali i uništili, udarni mediji su prećutali.\nOvo je deo teksta sa online novine Telegraf.\nI sve ovo nametnuo je strani faktor nazvan “Međunarodna zajednica”. I ovo su mnogi obični građani već primetili.\nOjađeni i osiromašeni, politički izigrani i prevareni mnogi stanovnici Srbije su zato postali besni i veoma zabrinuti za svoju sudbinu. Dok se Srbima (ali i mnogim drugim većinskim narodima u Evropi) nameću evropski zakoni po kojima ne smeju da biju svoju decu, da ih slikaju golišave (jer je to znak pedofijije), ne smeju da maloletnike teraju da rade, ne smeju da podviknu ili ošamare ženu (jer je to zlostavljanje u porodici i mizoginija) , ne smeju psa da šetaju bez povodca i bez sertifikata o vakcinaciji i sl., Cigani , pardon Romi sve to mogu jer je sve navedeno tako duboko ukorenjeno u njihovu kulturu i njihov moral i rituale, da im je zakone gedža (ne -Roma) veoma teško nametnuti.\nPedofilija je kod Roma opšte poznata etnička karakteristika, a ćerke i sinove mogu da udaju i prodaju čim navrše 12 godina. Mogu i decu da teraju da rade (najbolje da skupljaju sekundarne sirovine, da pevaju, igraju za pare i da prose) a mogu međusobno i da decu razmenjuju, kupuju i prodaju, jer Cigani su vazda ista familija, kampanija ili klan. Sva su ciganska deca njihova, i sve su ciganske žene njihove.\nI kada se govori i ljudskom trafikingu, izostavlja se informacija koliko su u ovaj posao uključeni bogati romski mafijaši. O tome kako sakate decu i žene i koriste ih za prosjeke, i robove najgore vrste, takođe se ne objavljuje. A ko iz ciganske zajednice sme da prijavi ove zlotvore? Ni policija ne sme da se previše bavi Ciganima, jer nevladina pomenuta agentura odmah “grakće”. Ima ih “graktača” u čitavoj EU. “S kojim pravom policija sme da sumnja da ovih petnaest komada naše dece rođene za pet godina nije naše?” To može da pita svaki bolje podučen Rom. Takođe se nikad ne objavljuju prizori iz života bogatih Cigana, već se uglavnom mediji fokusiraju na sirotinju.\nZanimljiv tekst iz Telegrafa.\nO izuzetno bogatim Ciganima, veoma se retko piše u srpskim medijima. Bogati Cigani se pomenu ponekad kada organizuju neko nadaleko raskalašnu cigansku svadbu. Kako pojedinci (ciganski kraljevi i kraljice) stiču to enormno bogatsvo, uglavnom je nepoznato, ali glavno merilo ciganskog bogastva je zlato. Papirni novac u banci je za budale i njime oni kite poznate pevače i svirače na svojim raskošnim svadbama.\nIzuzetno bogati Cigani u Rumuniji. Na slici je ciganska kraljica.\nRaskošne ciganske kuće i raskošne grobnice.\nAli, zašto se Soroš, mađarski Jevrejin brine za prava Cigana u Srbiji? Zašto se uopšte moćni bankari iz EU bave ciganskom sirotinjom u jednoj majušnoj i siromašnoj Srbiji? Oni koji su su stanju da sipaju bombe bilo gde u svetu da bi zaštitili svoje sebične lihvarske interese, veoma su postali "zabrinuti" što se negde krše “ljudska prava ubogih Cigana”. I smeta im da se nazivaju onako kako su se vekovima nazivali? Ako imaju trilione evra i dolara, i stalno daju milijarde u nekakve “humanitarne svrhe” kako taj novac nikad ne dođe do ciganske sirotinje? Dakle, da li je u pitanju briga ili “briga” zbog nekog interesa?\nODAKLE SU CIGANI?\nZnamo li mi uopšte ko su zaista Cigani i kako oni funkcionišu? U stvari videćemo da funkcionišu veoma skladno i na jedan veoma specifičan način. Istina je da su oni uvek imali sva prava i u SFRJ i u Srbiji, ali koherentnost ciganske zajednice je upravo ono što vekovima sprečava njihovu asimilaciju u mnoge veće nacionalne društvene zajednice. Oni koji su se asimilovali, u stvari nisu više Cigani. I ne žele zato da kažu da su to ikada bili. I mnogi bi se veoma rado asimilovali, ali… To nekome, veoma moćnom ne odgovara. Sa druge strane , neki Cigani se ne stide što su Cigani, naprotiv veoma drže do pripadnosti ovom narodu.\nIstina o Ciganima je zapravo priča o jednom od najvećih zločina koje su ovi “brižni” međunarodni trgovci novcem i pljačkaši bogatstva širom sveta učinili prema Prirodi. A taj zločin je što su masovno preseljavali, gonili i mešali rase i narode vodeći ih kao vojnike i kao radnu stoku prodajući ih kao robove. Posebno su prodavali žene.\nOgroman broj Mavra (maor znači tamnoput) je doveden u Španiju kako bi pokorili Evropu, a onda su oni ogroman broj plavokosih i plavookih žena pokupovali kao robinje i ko zna gde ih i kome sve prodavali. Šta su njihova deca? Današnji crnokosi Španci? Italijani? Grci? Tzv.sefardski Jevreji ? Ili crnokosi Srbi?\nDanas je tako čitav svet jedna velika etnička i rasna mešavina koja je potpuno neprirodna. Ali, sa ovom mešavinom oni kojima ratovi donose zaradu, savršeno dobro orkestriraju, tako što mogu bilo gde, bilo kada napraviti ekcese, sukobe i konačno ratove. Etnički i verski sukobi se najbolje podbodu. Zato je ovaj ljudski etnos veoma perfidno raspoređen po čitavom svetu u male skupine koje se uvek mogu “raspaliti” da prave problem. Akcija + reakcija = solucija. Solucija je “mirovna misija".\nO Ciganima se u stvari jako malo zna. Ni ko su, ni odakle su, ni kako funkcionišu. Najrasprostranjenije je verovanje (ničim dokazano) da potiču od nekih indijskih plemena koja su, valjda, iz puke dosade krenula hiljadama kilometara daleko na Zapad (gde zalazi sunce), u Evropu, i tu se "nastanili", u stvari s e nikada nisu nastanili, ali opstaju tako da ih već vekovima niko ne može oterati, a oni se i dalje nisu asmilovali u većinske narode. Bez zemlje, bez sopstvene privrede, bez solidnog zaklona, bez sredstava za život, ali i bez ikakvog znanja, a ni volje da bilo šta stvore. Kao da lebde u vazduhu. To je karakteristika Cigana svuda u svetu. Ima ih i u Indiji, i u Africi, u SAD i svi imaju problem sa asimiliacijom. I po tome su neverovatno slični sa Jevrejima koji se takođe veoma teško asimiliju iako o tome diskutuju najmanje 200 godina. Kada je jedan radoznali istraživač krenuo u Indiju da traži mesto odakle potiču ti Cigani, svi redom su mu rekli da su Cigani u Indiju stigli iz Izrailja.\nOba naroda se izričito distanciraju od svih ostalih naroda tako što sebe doživljavaju kao drugačije. Za Jevreje su svi ostali goje, a za Rome su svi ne-Romi gedže (ili gadže). Što znači seljak odnosno onaj ko obrađuje zemlju. I Jevreji i Romi preferiraju trgovinu i trange-frange poslove sa novcem. Jevreji su se izborili da ovaj posao rade legalno (da prodaju novac) , a cigani to rade krišom.\nOrtodoksinim Jevrejima iz Prusije je čak bilo zabranjeno da govore sa ne -Jevrejima i oni su zato živeli getoizirano. Takvih getoiziranih zajednica danas ima i u SAD i u Nemčkoj . Jermenski Jevreji i dalje ne žele da jedu sa ne-Jevrejima. I tome se uče od malih nogu(što je čist rasizam). I jedni u drugi imaju duboko usađen ritualni osećaj moralne čistote koja se ogleda u poštovanju ovog rituala.\nRASNA ČISTOTA JE NAJVAŽNIJA, A GOJE I GEDŽE SU PRLJAVE\nZa Jevreje pojam čistote je “košer”, a za cigane vulgaran pojam “marime” i znači teško skrnavljenje romske čistote. Ovde su stvari naizgled suprotne , ali ritualno znače isto. Jevreji se upražnjavanjem “košera” trude da budu što čistiji (što više Jevreji), a Cigani nastoje da se ne oskrnave kao Cigani. Reći nekome da je “marime” (ku**c) za Cigane je najveća uvreda.\nOve dve zajdnice povezuje i istorija pošto su obe bile proganjane za vreme Hitlera i nad obe je izvršen, navodno, težak genocid. Nesporni dokazi za ovo ne postoje, ali se ovo uvažava kao istorijska činjenica. Svaka sumnja i negiranje tzv. Holokausta je zakonima mnogih zemalja kažnjiva. U Velikoj Britaniji ne. Ali, evidentno je da i pored tog genocida i jedna i druga zajednica nikad nisu bile jače i brojnije.\n(Ukoliko u bliskoj budućnosti neki od udarnih medija pokrenu priču da je možda i sam Hitler bio Jevrejin, kao što se to nagađa za sada za Evu Braun, oni promućurniji će lako povezati sve istorijske kockice i shvatiti kome je trebao progon Jevreja, naseljavanje Izraela i "holokaust" Jevreja i Roma. Ostali narodi su i ovako nebitni).\nU tom smislu su veoma slični nosatim i kosookim Aškenazima (koji su navodno prihvatili judaizam kao veru, iako je judaizam više ideologija kao komunizam), pa neki teoretičarui čak veruju da su Aškenazi samo naprednija etnička zajednica od Cigana, a da zapravo potiču od istog etničkog korena. Ali, Aškenazi imaju kose oči i kukaste noseve i svetliju put, dok su Cigani mnogo raznovrsniji po rasnim odlikama. Da, Cigani mogu biti i žutokosi i crvenokosi, jer potiču od raznih rasa i etničkih grupa.\nSPAJANJE VIŠE NARODA U JEDAN NAROD I ONDA U NACIJU POMOĆU IDEOLOGIJE\nJevrejska diajspoora se tako deli na tri glavne etničke grupe: Aškenazi (Azijati), Sefardi (koji potiču od Mavra iz Španije) i Mizraimi sa Srednjeg istoka iz Egipta. Tu su i Jevreji iz raznih planinskih skupina, kao i crnci Jevreji iz Etiopije, ali i Buhraini iz Azije. Ima i arijevaca plavokosih i plavookih koji s e nazivaju Jevrejima. U stvari ko prihvati judaizam postaje član ove jevrejske zajednice.\nDakle, razne rase i etničke grupe obuhvaćene (globalistički) mogu biti povezane u jednu društvenu zajednicu i ona vremenom počinja da se naziva narodom (pa i nacijom).\nRomska zajednica je izglada takođe globalistički projekat baš kao i jevrejska. I oni su formirani od više rasa i etničkih grupa. Najveće zajdnice su Dom sa Srednjeg Istoka (semiti), Lom iz Istočne Turske i brojne skupine evropskih Cigana (kojih najviše ima u Rumuniji).\nJoš dalje se dele na Sinte, Kale, Vlaške Cigane, Horahane i puno još plemenskih skupina.\nI jezik se razlikuje kod španskih Cigana (hitanosa) koji govore kalo jezikom od romskog u Rumuniji. I naravno, svi nastoje da govore nacionalnim jezikom države u kojoj su rođeni.\nMnogo veća podela od jezičke postoji među plemenima i grupama i ona nekada može predstvljati duboki jaz.\nNa primer u Rumuniji u centralnoj Transilvaniji u gradu Bratiu žive veoma homogeni Cigani kazandžije poznati kao Kaldurari koji i dalje održavaju stare zakone i tradiciju i velika grupa Tigana koje Kaldurari vide kao oskrnavljene (nečiste) pripadnike naroda jer su se orodili i pomešali sa gedžama.\n“Mi smo bolji sa Rumunima nego sa Tiganima, kaže izvesni Emil Rusu iz klana Kaldurari. Tigani ne znaju kako da se ponašaju, oni su divlji, oni piju i biju se na ulicama. Mi Kaldurari se tako ne ponašamo”.\nRumunsko-jevrejski-ciganski orkestar na početku 20. veka\nAli način oblačenja i neki detalji narodne nošnje u Rumuniji i jednih i drugih i trećih su veoma slični.\nPomenimo i to da je centar okupljanja Jevreja sinagoga, a za cigane čergare je to šatra – odnosno ciganski kamp.\nJevreji su koncentrisani gotovo isključivo u gradovima u trgovačkim centrima, dok se Cigani koncentrišu u predgrađima.\nMuzika i sklonost ka sviranju i pevanju odnosno zabavljanju drugih (goja i gedža) takođe je karakteristična za oba naroda. Čak i muzički instrumenti (uglavnom žičani) su im gotovo identični. A muzika je veoma nalik drevnoj muzici Persije. Da li ste nekada čuli drevnu persijsku muziku? Ne? Naravno, i da je čujete vi biste možda rekli da vas podseća na cigansku muziku. Izvesna Nasrin peva staru persijsku muziku. Čim je čujete prepoznačete i grčku muziku. Persija je danas veoma "obogaćena" Turcima, pa imaju i turbo folk.\nJevrejsko-ciganski orkestar iz Moldavije.\nBUGARSKO TUMAČENJE POREKLA KOSOVSKIH EGIPĆANA\nPo legendi kada je Avram krenuo iz Ura pratili su ga Cigani koji su ga čuvali, pa je to mitska povezanost ova dva naroda. Ili je to bio jedan samo narod...\nEngleska reč za Cigane je “Džipsi” (Gypsy) i to je skraćenica od “Edžipšn” tj. Egipćanin ili egipatski. A ova reč možda je izvedena od egejski put (egeji pat) što je verovatno bio put za transport robova, ali i zlata iz danas opljačkane Severne Afrike.\nIz ciganskog rečnika kod nas su se odomaćile reči: lova , džukela, pandur, kinta, kao i ćira (nešto malo).\nCigani razlikuju naciju, koja predstavlja mesto rođenja odnosno državljanstvo koje imaju, zatim družinu (kampaniju) koja predstavlja skup domaćinstava koja ne moraju da budu iz iste države, ali su istog geografskog porekla i vezani su interesno ili rodbinski. Organizovani su još i kao klanovi (vice) koji nastaju širim familijarnim povezivanjem. Jedan klan može da broji i 200 članova. Moć pojedinca meri se i veličinom i snagom klana kome pripada. Najmanja je porodica čija snaga takođe zavisi od broja članova, pa zato Cigani nastoje da imaju što više dece. Dakle, nije ljubav prema deci to zbog čega ih imaju mnogo, već im to omogućava veću snagu u zajednici. S obzirom da nemaju novac kao merilo vrednosti, pribegavaju ovom primitivnom jačanju porodice, klana , kampanje i zajednice.\nKo god ih poznaje zna da su veoma neodgovorni i nepouzdani. Oni sami se uzdaju samo u sudbinu i veruju da im sve u životu zavisi od zapisane im (na dlanu) sudbine. Time zapravo pravdaju i svoju neodgovornost i svaku nesreću, ali i uspeh i bogatsvo.\nSvakom ciganskom zajednicom vlada bandolijer, osoba koja je izabrana zbog svojih godina iskustva i mudrosti, ali često i snage. Nešto kao šerif. Zanimljivo je da ovu ulogu može imati i starija i uticajna žena – velika majka. Bandolijer tako rešava sitne nesuglasice u zajednici, poput sitnih krađa, preljuba i sl. Ukolko je spor između porodica ozbiljniji saziva se sud koji se naziva kris. To je u stvari savet mudraca i iskusnih koji većaju i procenjuju na čijoj je strani pravda. U slučaju sukoba klanova saziva se divano. To je telo sačinjeno od vođa klanova koji onda moraju da sednu i da reše spor dogovorom. Oni su predstavnici klanova i ostali ne moraju da prisustvuju ovom sastanku. Nepoštovanje bandolijera, krisa ili odluka divana znači nepoštovanje čitave Ciganske zajednice.\nAko se ni ovde ne reši spor, postoji i takozvani kris Romani – veliki sud koji može pojedinca koji se ne povinuje odlukama krisa – izopštiti iz zajednice. Tada Ciganin postaje “merime” (ku**c) i nije više dostojan života u zajednici. On se tada smatra gedžom i to je praktično izopštavanje od čitavog ciganskog naroda. To je za svakog Ciganina ili Roma najstrašnija kazna. Odavanje “ciganske tajne” gedžama se smatra jednim od težih prekršaja. Zato policija veoma teško može da Cigane koristi kao svedoke u slučajevima ciganskog kriminala, pa se mnogi kriminalci tako u zajednici dobro sakrivaju. Zato je ovakva ciganska zajednica idealna da se kroz nju provuku i međunarodni mafijaški poslovi kao na primer moderna prodaja robova ili dece ili oružja, ali pre svega šverc zlata. Pitanje je samo za koju aristokratsku oligarhiju ova velika zajednica radi. Veza sa Vatikanom (sa "hrišćanstvom") je u svakom slučaju očigledna i veoma duga.\nDeca se mogu do prodaje čuvati kod bilo koje porodice. Ma gde se oni nalalazili. Cigani tako mogu da služe kao odlično skrovište za mnoge kriminalne poslove. I tu je sličnost sa jevrejskim sajanimima nevereovatna. Kao da ih je formirao isti perfidni mozak naučen da smišlja kojekakve ideološke, kulturne i verske smicalice. Da li su i ovde jezuiti umešali svoje znanje? Ili je jedna zajednica kopirala drugu? Biće, da su Jevreji ipak nastali mnogo kasnije od Cigana.


ŠOK // Dešava se SKANDAL između Prve TV i Granda: "Zvezde Granda" se VRAĆAJU NA PINK?! - Smedia\nŠOK // Dešava se SKANDAL između Prve TV i Granda: "Zvezde Granda" se VRAĆAJU NA PINK?!\n02.10.2017 | 14:28\n"Zvezde Granda" prelaze na Pink?!\nPublika kraj malih ekrana ostala je šokirana kada je umesto prve emisije dvanaeste sezone muzičkog takmičenja "Zvezde Granda" televizija Prva emitovala film, iako su nedeljama najavljivali pomenuti šou.\nKako javlja "Informer", do ovakve situacije je došlo zbog svađe američkog investicionog fonda KKR, u čijem je vlasništvu "Grand produkcija" i Teodora Kirijakua, vlasnika grčke grupacije Antenna, u okviru koje posluje TV Prva.\n- Grci su početkom godine tražili da im SBB plati pravo reemitovanja programa na kablovskim operaterima, a Amerikanci su jedva na to pristali, optužujući Grke za ucenu. Sada prete gazdama Prve da im neće dati najgledaniju emisiju ako im...


DA LI UBLAŽENE MERE U EU VAŽE SAMO ZA VAKCINISANE? Otvaraju se granice ali ova pravila ostaju na snazi, evo šta je potrebno za ulazak u ovih 14 zemalja\nNakon dve godine Italija otvara granice za turiste, dok države poput Francuske, Nemačke i Austrije planiraju da unutar svojih granica potpuno ili delimično ukinu kovid propusnice koje su dosad svima bile neophodne 24 sata.\neu pasos vakcina foto RAS Shutterstock\nBliže nam se uskršnji i prvomajski praznici, pa neki već razmatraju opciju putovanja van Srbije.\nNajomiljenije destinacije koje su građani Srbije krajem zime i s proleća posećivali pre pandemije bili su poznati gradovi Evrope, ali i neki interesantni gradovi u susednim zemljama.\nPočeo da radi prvi trening centar: Milion evra vredna oprema za obuku đaka i prekvalifikaciju zaposlenih, ali i autoservis i zanatske usluge za građane\nNe popuštaju mere za turiste\nEvropske zemlje, iako popuštaju mere koje se tiču propusnica i mera ponašanja u okviru svojih granica, ne popuštaju kada treba da puste turiste kod sebe.\nMahom je uslov za zemlje Evrope, i destinacije koje interesuju naše građane, upravo vakcinacija. Što se komšiluka tiče, kod suseda možemo ili bez ikakvog dokumenta ili samo s testom ili vakcinom.\nTako u Crnu Goru, Bugarsku, Bosnu i Hercegovinu, Mađarsku, Rumuniju i Hrvatsku mogu i nevakcinisani, ali i oni koji žele dalje mogu u Egipat, jer ni tamo vakcina nije potrebna.\nDirektor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije Juta Aleksandar Seničić za Kurir kaže da se stvari vrlo malo menjaju za one koji nisu vakcinisani:\n- To je trend koji će biti takav i nadalje. Apsolutno svi koji nisu vakcinisani imaće probleme pri ulasku u većinu država, iako očekujem da one zemlje koje žive od turizma, kao što su Grčka, Španija, Italija, Francuska i još neke, ipak, uz negativne testove, dozvole putovanja, makar tokom letnje sezone.\nZamenik direktora Jute Milan Lainović kaže da će, što se evropskih gradova tiče, najave o drastičnom popuštanju mera biti tek za nekoliko meseci.\n- Za određene destinacije evropskih gradova nemamo aranžmane upravo zbog mera koje su na snazi. Najavljeno je da će u periodu za tri-četiri meseca biti drastičnog popuštanje mera, ali individualno od države do države, jer svako diktira svoja pravila - rekao je on i dodao da će situacija biti jasnija tek za nešto više od mesec dana, tačnije od prvog aprila.\nOvakva je situacija u zemljama Evrope:\nU Italiju građani Srbije mogu sada samo iz poslovnih i zdravstvenih razloga, potreba školovanja, apsolutne hitnosti, povratka u mesto stanovanja i u još nekoliko uslova, i to uz negativan PCR ne stariji od 72 sata ili antigen test ne stariji od 24 sata, nakon čega je obavezna kućna samoizolacija od 10 dana, kada se ponavlja test.\nGrađani Srbije mogu da uđu u Francusku ukoliko su potpuno vakcinisani nekom od sledećih vakcina: "fajzer", "moderna", "astra zeneka" i "džonson i džonson".\nDržavljani Srbije u Austriju mogu s dokazom o potpunoj vakcinaciji bilo kojom vakcinom ili uz uverenje o preležanoj bolesti u poslednjih 180 dana. Pored toga, treba priložiti i negativan PCR test ne stariji od 72 sata. Vakcine "sinofarm" i "sinovak" važe samo za ulazak u zemlju, ali ne i kao kovid propusnica tokom boravka u Austriji.\nGrađani Srbije u Nemačku mogu ako su potpuno vakcinisani jednom od priznatih vakcina, a kombinacija priznatih vakcina s vakcinama koje nemaju dozvolu za upotrebu u EU ("sinofarm" ili "sputnjik V") nije moguća.\nU skladu sa uredbom EU, za ulazak u Španiju iz trećih zemalja (u koje spada i Srbija) potrebno je da prođe minimum 14 dana a ne više od 270 dana od poslednje doze. Prihvataju se i sertifikati s primljenim vakcinama koje nisu odobrene od EU, ali poslednja doza vakcine mora biti jedna od vakcina koje EU priznaje.\nGrađani Srbije u Švajcarsku mogu turistički samo ako su vakcinisani nekom od vakcina koje priznaje ta zemlja: "moderna", "fajzer", "džonson i džonson", "astra zeneka", "sinovak" i "sinofarm".\nZa one koji bi u toplije krajeve tokom kraja zime i početka proleća, najbolji izbor bio bi Egipat, gde revakcinisane osobe mogu bez PCR testa, samo sa sertifikatom o vakcinisanju sa QR kodom, a za one koji nisu vakcinisani za ulazak u zemlju potreban je negativan PCR test sa QR kodom.\nOvakva je situacija sa komšijskim zemljama:\nDržavljani Republike Srbije mogu da uđu ako su vakcinisani, ako imaju negativan PCR test ne stariji od 72 sata; negativan brzi antigenski test ne stariji od 48 sati ili dokaz da su preležali koronu, a da je prošlo ne manje od 10 dana i ne više od šest meseci od pozitivnog PCR ili brzog antigenskog testa.\nU Bugarsku naši građani mogu sa sertifikatom o završenoj vakcinaciji koji važi od 15 do 270 dana od prijema poslednje doze; sertifikatom o primljenoj buster dozi koji nema ograničeno vreme trajanja; sertifikatom o preležanom kovidu koji važi od 11 do 180 dana, i to od datuma testiranja upisanog u dokument ili negativnim PCR testom ne starijim od 72 sata ili brzim antigen testom ne starijim od 48 časova, računajući vreme do ulaska u zemlju.\nDržavljani Srbije mogu bez ograničenja da uđu u BiH ili da tranzitiraju preko teritorije BiH, ukoliko ulaze direktno iz Srbije.\nDržavljani Srbije mogu da uđu u Mađarsku iz naše zemlje bez ograničenja, odnosno pod istim uslovima koji su bili na snazi pre pandemije. Nije potrebna potvrda o imunizaciji, niti negativan PCR test.\nSrbi koji ulaze u Rumuniju moraju da imaju EU digitalni sertifikat kojim se dokazuje vakcinacija / preležana bolest / rezultat PCR testa. On podrazumeva šemu od primljene tri doze vakcine (dve doze i treća buster doza), odnosno ukoliko od druge doze vakcine nije prošlo više od 270 dana. Ulazak je moguć i osobama koje su preležale bolest u periodu od 180 dana, kao i osobama sa negativnim PCR testom ne starijim od 72 sata od vremena ulaska u zemlju. Ko nema EU digitalni sertifikat, njemu se određuje mera karantina u trajanju od pet dana.\nOd 1. februara 2022. godine, srpski državljani mogu da uđu uz dokaz o opravdanom razlogu putovanja, uz negativan PCR testa (ne stariji od 72 sata), brzi antigenski test (ne stariji od 24 sata od testiranja do dolaska na granični prelaz), ili uz potvrdu o vakcinaciji ne starijoj od 270 dana. U zemlju mogu ući i oni koji imaju potvrdu da su preboleli virus korone i da su primili jednu dozu vakcine, ili poseduju pozitivni PCR ili brzi antigenski test, kojim se potvrđuje da se osoba oporavila od virusa korone, a da test nije stariji od 180 dana, a stariji je od 11 dana od dolaska na granicu.\nOčekujemo olakšice i za nevakcinisane\nGrčka je od 7. februara ukinula za vakcinisane putnike koji ulaze u ovu zemlju obavezan negativan PCR test, ali zasad je još uvek neophodan važeći digitalni sertifikat EU o vakcinaciji. Od 1. februara primenjuju se nova pravila za putovanja unutar Unije. A šta to znači za građane Srbije, da li će ulazak u zemlje EU biti različit, objasnila je u Jutarnjem programu Kurir televizije Tatjana Matić, ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija.\n- Biće još promena sigurno do početka letnje sezone. Novo pravilo koje stupa na snagu, do 30. aprila će važiti, a od 30. se očekuje prestanak zelene liste. Ide sa ka jednoj liberalizaciji, kada govorimo o putovanjima građana koji ne potiču iz zemalja koje nisu članice EU. Očekuje se da će se olakšati ulazak u države koje su članice EU vakcinisanima, ali i nevakcinisanima. Nama je zakomplikovan ulaz u te zemlje, jer neke ne priznaju naše vakcine. To je bilo politizovano i vidimo da to dolazi na naplatu - rekla je Matićeva.\nPutovanje Mere vakcinisani EU Letovanje


Zadarski - Održana ekološka akcija „Kap u moru“ u Parku prirode Telašćica, sakupljena je veća količina otpada\nFotoreportZELENO SVJETLO ZA...\nOdržana ekološka akcija „Kap u moru“ u Parku prirode Telašćica, sakupljena je veća količina otpada\n8. lipnja 2021. - 10:42\nEkoakcija TelašćicaPark Prirode Telašćica\nDugogodišnja tradicija organiziranja ekoloških akcija u suradnji s ronilačkim klubom „KPA Zadar“, nastavljena je i u subotu 29. svibnja ove godine. Zahvaljujući sredstvima koja je JU PP Telašćica dobila na natječaju raspisanom od OTP banke u sklopu donacijskog programa „Zeleno svjetlo za…“ i ovogodišnja akcija, iako u nešto smanjenom opsegu u odnosu na one održane prethodnih godina, uspješno je provedena.\nJavna ustanova „Park prirode Telašćica“ provođenjem eko akcija ima za cilj podići svijest o ugroženosti morskih ekosustava i ribljeg fonda sve većom količinom otpada.\nMore predstavlja jedinstvenu cjelinu međusobno povezanih ekosustava, a kontinuirane ekološke akcije imaju za cilj zaštitu morskih resursa kako bi se suzbila degradacija eko sustava dovodeći do očuvanja ribljeg fonda i usluge ekosustava od kojih je najvažnije ribarstvo i održivo korištenje morskih resursa.\nDugogodišnje i kontinuirane eko akcije za cilj imaju učinkovitiju zaštitu i bolje upravljanje zaštićenim područjem. Ova eko akcija nazvana je „Kap u moru“, a s tim nazivom želimo osvijestiti i potaknuti svakog pojedinca da i mali doprinos zaštiti prirode i okoliša, znači puno i da je svaka kap, svaki doprinos, bitan.\nOtpad i velika količina otpada u okolišu utječe na sve ekosustave, pa tako i na morski. Degradacijom morskog ekosustava, utječemo i na smanjivanje ribljeg fonda, a na taj način indirektno i na sektor ribarstva, a učinkovita zaštita povećava brojnost vrsta za više od 20 posto. Sve to zaokružuje priču između morskog otpada, stanja živih organizama i doprinosa čistih morskih sustava ublažavanju klimatskih promjena. Zapravo, kad usporedimo pozitivne i negativne elemente možemo zaključiti da je na zemlji sve međusobno povezano i isprepleteno te da ima izravan ili neizravan utjecaj jednog na drugo.\nZbog pridržavanja propisanih epidemioloških mjera u ovoj akciji bili smo prisiljeni ograničiti broj sudionika, no unatoč tomu eko akcija je uspješno odrađena i na sreću ali i nažalost, sakupljena je veća količina otpada. Stoga koristimo prigodu da se i ovim putem još jednom zahvalimo svim sudionicima i podupirateljima ove akcije i vjerujemo da ćemo u vremenu koje je pred nama moći organizirati eko akciju sa još većim brojem sudionika - kažu organizatori.\n- U vrijeme kada je okoliš sve ugroženiji posljedicama ljudskog djelovanja, posebno je važno razmišljati o načinima kako ublažiti štetu koju nanosimo prirodi, indirektno ugrožavajući i sebe.\nStanovništvo priobalnih područja češće pred topliji dio godine bude potaknuto na održavanje ekoloških akcija radi približavanja turističke sezone. Članovi našeg kluba više od 20 godina sudjeluju na brojnim akcijama čišćenja podmorja. O količinama izvađenog otpada i broju sati provedenih u akcijama već je teško govoriti. Mnogo se govori o zagađenju okoliša i posljedicama koje će se odraziti na okoliš, zatrpani smo otpadom na svakom koraku, prebrzo trošimo prirodne resurse ne razmišljajući o tome, a zrak je i dalje previše zagađen. Svako od nas može dati doprinos očuvanju prirodnih resursa i zaštiti okoliša samo ako to zaista želi – a naši članovi itekako žele! - stoji iz ronilačkog klub KPA Zadar.\nZadar plus OTOČNA IDILA Treba li vam ideja za izlet, zaputite se u prekrasnu dalmatinsku uvalu punu prirodnih fenomena i nevjerojatnih spojeva suprotnosti Pročitaj više\nGušt otočna idila Treba li vam ideja za izlet, zaputite se u prekrasnu dalmatinsku uvalu punu prirodnih fenomena Pročitaj više\n12. lipanj 2021 12:33


KFOR upozorava da su blokade nezakonite\nKFOR je tokom popodneva iz helikoptera izbacio letke na kojima piše da su blokade puteva nezakonite.\nNa lecima piše da KFOR ’priznaje pravo na mirne proteste i demonstracije, ali da blokade puteva ne predstavljaju prihvatljiv način za izražavanje vaših briga, da su blokade nezakonite i da ne potpadaju pod mirne demonstracije’. KFOR navodi da ’barikade puteva predstavljaju opasnost za sve u vanrednim situacijama, jer pomoć neće biti u stanju da dopre do onih kojima je potrebna’. ’U skladu sa rezolucijom 1244 SB UN KFOR je odgovoran za ponovno obezbeđivanje slobode kretanja’, piše na lecima. Prethodno su se predstavnici Srba i KFOR-a dogovorili da se vojnici sklone sa puta Kosovska Mitrovica-Zubin Potok, u selu Jagnjenica, gde su jutros pokušali da postave kontrolni punkt.


U igri zavođenja: Ovo je najveći ženski adut!\nPrema mišljenju jačeg pola u mnogim anketama, omiljena ljubavna igra većine žena je da se prave da su slabe, nemoćne, nespretne i nesposobne, pa im je uvek potrebna pomoć od partnera ili njegovo prisustvo\nLjubav i zavođenje 19.10.2013. - 20:18h Autor: cafe.ba\nNije tajna da su žene spretnije u ljubavnim igrama, a nova studija pokazuje i kako nežnijem polu to uspeva. Psiholozi smatraju da žene već na početku veze svesno počinju da vuku određene poteze ne bi li zaintrigirale partnera, tako se ne javljaju na telefon čim ih muškarac pozove ili odlože sastanak da bi izašle sa drugaricama.\nVećina pripadnika jačeg pola, koja je učestvovala u ovoj studiji, smatra da žene bespotrebno komplikuju stvari i prave problem tamo gde ga nema, kako bi videle dokle mogu da idu u vezi.\nMuškarci tvrde i da dame često planski nešto urade kako bi videle njihovu reakciju i znale u buduće kako da se postave u određenoj situaciji.\nRezulati jedne ankete u SAD pokazali su da žene najviše vole da se "igraju" čekanja, kada namerno zakasne na sastanak, kao i da se predstavljaju nedodirljivom i stave im do znanja da ne mogu lako da ih imaju.\nAnkete su pokazale i da žene posle 30. uglavnom igraju na kartu izgleda i koriste ga kao adut u zavođenju, pa "spontano" zapitaju partnera kako im stoji neka haljina želeči da mu skrenu pažnju na svoje telo, dekolte ili noge. Odgovor na to pitanje nije baš lak, jer ako muškarac suviše brzo uputi kompliment, to će najčešće biti okarakterisano kao da je nije pažljivo pogledao, već je rekao tek tako.\nIpak, prema mišljenju jačeg pola u mnogim anketama, omiljena ljubavna igra većine žena je da se prave da su slabe, nemoćne, nespretne i nesposobne, pa im je uvek potrebna pomoć od partnera ili njegovo prisustvo.\nJasno je da bi mogle da bez asistencije ubiju insekta, otputuju negde, zakucaju ekser ili promene sijalicu, ali dame tako pokazuju partneru koliko im je potreban i da bez njega ne mogu da funkcionišu.


POSETA RUSKIH UMETNIKA\nU Vajevu će od 18. do 25. oktobra 2012. godine boraviti delegacija ruskih umetnika iz gradova Sankt Petersburg i Irkutsk u sledećem sastavu:\nIZLOŽBA FOTOGRAFIJA "SERBIAN SOUL, БРЕ!"\nu okviru 28. Jazz Festa, u četvrtak 18. oktobra u 19 časova u Holu Centra za kulturu biće otvorena izložba fotografija pod nazivom "SERBIAN SOUL, БРЕ!", fotografa Ivana Grlića.\nProdaja karata za 28. jazz fest\nprodaja karata za predstojeći 28. Jazz Fest počinje u sredu 17. oktobra.\nPROJEKCIJE FILMA "LED"\nu periodu od od 22 - 24. oktobra u Velikoj sali Centra za kulturu održaće se projekcije filma "Led", rediteljke Jelene Bajić Jočić.\nSve projekcije počinju u 20 časova, a cena ulaznice je 250 dinara.\nRadno vreme blagajne je od 10 do 11 časova pre podne i od 17 do 20 časova popodne, na dan projekcije.\nProgram 28. jazz festa\nPROJEKTI REALIZOVANI U OKVIRU CENTRA ZA KULTURU\nU ČIKA LJUBINOJ STVARAONICI\nProjekat ,,U Čika Ljubinoj stvaraonici'' finansiran je u okviru LPA za decu za 2011. godinu i obuhvatao je rad 4 kreativne radionice (dramsku, muzičku, likovnu i radionicu kreativnog pisanja i novinarstva). Polaznici su bili deca i mladi od 6-18 godina uključujući decu i mlade romske nacionalnosti (dramska, muzička i radionica kreativnog pisanja i novinarstva) i decu i mlade sa smetnjama u razvoju (likovna radionica).\nMIŠA DUDIĆ - IZLOŽBA SLIKA "STAZA"\nu utorak 9.10.2012. godine u 19 časova, u Holu Centra za kulturu, biće otvorena izložba slika "Staza" autora Miše Dudića. Izložbu će otvoriti prof. Radovan Marjanović, a za prateći muzički program postaraće se Trio "Amoroso".\nIzložba će biti otvorena od 9. do 16. oktobra, svakim danom sem nedelje u terminu od 17 do 20 časova.\nKonkurs za plakat 28. Jazz Festa - pobedila "Klasika"\nRad pod šifrom „Klasika“ autora Marka Markovića pobednik je ovogodišnjeg konkursa za dizajn promo materijala 28. Džez festa u Valjevu, jednoglasno je odlučio žiri u čijem sastavu su bili slikari Miodrag Pešić i Miodrag Antonić kao i istoričarka umetnosti Zorica Marković.


Zašto (ne) želite djecu?\nZašto (ne) želite djecu? 16.Feb.2012, 14:34, Izvor: Nezavisne Novine\nDvije od pet osoba iz Singapura starosti između 21 i 39 godina izjavile su da mentalno nisu spremne za potomstvo.\n20:35: Volkot: "Možemo do titule"20:35: Partizanu trofej u Kupu!20:35: Zakonski "lek" za Galeniku20:34: Milan Stanković promenio frizuru!20:33: Podmetnuta bomba ispod automobila u Beogradu ...20:31: DSS: Briga o ratnim vojnim invalidima20:31: Bandić vodi u Zagrebu, Kerum gubi u Splitu 20:30: Naokolo bliže20:30: Superliga Turske: Prosinečki doveo Kajzeri do petog mesta20:30: Kostić: Udružiti Agrokor i MK grupu20:30: Ankete po gradovima: Bandić vodi u Zagrebu, Kerum gubi Split20:29: Nadal: Da mi je neko pre pet meseci pričao šta ću postići, re...20:29: Uživo: Neizvesno u borbi za drugo mesto pred plej-of, Zvezda - M...20:29: PUPS: Nerealno očekivati izbore u Vojvodini i Beogradu20:29: SNS za izbore u Beogradu i Vojvodini20:29: Hotel Beograd ostaje u vlasništvu Železnica 20:28: SAVET LEKARA: Oralni seks barem dva puta nedeljno20:27: Ferguson otišao uz vatromet, trijumf Arsenala20:27: Sport uživo: Karlo ide u Real!20:27: Rašović za MOZZART Sport: Kao protiv Rijeke 1998. godine 20:27: Farma 2013: Stanija i Filip u novim problemima zbog svadbe Stanij...20:26: PORODICA DANILOVIĆ: Saša je pokušao da obuzda svog prijatelja20:26: Navijači Atletika urinirali po Realovom stadionu! (VIDEO)20:26: Chrome i Android, odlična kombinacija20:26: Najavljen Gran Turismo 6 za PS320:26: Beograd: Bomba ispod automobila20:25: Duško Bogdanović i Danijel Alibabić u duelu: Ko će ispasti?!20:25: Radnički pobedio u Užicu20:24: STROGO ČUVANA TAJNA: Oficir otkrio dokaze o postojanju vanzemalj...20:23: Uzbudljivo kolo za kraj sezone20:22: Porodica Danilović: Prijateljska svađa - ne!20:21: Honda bi mogla da prepolovi gamu u SAD?20:20: Posetioci Noći muzeja kao radio voditelji20:20: Partizan ubedljiv protiv Metalca20:19: Između ostalog pižonska Francuska20:19: "Ide, medved! Ideee, medveeed!"20:19: Humels ipak spreman za "Vembli"?20:18: APATIN PO DRUGI PUT U “NOĆI MUZEJA”20:17: PUPS: Nerealno očekivati izbore u Vojvodini i Beogradu ...20:17: Partizan samleo Metalac uprkos deset minuta fore20:16: Zagonetno testiranje raketa u Kini20:15: Užas u Zagrebu: Polio benzinom dete i dva policajca!20:14: Kako Đurovski proslavlja golove20:14: Nepristojne gestikulacije iz celog sveta20:14: Dinkić za izbore u Vojvodini i Beogradu 20:13: Štrajk glađu radnika obezbeđenja HI "Župa" zbog teškog polo...20:13: Predrag Danilović napustio intenzivnu negu (Video)20:13: Nerealno očekivati izbore u Vojvodini i Beogradu20:13: Najzanimljiviji Titov globus i Čaplinov štap20:12: BEOGRAD: Podmetnuta bomba ispod automobila, demontirana pre ekspl...20:12: Uživo: Neizvesno u borbi za drugo mesto pred plej-of, Zvezda - M...20:12: „Da“ izgovorilo 222 para 20:12: Đilas: Ministarka zdravlja kriva za nestašicu insulina20:11: ROSATOM proširuje geografsko područje za nuklearne projekte20:11: FOTO: I Venger je podigao "trofej"20:11: Primena sporazuma korak po korak20:11: Vučić: Hoćemo Simens u još tri fabrike u Srbiji20:10: Partizan ubedljiv u Valjevu20:10: Slavlje uveličali mladi folkloraši20:10: EKV - Kao da je bilo nekad\n16.Feb.201216.Feb.2012: Vesti16.Feb.2012: Nezavisne NovineDan pre: 15.Feb.2012Dan pre: VestiDan pre: Nezavisne NovineDan posle: 17.Feb.2012Dan posle: VestiDan posle: Nezavisne Novine


TEHNIKA KOJA USPEVA SVIMA: Zaspite za 1 minut, bilo kad i bilo gde | DNEVNE\nPošto je ona neko ko se bavi jogom, meditacijom i načinom disanja – verovala sam joj i odlučila da poslušam njen savet.\nPošto veštački usporavate disanje, vaše telo je tada primorano da smanji frekfencije vašeg srca. Kiseonik je uvek nije dovoljan za ispumpavanje “sveže” krvi. Disanje koje kasni sa namerno usporenim izdisanjem usporava rad srca. Ovo je fiziologija.


Hilari Klinton preuzela odgovornost za aferu Bengazi\nAmerička državna sekretarka izjavila je da preuzima odgovornost za posljedice napada na američki konzulat u Bengaziju, dok ta afera izaziva političke napetosti u Sjedinjenim Državama prije predsjedničkih izbora.\n16.10.2012. 09:13h Ažurirano: 16.10.2012. 09:13h\nU intervjuu koji je sinoć dala za američke tv-kanale CNN i Fox iz glavnog grada Perua, šefica američke diplomatije je prije svega željela da zaštiti predsjednika Baraka Obamu i njegovog zamjenika Džoa Bidena od napada iz republikanskog tabora Mita Romnija koji im zamjeraju propuste u obezbjeđenju konzulata u Bengaziju prije atentata.\n"Preuzimam odgovornost" za posljedice napada 11. septembra u kojem je ubijen američki ambasador u Libiji Kristofer Stivens, rekla je Klinton.\n"Vodim Stejt Dipartment koji zapošljava 60.000 ljudi u svijetu u 275 diplomatskih i konzularnih misija i predsjednik i zamjenik predsjednika nisu bili upoznati s odlukama koje su donijeli profesionalni službenici", rekla je državna sekretarka.\nHilari Klinton je istakla da prije svega želi "da izbjegne političku zamku" u koju pokušavaju da uvuku američke demokrate.\nAfera Bengazi potresa američku političku scenu uoči predsjedničkih izbora koji treba da se održe 6. novembra.\nHilari Klinton je navela da odluke o bezbjednosti donose profesionalci iz te oblasti, umanjivši značaj problema u komunikaciji koji su uslijedili poslije napada, riječima da "uvijek dođe do konfuzije" u prvom satu nakon napada.\nPotpredsjednik Bajden je tokom debate sa republikanskim kandidatom za tu funkciju Polom Rajanom rekao da ''oni nisu bili obaviješteni" o tome da su službenici konzulata u Bengaziju tražili od Stejt departmenta da se pojača bezbjednost u sjedištu misije. Tokom saslušanja u Kongresu prošle sedmice, nekoliko zvaničnika Stejt departmenta je potvrdilo da su takvi zahtjevi postojali, ali da su ih odbili njihovi pretpostavljeni.\nKlintonova je pokrenula unutrašnju istragu koja bi utvrdila da li je bilo bezbjednosnih propusta u konzulatu, dok FBI i libijske vlasti sprovode krivičnu istragu o ubistvima američkih diplomata.\nRepublikanski senatori, a prvi među njima republikanski senator Džon Mekejn, koji je 2008. uz Obamu bio predsjednički kandidat u zajedničkom saopštenju za javnost, ocijenili su da je njeno prihvatanje odgovornosti "gest vrijedan pohvale budući da Bijela kuća izbjegava da snese bilo kakvu odgovornost".\nZa napad na konzulat, izveden 11. septembra kad su SAD obilježavale 11. godišnjicu od terorističkih napada na Njujork i Vašington, prvobitno je rečeno da je rezultat nasilnog protesta organizovanog zbog antiislamskog filma "Nevinost muslimana".\nAmeričke vlasti su tek kasnije saopštile da je riječ o unaprijed planiranom napadu koji su izveli islamski ekstremisti povezani sa Al Kaidom.\nkonzulat u BengazijuSADObamaHilari Klinton\n19.10. 20:02 h\t15059\n20.10. 06:50 h\t9666\n19.10. 20:47 h\t7585\n20.10. 17:50 h\t7086\n20.10. 07:53 h\t6093


Potvrđena presuda Milutinu Jeličiću Jutki, Marija Lukić kaže da je zadovoljna – Novi svet\nPotvrđena presuda Milutinu Jeličiću Jutki, Marija Lukić kaže da je zadovoljna\n3. novembra 2020. 3. novembra 2020. Novi SvetLeave a Comment on Potvrđena presuda Milutinu Jeličiću Jutki, Marija Lukić kaže da je zadovoljna\nNakon što je sud potvrdio presudu kojom je nekadašnji predsednik Brusa Milutin Jeličić Jutka osuđen na tri meseca zatvora zbog nedozvoljenih polnih radnji, oglasila se njegova bivša saradnica Marija Lukić, inače žrtva, koja za portal Nova.rs kaže da je ova odluka podrška svim ženama koje su doživele neki vid seksualnog zlostavljanja.\n“Čekam da mi presuda stigne pismenim putem, ovo mi je javio advokat. Srećna sam što je ovo jedan ogroman korak, ne samo za mene, već za sve žene u Srbiji, a isto tako i pokazatelj lokanim bahatim moćnicima, da nisu zaštićeni ni nedostižni pravdi”, kaže Lukićeva za Nova.rs.\nPodsetimo, Milutin Jeličić Jutka osuđen je jula ove godine na tri meseca zatvora.\nJeličić je osuđen za seksualno uznemiravanje bivše saradnice Marije Lukić, kojoj je duže vreme slao poruke lascivnog sadržaja.\nTužilaštvo je u završnoj reči zatražilo jedinstvenu kaznu zatvora od sedam meseci zatvora, dok se Jutka izjasnio da mu je ceo postupak namešten.\nDanas je sud potvrdio ranije donetu presudu.\nBorović: Jutka mora u zatvor\nDa je kruševački Viši sud potvrdio presudu Osnovnog suda iz tog grada prema kojoj je Jeličić osuđen na bezuslovnu zatvorsku kaznu od tri meseca zbog nedozvoljenih polnih radnji, potvrdio je danas agenciji Beta punomoćnik Marije Lukić, advokat Borivoje Borović.\n„Potvrđena je presuda, odbijene su žalbe, Jutka treba da ide u zatvor. On treba da dobije poziv za izdržavanje kazne, to može da bude već danas. Očekujem da će on izbegavati da ode u zatvor, kao što je izbegavao pozive za suđenje. On je čovek koji ne poštuje pravosuđe, pa sam siguran da će policija morati da ga juri“, rekao je agenciji Beta Borović.\nKomentarišući presudu, odnosno potvrđivanje presude koja znači da Jeličić mora u zatvor, Borović je kazao da je to „prvi slučaj da nekog čoveka iz vlasti šalju u zatvor, a isti se pozivao na najviše funkcionere ove zemlje“.\n„Oni su ga otpisali jer se radilo baš o nemoralnom činu iza koga nije hteo da stane niko. Očekujem da će ovo biti pozitivan primer za druge sudove kada se susretnu sa ljudima iz bilo kog režima da pokažu nezavisnost i samostalnost“, rekao je Borović.\nInače, Lukićeva je Osnovnom javnom tužilaštvu u Brusu 8. marta 2018., podnela krivičnu prijavu protiv Jeličića, koji joj je za dve godine, dok joj je bio nadređeni na radnom mestu, poslao čak 15.000 SMS poruka lascivnog sadržaja.\nNarednog dana, njoj je simbolično uručen otkaz, ali je ubrzo stigla i potvrda da je uradila pravu stvar – svojim potezom osmelila je još šest žena da učine isto.\nJačanje imuniteta tokom hladne sezone:\nNajgori dan od početka pandemije je za nama: umrlo 24, zaraženih skoro 5.000\nZavirite u srednjovekovnu srpsku prestonicu i upoznajte istoriju Lazarevog carstva!\n1. januara 2021. 1. januara 2021. Novi Svet\nJuče je obeležena 105. godina od prvog transporta Srba u austrijski logor\n28. decembra 2020. Novi Svet\nGodišnjica od presude slavnom Al Caponeu\n17. oktobra 2020. 17. oktobra 2020. Novi Svet\nKina: Eko-gradovi su gradovi budućnosti\nPartizan- Artmedia – Poraz koji ću pamtiti do kraja života\nDanilo Kiš – Smrti, kakva demonstracija sile!\nKoji je vaš ritual?\nFebruarski cvet – njeno veličanstvo mimoza – poreklo i simbolika\nLepota i zdravlje (102)\nNajnovije vesti (14)\n26. februara 2021. Novi Svet


Završena ekspertska misija EU na temu vanjskih granica u Crnoj Gori | EUME\nNaslovnica Info Press info Završena ekspertska misija EU na temu vanjskih granica u Crnoj Gori\nZavršena ekspertska misija EU na temu vanjskih granica u Crnoj Gori\nU Podgorici je danas održan završni sastanak ekspertske misije na temu vanjskih granica, koja je boravila u Crnoj Gori od 28. juna.\nTokom boravka u Crnoj Gori, članovi ekspertske misije su imali sastanke s predstavnicima Ministarstva unutrašnjih poslova i Sektora granične policije, a posjetili su sjedišta Granične policije u Bijelom Polju i Pljevljima, granične prelaze Dobrakovo i Jabuka, kao i putne pravce pogodne za ilegalni prelazak državne granice.\nZatvarajući misiju, v.d. generalne direktorice za međunarodnu saradnju u MUP-u i šefica Radne grupe za pregovaračko poglavlje 24 Tanja Ostojić je istakla da je ekspertska misija bila prilika da se zajednički sagleda ostvareni napredak u oblasti vanjskih granica, te identifikuju polja u kojima je potrebno dalje unapređenje. Ostojić je izrazila uvjerenje da će nalazi ekspertske misije posvjedočiti o posvećenosti Crne Gore dostizanju evropskih standarda kad je u pitanju oblast vanjskih granica, a da ćemo preporuke koje dobijemo kroz izvještaje iskoristiti za dalje unapređenje rezultata na terenu.\nNezavisni ekspert iz Finske Mika Ritkonen (Myka Ritkonen) zahvalio je crnogorskim kolegama na odličnoj saradnji tokom pripreme i same realizacije misije.\nPohvalio je rezultate koje je Crna Gora postigla u cilju donošenja Šengenskog akcionog plana, sprovođenje Strategije integrisanog upravljanja granicom, aktivnosti na reorganizaciji Granične policije, kao i napredak ostvaren na polju međunarodne saradnje. Kada su u pitanju preporuke u cilju unapređenja stanja u ovoj oblasti, finski ekspert je istakao da je potrebno da Crna Gora u narednom periodu nastavi s aktivnostima na modernizaciji opreme i tehničkog nadzora na graničnim prelazima, te ojača administrativne kapacitete u ovoj oblasti. Kada je u pitanju saradnja sa susjednim zemljama, istakao je da je prioritet zarušavanje alternativnih puteva za ilegalni prelazak državne granice sa Srbijom, kao i potpisivanje sporazuma za pogranični saobraćaj sa Bosnom i Hercegovinom, Srbijom i Hrvatskom.


Klasičan tretman lica je osnovni tretman lica koji se primenjuje za svaki tip i svako stanje kože. Nazivamo ga još i higijenskim tretmanom. Ovaj tretman podrazumeva niz postupaka kojima se vrši dubinsko čišćenje kože procesom komedoekspresije. Tretman se sprovodi prema tipu i karakteristikama kože. Samo dobro očišćena koža može da primi aktivne supstance iz preparata kojima se tretira.\nKlasični tretman obuhvata sledeće korake:\nčišćenje lica (uklanjanje šminke i nečistoća) losionom\npiling (uklanja izumrle ćelije kože)\nmasaža sa parenjem lica (za otvaranje pora,podsticanje cirkulacije i omekšavanje kože)\nelektro-iontoforeza (za dubinku dezinfekciju kože i zatvaranje pora)\nkrema za ishranjivanje kože\nU našem centru tretman započinjemo uklanjanjem šminke, viška sebuma i ostalih nečistoća sa površine kože. Lice potom očistimo 3% rastvorom borne kiseline (acidi borici). Na kožu potom nanosimo piling sa voćnim kiselinama i ostavljamo ga da odstoji na koži desetak minuta. Piling ima mehaničko i hemijsko dejstvo, uklanja izumrle ćelije, prodire dublje u kožu, otvara pore i omekšava kožu. Potom kružnim pokretima vršimo piling. Nakon pilinga na lice nanosimo masažni krem i pod parom vršimo masažu lica. Para obogaćena ozonom otvara pore i dezinfikuje kožu, dok masaža pospešuje cirkulaciju kože lica. Po završetku masaže pristupamo komedoekspresiji, mehaničkom odstranjivanju komedona iz pora. Ovo je veoma važan postupak u održavanju zdravlja i nege kože. Samo dobro očišćena koža ima zdrave biološke funkcije, uspešno se neguje i bolje prima aktivne komponente i preparate koji se na nju nanose. Posle komedoekspresije pristupamo elektro-iontoforezi,koja za svrhu ima da kožu dezinfikuje i zatvori pore. Tom prilikom na kožu nanosimo serum za ishranjivanje kože, antibiotik (ukoliko postoje zapaljenski procesi), ampule za različite tipove kože… Ovaj postupak traje oko deset minuta. Nakon toga na lice stavljamo masku prema tipu kože, za dodatno umirenje kože i pospešujemo njen učinak 99% kiseonikom. Kada uklonimo masku na kožu nanosimo kremu za hidrataciju i tretman se ovim završava.\nNaš centar koristi kozmetiku nemačkog brenda BIODROGA, koji je zastupljen na tržištu tokom proteklih 55 godina. Brend BIODROGA brine da koža dobije sve što joj je potrebno, imajući u vidu efikasnost i toleranciju kože. BIODROGA Institute & Science je prvi put predstavljena široj javnosti 1959. godine, brend koji kombinuje najnovija istraživanja na polju biotehnologije (prefiks bio) zajedno sa biljnim ekstraktima (sufiks droga) koji se tradicionalno koriste u Nemačkoj i drugim Evropskim narodnim medicinama. Filozofija se ni danas nije promenila, te ovaj brend karakteriševelika dinamika kada je reč o uvođenju novih sastojaka, sa ciljem da se poveća efikasnost i tolerancija proizvoda.\nDejstvo preparata Brenda Biodroga je naučno potvrđeno uz odsustvo sastojaka koji mogu da iritiraju kožu, kao što su parabeni, mineralna ulja, klasični emolijensi, PEG-ovi…\nNega lica - polutretman\nOvaj tretman podrazumeva sve gore navedene korake klasičnog tretmana izuzev komedoekpresije i parenja kože. Preporučujemo ga osobama kojima nije potrebno često ćišćenje kože (suva koža). Cilj ovog tretmana je da se koža ishrani i hidrira kako bi zadržala sjaj, elastičnost i svežinu.\nMikrodermoabrazija je sve popularnija kozmetička metoda nege kože. Popularnost je stekla zahvaljujući svojoj efikasnosti (koža je nakon tretmana vidno podmlađena), brzini i jednostavnosti.\nTokom tretmana mikrodermoabrazije koriste se kristali koji pod pritiskom padaju na kožu i mehanički uklanjaju površinski sloj kože. Ovo je potpuno bezbolna procedura. U isto vreme, sondom se vrši vakum masaža, što doprinosi boljem čišćenju kože ali i poboljšanju cirkulacije i limfne drenaže. Zbog toga se mikrodermoabrazija smatra idealnim pilingom.\nUticaj tretmana na kožu je sledeći:\nUtiče na smanjenje hiperpigmentacije (pege)\nUtiče na stimulaciju proizvodnje kolagena\nStanje kože se već nakon prvog tretmana poboljšava, ten se izjednačava, a koža postaje glatka. Za najbolje rezultate preporučuje se ponavljanje procedure 4-6 puta u razmaku od 7 dana. Da bismo održali ove efekte potrebno je procedure sprovoditi na svaka 3 meseca. Trajanje procedure je oko 30 minuta a pored kože lica može se sprovoditi na vratu, dekolteu i rukama.\nNeprijatan osećaj zatezanja i “peckanja” nakon tretmana, može se javiti kod osoba sa osetljivom kožom. Kožu treba u danima nakon tretmana mazati hidrantnim kremom i izbegavati masne kreme, puder i tešku šminku. Mikrodermoabrazija povećava osetljivost kože na sunčeve zrake i stoga treba izbegavati izlaganje suncu minimum 24 sata nakon tretmana. Vruća voda i znoj takođe mogu izazvati neprijatnost pa se ne preporučuje intenzivan trening.\nNakon tretmana nije preporučljivo koristiti losione i kreme koji sadrže glikolnu kiselinu, skrab (minimum 72 sata pre i posle tretmana), sredstva koja sadrže Retin-A.\nMikrodermoabrazija je tretman koji ima veliku efikasnost i naročito je potreban onima koji žele da smanje pegice, ožiljke, bore, izjednače ten lica, poboljšaju stanje sive, beživotne kože koja je ogrubela pod dejstvom sunca. Mikrodermoabrazija je idealno rešenje za žene sa problematičnom kožom sklonom aknama, proširenim porama i ožiljcima.\nMikrodermoabrazija se ne preporučuje sledećoj grupi ljudi:\nSa bolnim ožiljcima od opekotina\nLjudi sa nedijagnostikovanim otvorenim ranama\nOsobe sa preosetljivom kožom\nČišćenje lica ultrazvučnom špatulom je tretman koji se preporučuje svim starosnim kategorijama i svim tipovima kože, posebno osetljivoj.\nČišćenje lica ultrazvučnom špatulom | Kako izgleda tretman?\nTretman se izvodi ultrazvučnom špatulom – aparatom koji svojim ultrazvučnim vibracijama, izbacuje mitisere i sve nečistoće iz kože, bez neprijatnog ceđenja.\nU isto vreme, špatula uklanja površinski sloj izumrlih ćelija i otkriva novu podmlađenu kožu lica.\nRezultati tretmana su vidljivi odmah!\nKoža je temeljno očišćena, osvežena, blistava i hidrirana.\nČišćenje lica ultrazvučnom špatulom se preporučuje za redovnu negu lica, kao vrlo prijatan i potpuno bezbolan tretman. Ovakvim čišćenjem izbegavaju se sve metode agresivnog čišćenja lica i pojava neprijatnog crvenila.\nČišćenje lica ultrazvučnom špatulom | Koliko traje tretman?


Londonski Tauerbridž proslavio 125. rođendan | N1 Srbija\nLondonski Tauerbridž proslavio 125. rođendan\n02.07.2019. |09.19 >09.20 |\nLondonski Tauerbridž, svetski poznata znamenitost britanske prestonice koja se podiže za brodove koji plove Temzom i spušta kad na red dođu pešaci i automobili, proslavio je u nedelju 125. rođendan.\nSve je, međutim, moglo da izgleda puno drugačije. Bajkovito remek-delo nalik na dvorac bilo je samo je jedno od 50 predloženih rešenja za gradnju novog mosta koji je Londonu bio nužan, ali je morao da omogući da veliki brodovi i dalje uplovljavaju u tada najprometniju svetsku luku.\n"Bilo je divnih i šašavih, stvarno kreativnih ideja", kaže današnji upravnik Tauerbridža Kris Erli.\n"Nudili su spiralne puteve, kakve danas viđate u garažama s više etaža, sa svake strane reke i onda stvarno visoki most", rekao je Erli.\n"Jedan dizajn, koji je daleko dogurao u razmatranju, predviđao je vrlo visoki most s vrlo dugom pristupnom saobraćajnicom. Problem je bio u tome što bi se konji koji vuku kočije umorili pre nego što bi stigli do vrha", objasnio je.\nInženjer Džon Vulf Beri i arhitekta Horas Džouns bili su autori pobedičkog dizajna, mosta koji se otvara po sredini, s dve velike komore u podnožju svakog tornja kako bi bilo mesta za privtežu koja se spušta kad se delovi mosta podižu.\nMost se gradio osam godina. Otvorili su ga 30. juna 1894. budući kralj Edvard VII i kraljica Aleksandra.\nTada je koštao 1,6 miliona funti, što bi bilo 200 miliona funti po današnjoj vrednosti.\nKritičari su frktali nosom, pišući da je most u stilu viktorijanske gotike neambiciozna imitacija, ali bez obzira na to, most je brzo postao obožavana znamenitost.\nU prvoj godini, tada na parni pogon, most je podignut više od 6.000 puta. Danas, kada mu je pogon na struju, otvara se 850 puta godišnje, uglavnom za turističke brodiće koje o prolasku moraju obavestiti 24 sata unapred. Visok 65 metara i dug 244, most dnevno pređe 40.000 pešaka i više od 20.000 vozila.\n"I dalje ne postoji nešto slično u svetu. To su tri vrste mosta u jednom, viseći, nosivi i pokretni", kaže Erli.\nČesto ga mešaju sa Londonskim mostom, njegovim uzvodnim susedom, bezlične betonske konstrukcije, ali tu grešku Tauerbridž uzima kao kompliment, smeje se Erli.\nMilion pregleda filma "Vladalac" za nedelju dana\nIzgustirali ste crveno, belo vino ili roze? Stiglo je narandžasto 25.02.2020.


[es] - NOKIA 3330 I 7110\n22.12.2002. Ubacivanje softvera u Nokiu 7110\n24.02.2003. nokia 7110 pomagajte\nNOKIA 3330 I 7110\n[es] :: GSM - servisiranje :: NOKIA 3330 I 7110\nNOKIA 3330 I 7110 12.12.2002. u 07:30 - pre 221 meseci\nImam Nokiu 3330 i blokiran je na dve godine da mogu samo postojecu karticu koristiti.\nKako mogu odblokirati da mogu i drugu karticu od druge firme koristiti.\nUjedno imam 7110 i ne moze poruka nikako da izadje, uvek izbaci gresku a i kad telefoniram ili neko zove jednostavno se prekine veza.\nRe: NOKIA 3330 I 7110 13.12.2002. u 12:59 - pre 221 meseci\nsve nokie se najlakse dekodiraju pomocu\nm-bus kabla i odgovarajuceg softwera\nza 7110 servis pa ....\nRe: NOKIA 3330 I 7110 12.01.2003. u 12:15 - pre 220 meseci\nKod 7110 softwar ti ima gresku i najbolje ti je da ga flasujes, tj. ubacis neki drugi softwar mijesto tvog . To mozes uraditi uz pomoc kabla koji mozes naci na netu .\nČlan broj: 8362\nRe: NOKIA 3330 I 7110 22.02.2003. u 18:41 - pre 219 meseci\nAjd mi molim te reci koji je to software i gde da ga nadjem na netu? Ja inace imam taj problem da mi JAKO sporo ulazi u opciju "kalendar". A imam data kabl... pozdrav.\nRegistrovani: 10 ( tommytom, zoran.mika, nkrgovic, civcicv, valjan, bordzija, gogi100, neznam nisam odavde, 0kt0p0d, Texas Instruments )


Савчић: Треба нам више слоге, љубави и јединства | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nSavčić: Treba nam više sloge, ljubavi i jedinstva\nPrijedor: Polaganje vijenaca\nPredsjednik Boračke organizacije Republike Srpske Milomir Savčić poručio je u Prijedoru da se danas ne treba boriti oružjem za Republiku Srpsku, ali da je potrebno više sloge, ljubavi i jedinstva oko svega onog što je u duhu hrišćanske tradicije srpskog naroda.\nSavčić je na obilježavanju 22 godine od formiranja Sedmog odreda Specijalne brigade policija MUP-a Republike Srpske rekao da njeni pripadnici mogu biti ponosni na svoju jedinicu i na doprinos koji su dali u stvaranju Republike Srpske.\n“To se posebno odnosni na herojstvo i junaštvo koje su pokazali na svim ratištima Republike Srpske i to je poruka svima onima koji danas obavljaju odgovorne dužnosti u Srpskoj i u zajedničkim organima BiH na koji način se brani Republika Srpska, na koji način treba biti spreman, ako je potrebno da se žrtvuje za Republiku Srpsku i na koji način se ona voli”, rekao je Savčić.\nOn je istakao da je obilježavanje dana ratnih jedinica od ogromnog značaja iz istorijskog ugla, ali i emotivnog sjećanja na određeno vrijeme i određene ljude.\n“Ovo je bila prilika da se pripadnici ratnih jedinica okupe i da razmijene određena iskustva, a pored toga uvijek su tu i neizostavno sjećanja na protekla vremena i ja, iako sam bio pripadnik Vojske Republike Srpske, imao sam najveći broj borbenih dejstava sa pripadnicima Specijalne brigade policije i sa Sedmim odredom smo u okolini Prijedora i završili odbrambeno otadžbinski rat”, rekao je Savčić, čestitajući dan formiranja tog odreda.\nRatni komandant Sedmog odreda Specijalne brigade policija MUP-a Republike Srpske Zlatko Brdar istakao je da je ova godišnjica formiranja odreda mogućnost da se njeni pripadnici prisjete svojih saboraca i da odaju dužnu poštu poginulim drugovima.\n“S ponosom se prisjećamo osnivanja, ali i naših poginulih drugova, njihovih vojničkih vrlina, njihove hrabrosti, djela i lika, a ujedno vodimo brigu i o njihovim porodicama”, rekao je Brdar.\nIspred spomen ploče za sedam poginulih pripadnika ovog odreda prislužene su svijeće i služen parastos.\nVijence su osim predsjednika Boračke organizacije Republike Srpske i ratne komande odreda, položili i predstavnici Centra javne bezbjednosti Prijedor, komande Specijalne jedinice MUP-a Republike Srpske, delegacije Trećeg pješadijskog RS puka, delegacija odreda specijalne brigade policije iz Šehovića, Bijeljine i Ilidže te porodice poginulih pripadnika specijalne brigade iz Prijedora.\nObilježeno 23 godine od formiranja Trećeg odreda


Foto: Ilustracija | NASA uništila dokaze o postojanju života na Marsu?\nN.N. 17.07.2018 22:05\nAmerička svemirska agencija NASA je, izgleda, lažno optužena da je uništila dokaze o postojanju živih organizama na Marsu.\nUprkos brojnim izvještajima koji govore suprotno, NASA nije uništila ništa što bi moglo da bude relevantno.\nIzveštaj koji govori protiv NASA polazi od toga da su organski molekuli, važan gradivni materijal svakog živog bića, pronađeni jedino kada je svemirska posada sletjela na Mars nekoliko decenija ranije.\nIzvještaj pretpostavlja da razlog leži u tome što je NASA uništila te molekule tokom njihovog testiranja.\n"Život na Marsu? NASA je možda slučajno spalila dokaz o postojanju vanzemaljaca na crvenoj planeti i to prije 50 godina", navodi se u tekstu objavljenom u časopisu Geofizička istraživanja.\nNe može se, međutim, tvrditi da je NASA uništila dokaze o postojanju života na Marsu. Ti organski molekuli jesu sastavni dio građe živih bića, ali ne i sam život, prenosi Independent.\nKontroverze u vezi sa živim bićima na Marsu pojavile su se zbog misije nazvane "Viking", koja je namjeravala da istraži organski materijal na Crvenoj planeti, ali na kraju nije uspjela da ga pronađe. Istraživači su testirali opstanak života na Marsu, a njihovi rezultati su bili krajnje pesimistični.\nTakođe, navodi Independent, treba napraviti distinkciju između organskih gradivnih materijala i samog živog bića u cjelini. Do sada, NASA nigdje u svemiru nije uspjela da pronađe dokaz života, kao takvog.


Stil magazin\t08.01.2018 21:25\nGlavna je fora da prekršite 10 ključnih pravila, kako bi vaš stan izgledao kao da je "pobegao" sa naslovnih strana slavnih magazina.\nZidovi u vašem domu mogu da budu beli a da pri tom ne izgleda kao da živite u bolnici. Jedina fora je da ne držite previše belih stvari u sobi. Isplanirajte sve lagano i dobićete svetao i atraktivan enterijer.


U srećnoj ste vezi ili braku i rešili ste da je vreme da postanete roditelji, ali ni posle skoro godinu dana bebe nema. Pre nego što krenu strahovi i slutnje,najbolje je pregledati se i biti siguran da li nekih problema ima i kako se mogu rešiti.\nPosetite stručnjaka za plodnost za muškarce\nKada se posumnja u problem sa plodnošću kod para, obično se prvo pregleda potencijalna majka; nivoi određenih hormona u njenom telu se mere na rutinskom pregledu kod ginekologa.\nAko, međutim, ovi testovi ne otkriju nikakve probleme, tada muški partner takođe treba da poseti specijaliste pre nego što žena preduzme bilo kakve dalje komplikovane dijagnostičke postupke, kao što je laparoskopija.\nOtprilike polovina slučajeva nemogućnosti začeća kod jednog para, rezultat je problema sa reproduktivnom sposobnošću muškarca. Mnogim muškarcima se ne sviđa ideja da odu kod specijaliste, ali ipak bi trebalo da ovo prevaziđu ako žele dete.\nI urolozi i androlozi mogu da izvrše pregled muškarca. Urolozi su se specijalizovali za organe urinarnog sistema, ali takođe leče poremećaje koji se odnose na muški polni organ.\nAndrologija (medicina koja se bavi zdravljem muškaraca) je oblast medicine u kojoj različita polja rade zajedno. Androlozi su specijalisti za mušku reprodukciju. Androlozi su često urolozi koji su se dalje specijalizovali, a njihov glavni zadatak u ovoj ulozi je dijagnoza i lečenje neplodnosti.\nPre nego što stručnjak za plodnost muškaraca započne pregled, postaviće vam pitanja o vašem opštem zdravstvenom stanju. Trebalo bi da ih upoznate sa bilo kojim hroničnim bolestima koje ste imali – poput dijabetes melitusa – i prošlim tretmanima – poput hemoterapije – kao i o nezgodama koje uključuju ili hirurške zahvate na polnom organu.\nSlučaj zauški u adolescenciji ili odrasloj dobi takođe može pomoći lekaru da utvrdi mogući uzrok neplodnosti. Specijalista će takođe želeti da zna koliko dugo pokušavate da dobijete bebu, da li uzimate bilo kakve lekove redovno, ako patite od bilo kakvih naslednih bolesti i da li ste često privatno izloženi ekstremnoj toploti ili štetnim uticajima okoline kroz svoj posao.\nAko su erektilni problemi razlog neplodnosti, onda je ovo takođe očigledno važno doktoru, jer se lečenje zbog toga veoma razlikuje od lečenja nekvalitetne sperme.\nTokom fizičkog pregleda specijalista će opipati vaš skrotum i testise i epididimis unutar njih. Iz ovoga će moći da utvrdi da li imate varikokelu (proširene vene pored testisa).\nKroz rektum se ispituje prostata i semena kesica (žlezda koja stvara spermu). Korišćenjem bezbolnog ultrazvučnog pregleda, specijalista će moći da utvrdi i druge abnormalnosti polnog organa i urinarnog trakta ukoliko ih ima. Lekar će takođe pregledati vaš penis i žlezde.\nKvalitet sperme može ukazati na uzroke moguće neplodnosti. Broj, oblik i pokretljivost spermatozoida ispitaće se pod mikroskopom. U tu svrhu, masturbacijom se mora proizvesti uzorak sveže sperme za analizu.\nDa bi rezultati bili tačni, važno je da se uzdržite od seksualnih aktivnosti nekoliko dana pre pregleda. Većina lekara preporučuje da je dovoljno uzdržati se tri dana bez seksa, ali lekar će sa vama razgovarati o specifičnostima.\nRazumevanje vašeg spermograma\nNakon pregleda, dobićete takozvani spermogram, koji detaljno opisuje tačne nalaze pored referentnih vrednosti koji ukazuju na normalan rezultat. Prema kriterijumima SZO (Svetske zdravstvene organizacije) iz 2011. godine, 1,5 mililitara zapremine sperme je normalno.\nPrema globalnim proračunima, 15 miliona spermatozoida u jednom mililitru semene tečnosti dovoljno je za uspešno začeće, gde ćelije sperme imaju 40 odsto pokretljivosti i 58 odsto vitalnosti. Štaviše, meriće se broj prisutnih leukocita (belih krvnih zrnaca), morfologija i pH vrednost sperme.\nMnogi lekari i dalje rade po starim smernicama SZO, a vrednosti koje koriste malo se razlikuju od onih utvrđenih 2011. Merenja se takođe mogu – uprkos standardizaciji – razlikovati od laboratorije do laboratorije. Iz tog razloga, o svim pitanjima koja proizlaze iz vašeg spermograma treba razgovarati sa lekarom koji vas leči.\nKako muško telo neprekidno proizvodi nove ćelije sperme (spermiogeneza), preporučljivo je ponoviti pregled nakon perioda od dva do tri meseca ako početni proces pokaže abnormalne vrednosti. Spermogram samo uvek prikazuje situaciju kakva je u tom trenutku.\nNiži kvalitet sperme ne znači da ste potpuno neplodni. Muškarci sa manje sperme takođe mogu začeti decu, jer su smernice zasnovane na prosečnim vrednostima plodnih muškaraca. Međutim, verovatnoća uspešnog začeća smanjuje se u svakom ciklusu gde je broj spermatozoida nizak.\nŠanse za začeće mogu se poboljšati uravnoteženom ishranom ili konzumacijom specifičnih dodataka ishrani, koji sadrže što više L-arginina. Što je kvalitet sperme lošiji, to je manje verovatno da će se začeće uspeti samo prirodnim metodama.\nSmanjen kvalitet sperme ne otkriva razloge neplodnosti. Spermogram samo pokazuje da li je razlog za nedostatak začeća muškarac.\nPonekad može imati smisla uraditi i test iz krvi kako biste pronašli bilo kakve hormonske nedoslednosti ukoliko ih ima. Nedostatak muških polnih hormona takođe može biti uzrok muške neplodnosti. Nivo hormona može biti važan kada je u ejakulatu malo spermatozoida, posebno ako za to ne postoji drugi razlog.\nNeke genetske mane mogu se otkriti i testovima iz krvi, na primer, različitim brojem hromozoma. Iz tog razloga se uzorci krvi reprodukuju u laboratorijama i ispituju da li postoje oštećenja u genetskom materijalu.\nUkoliko postoje još neka pitanja na koje možemo da odgovorimo u vezi neplodnosti kod muškaraca da bi vam pomogli da se što bolje pripremite za IVF program, slobodno nam pišite.


ZAKON O OTKLANJANJU POSLEDICA ODUZIMANJA IMOVINE ŽRTVAMA HOLOKAUSTA KOJE NEMAJU ŽIVIH ZAKONSKIH NASLEDNIKA: ZAHTEVE ZA VRAćANJE IMOVINE AGENCIJI ZA RESTITUCIJU PODNOSE REGISTROVANE JEVREJSKE OPšTINE NA čIJEM SE PODRUčJU NALAZI ODUZETA NEPOKRETNOST. PROPISANO JE DA SE ZAHTEV MOżE PODNETI U ROKU OD 3 GODINE OD DANA STUPANJA NA SNAGU OVOG ZAKONA, šTO ZNAčI DA JE POSLEDNJI DAN ROKA ZA BLAGOVREMENO PODNOšENJE ZAHTEVA 27. FEBRUAR 2019. GODINE\nPovodom zahteva Jevrejske opštine za vraćanje imovine oduzete žrtvama Holokausta koje nemaju živih zakonskih naslednika, Agencija za restituciju saopštila je da postoje indicije da je nekoliko nepokretnosti podobno za naturalno vraćanje.\nRadi se o poslovnim prostorima u Beogradu, u Prizrenskoj broj 6, Višnjićevoj 3, Dečanskoj 19 i u Ulici Vuka Karadžića broj 7a. U saopštenju se navodi da se Agenciji početkom maja 2016. godine obratila Jevrejska opština sa zahtevima za vraćanje imovine oduzete žrtvama Holokausta koje nemaju živih zakonskih naslednika.\nRadi potpunog i pravilnog utvrđivanja činjeničnog stanja, Agencija za restituciju održala je prve javne rasprave o tim predmetima. Povodom tih zahteva i nakon sprovedenog postupka, prva rešenja o vraćanju oduzete imovine u naturalnom obliku mogu se očekivati početkom septembra 2016. godine.\nImovina o kojoj je reč vraća se po Zakonu o otklanjanju posledica oduzimanja imovine žrtvama Holokausta koje nemaju živih zakonskih naslednika ("Sl. glasnik RS", br. 13/2016 - dalje: Zakon), usvojenom početkom ove godine. Prvih 15 zahteva koji su stigli u Agenciju za restituciju odnose se na imovinu koja se nalazi na teritoriji Beograda i reč je uglavnom o kućama.\nMeđutim, kako je tokom Holokausta na teritoriji Srbije stradalo oko 80 odsto jevrejske populacije, zahteva će svakako biti mnogo više. Savez jevrejskih opština, neposredno pre usvajanja Zakona, već je imao pripremljene podatke za više od 3.000 nepokretnosti oduzetih u vreme Drugog svetskog rata, a čiji su vlasnici stradali i nemaju zakonskih naslednika.\nZa ovu imovinu bili su prikupljeni podaci o imenu i prezimenu vlasnika, lokaciji, katastarskoj parceli, brojevima katastarskih čestica, a za jedan deo i opis imovine i ratna procena vrednosti izražena u Nedićevim dinarima.\nU Agenciji za restituciju očekuju da će im stići oko 5.000 zahteva koje podnose jevrejske opštine na čijoj se teritoriji imovina nalazi.\nKrajnji rok za podnošenje zahteva je tri godine od dana donošenja Zakona, odnosno 27. februar 2019. godine.\nIako po pravilima opšteg imovinskog prava, imovina bez naslednika treba da pripadne državi, u ovom slučaju to neće biti tako imajući u vidu način na koji je oduzeta i teško stradanje jevrejske zajednice kojoj su pripadali njeni vlasnici.\nRestitucija je, kako je obrazloženo i u Zakonu, akt solidarnosti i razumevanja Republike Srbije za stradanje jevrejskog naroda na svojoj teritoriji tokom neprijateljske okupacije od 6. aprila 1941. godine do 9. maja 1945. godine, uz odricanje svake odgovornosti Republike Srbije za strahovite patnje i štetu nanetu žrtvama Holokausta i drugim žrtvama nacizma u uslovima neprijateljske okupacije.\nIzvor: Vebsajt Politika, J. Č., 30.06.2016.


Istorijat - Bolnica Đorić\nOsnivač ordinacije je prof.dr Luka Đorić-internista. Bolnica je u periodu od osnivanja pa do danas praktično prerasla u medicinsku ustanovu koja se sastoji iz Specijalne bolnice za internu medicinu, Specijalne bolnice za opštu hirurgiju, Specijalna oftamoloska bolnica sa kabinetom za jednodnevnu hirurgiju oka, Stacionara za produženu negu i lečenje kao i ambulantno polikliničkog dela sa dijagnostičkim procedurama.\nDo sada je izvršeno vise od 120.000 pregleda pacijenata, urađeno preko 15.000 skener dijagnostika, preko 2000preko 2000 operacija katarakti i glaukoma , nekoliko stotina pacijenata bolnički lečenih i još mnogo toga…


Foto: Hiljadu volontera uzima učešće u akciji čišćenja Tuzle! – Bistro Bosno i Hercegovino!\nU Kongresnoj sali hotela Tuzla u utorak je održana konferencija za novinare povodom najave osme terenske volonterske akcije čišćenja ilegalnih deponija otpada „Let's Do It – očistimo zemlju za 1 dan“, koja će širom Grada Tuzla biti održana 20. septembra. Riječ je o najvećoj volonterskoj akciji u historiji naše zemlje posvećenoj prvenstveno čišćenju ilegalnih deponija otpada u jednom danu, ali i čišćenju zelenih površina i drugih prirodnih vrijednosti.\nProjekat „Let's Do It Tuzla“ i terenske akcije koje se provode pod njegovim okriljem, sastavni su dio pokreta „Let's Do It Bosna i Hercegovina“, odnosno „World Cleanup Day“, u kojem je u dosadašnjim ekološkim akcijama učešće uzelo preko 35 miliona volontera iz preko 168 zemalja svijeta. Tako su se Tuzla i ostali gradovi u BiH pridružili najvećem ekološkom volonterskom pokretu u svijetu, ujedinjenom u jednoj misiji – čišća i ljepša okolina za sve nas!\n„Kao operater sistema upravljanja ambalažom i ambalažnim otpadom već šestu godinu zaredom, ponosno smo zlatni sponzor projekta ‘Let's Do It Bosna i Hercegovina’. Naš primarni cilj ogleda se u tome da se što više ambalaže i ambalažnog otpada propisno i na odgovarajući način zbrine. Nastojimo podržati ovako dobre i uspješne projekte te smo zadovoljni što možemo i mi, svojim ličnim učešćem, ali i kao operater sistema, doprinijeti čišćem i zdravijem okolišu. Željela bih svakako naglasiti da će otpad, koji taj dan bude prikupljen, biti propisno zbrinut.“, izjavila je Azra Zahirović, predstavnica kompanije „Eko život“ d.o.o. Tuzla.\n„NLB Banka d.d., Sarajevo djeluje odgovorno prema svojim klijentima, zaposlenicima, društvu i okolišu. U skladu sa misijom i ciljevima, poduzima različite aktivnosti usmjerene na očuvanje našeg okoliša. Sretni smo da smo i ove godine kao sponzori podržali aktivnosti projekta ‘Let's Do It Tuzla’. NLB Banka će i u budućnosti nastaviti podržavati ovakve projekte u svrhu zaštite okoliša.“, izjavila je Senada Jahić, direktorica Podružnice Tuzla, NLB Banka d.d. Sarajevo.\nPročitajte i: Raskinuti netransparentne ugovore za projekat Ugljevik 3!\n„Misija OSCE-a u Bosni i Hercegovini pruža podršku lokalnim institucijama i građanskim inicijativama u provedbi aktivnosti usmjerenih na unapređenje zaštite okoliša. Aktivisti okupljeni oko pokreta ‘Let's Do It’ kontinuirano iskazuju visok stepen društvene odgovornosti i svojim volonterskim angažmanom daju najbolji primjer kako svi možemo dati doprinos u izgradnji boljeg i ugodnijeg okruženja. Misija OSCE-a u BiH poziva sve relevantne aktere da ulože dodatne napore u području zaštite okoliša, jer čist okoliš znači bolji kvalitet života građana.“, izjavila je Dragica Karadžin, službenica Odjela za demokratski razvoj Misije OSCE-a u BiH.\n← Načelnik opštine Tešanj najavio ‘nagradnu igru’ za zagađivače prirode\n(VIDEO) Mještani Vranduka magnetom “pecali” sitni metal u rijeci Bosni →\nHiko, Roša i Zander na Uni – vađenje plotice\n24. Avgusta 2013. 5. Juna 2019. Senad\t0


Ljubavne i političke afere: Bilo jednom u Švedskoj | Miljan Paunović\n25.11.2019. Miljan Kolumna 0\nGledam američku seriju „Afera“, u pitanju je ljubavna afera, koja je svakako može da bude bezbolnija od onih političkih. Bezbolnija u smislu što ako neko odluči da se upusti u ljubavnu aferu tu odluku je doneo sam i snosi posledice on (i njegovi bližnji), a ako neko odluči da uzrokuje političku aferu, e to se onda obično odrazi na dobru većinu građana. Na ljude koji nisu želeli da budu deo te afere, već su uvučeni u da tako tabloidno kažem „grupnjak“, i po pravilu trpe, retko kada uživaju. Nikakvu korist nemaju, samo im se, u našem slučaju, prolongira životarenje.\nKod nas bogu hvala političkih afera nikada dosta. Kada bih počeo da nabrajam to bi baš potrajalo. Setimo se onih iz ranije istorije, tipa: Bodrum, Koferče, Parcela, i po pri put u novijoj istoriji Helikopter, Savamala, Doktorat(i), Krušik, Jutka, Ruski špijun… Da ne bih detaljisao o svakoj posebno, ukucajte ove nazive u Google, dodajte političkaafera, pa čitajte naširoko.\nSvaka afera ima svoj uzrok i posledice. Afere su nekako sastavni deo politike, posebno ako se politika definiše kao „k*rva“, a tako se nekako označava ovaj pojam u narodu, te odatle i ne čudi što je sklona aferama. Šalu na stranu, afere političkim stranka i onima koji su na vlasti mogu da idu u prilog, samo u posebnim slučajevima, poput aktuelnog ruskog špijuna, koji se nekako pojavio baš u vreme kada je afera Krušik dostigla zenit. Ova druga afera ne odgovara ljudima na vlasti, te se eto nekako stvorio špijun from Russia (mene buni što baš ruski, nekako mi je prirodnije da bude američki, mada sa njima bi se teže pretpostavljam sklopio dil), i počinje takozvano spinovanje. Afere postaju još zanimljivije kada ih ima više, jer tada prosečano nepismeni građanin Srbije ne zna šta ga je snašlo. Naime, da bi se neka afera isterala do kraja, poput ove u Krušiku, potrebno je da ona bude medijski ispraćena kako treba. Na primer da se na javnom servisu svih građana RTS-u, koji je tu zbog građana, izveštava o toj aferi. Onda je potrebno da se narodu opet putem štampanih medija plasira realna slika iz novina koje oni najviše čitaju. Ali to je nemoguće, jer građani najviše čitaju tabloide, nad kojim monitoring uglavnom ima vlast. U tim tablodima se pljuje sve ono što je protiv vlasti, odnosno svi oni i one afere koje mogu da ugroze aktuelne vladaoce jedne države.\nVidite koliko su afere komplikovane. Ali mogu da budu pogubne u državama koje imaju vladavinu prava, u kojima se poštuje Ustav, u kojima su političari ljudi od morala i časti. Takođe, kada javnost zna šta joj je činiti i ne dozvoli da političari vređaju inteligenciju naroda. Tako je na primer 2011 godine, nemački ministar odbrane Karl-Teodor cu Gutenberg pod pritiskom javnosti, naučnika, opozicije i stranačkih kolega bio prisiljen da podnese ostavku zbog plagijata u doktorskom radu. Namerno sam izabrao ovaj primer.\nU razvijenim državama afere mogu da budu smešne, poput one Toblerone u Švedskoj. Kod nas je ovo nezamislivo. Naime, ovaj politički skandal se desio 1990. godine, kada je tadašnja potpredsednica vlade Mona Sahlin, kupila čokoladu, pelene i neke druge lične predmete s kreditnom karticom Vlade. Račun koji je na kraju platila bio je preskup. Izgubila je posao. Skandal se pojavio u analima švedske politike kao slučaj Toblerone.\nNašem narodu je očigledno svejedno ko je u vrhu vlasti dok ima šta da jede, pije i dok ne izbije neki rat daleko bilo. Ovo svrstavam u kateogoriju preživljavanja, jer život se ne sastoji samo od hrane i pića, već ga čine i neka druga zadovoljstva koja treba da se plate (npr. pomenute Toblerone koje su kod nas luksuz). Međutim, to u Srbiji ne važi, šta sada tamo neko ima da se bavi nekim Krušikom ili doktoratom nekog ministra, ako nije gladan ili žedan. U prilog mu ide i prosečna plata od 500 evra, ali i ona najnovija moguća prema procenama predsednika Aleksandra Vučića od 1000 evra! Doduše za šest, sedam godina. Realno i iskustveno za 46, 47 godina.\nDo tada ostaju nam afere. Koje će takođe biti rešene nikada. Političare štiti imunitet, te ako zgreše, namerno ili slučajno, oni su zaštićeni kao beli medvedi. Porodičnom i vernom suprugu poput Noe Soloveja iz serija „Afera“ izlet u avanturu se obio o glavu. Doduše ne samo njemu već i nego njegovoj porodici, kao i porodici žene sa kojom se upustio u vanbračnu ljubavnu avanturu. Ali za razliku od političara, njega nije štitio nikakav imunitet, kao što ni narod nema imunitet, pa sve ono najgore se obije baš o taj već napaćeni narod.


elektronika | CityMagazine\n„A Weill Ago“ – Međunarodna premijera elektroakustičkog kabarea\nPremijera elektroakustičkog kabarea „A Weill Ago“ mlade beogradske kompozitorke Ane Gnjatović, biće održana u Kulturnom centru Srbije u Parizu.\nProgram za sopran, klavir i elektroniku inspirisan je ličnošću i muzikom Kurta Vajla. Vajl, Lote Lenja, Bertolt Breht, Danilo Kiš, zvuci detinjstva i zvuci rata, arhivski snimci… Tijana Đuričić, sopran, Ana Gnjatović, glas i elektronika i Andrija Pavlović, klavir – predstavljaju ovaj projekat premijerno, a kako je realizovan uz podršku Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, ulaz je besplatan i dostupnim svim radoznalim posetiocima koji se nađu u centru Pariza, nadomak čuvenog Pompidua.\n„Kakvo je to vreme u koje je razgovor o drveću gotovo zločin zato što podrazumeva ćutanje o tolikim zlodelima!“ (B. Breht)\n20. apr 2017, 19.30\nKulturni centar Srbije, 123 rue Saint Martin, Pariz\n7. april 2017. Alternativni rok koncert u klubu „Fest“\nNikad ne znam kako da počnem. Život mi je bezveze. Eto. Dobrog sam zdravlja, izgledam OK, al imam osjećaj kao da trunem. Ili da mi život curi kroz prste. Da prolazi pored mene kao neki brzi vlak koji se ne zaustavlja na provincijskim stanicama, a ja ga spakiranih kufera gledam kako nestaje.\nBots and Bits: Izložba minijaturnih skulptura\nIza pseudonima Ko Ra krije se samouki skulptor Dragan Modoranović, koji se primarno bavi popravkom elektronskih uređaja, preciznom elektronikom i optikom. Godine 2011. počinje da upotrebljava odbačene i neispravne elektronske delove i daje im novi život kroz skulpture malih formata nalik robotima. Nastavljajući da prati svoju pasiju izlaže iste godine na EXIT festivalu, a sledi zatim nekoliko nastupa na beogradskom festivalu Dev9t. Izlagao je i Rumuniji, a svoju samostalnu izložbu u Ciglani pod nazivom „Something from Nothing“ realizovao je 2016.\nIzložbu čine skulpture životinja malog formata, koje su napravljene isključivo od recikliranog elektronskog materijala. Posebna vrednost ovih robota-životinja ogleda se u kinetičkim svojstvima, jer se njima može beskontaktno upravljati magnetima.\nAutor je inspirisan sve većom zavisnošću modernog društva od tehnologije, te predviđanjem da će u budućnosti tehnološka dominacija rezultirati prevlašću robota nad ljudima, a da će se to desiti i sa životinjama, pa i insektima.\n30. do 5. feb 2017\nVelika galerija KC Grad, Braće Krsmanović 4