Zemljoradnici ne mogu kupiti sjeme u svom gradu\n02.04.2012. / 12:51\nSREBRENICA, U Srebrenici ne postoji nijedna poljoprivredna apoteka ili prodavnica poljoprivredne opreme zbog čega su zemljoradnici iz ove opštine prinuđeni da sjemena, presade voća i đubrivo nabavljaju u susjednom Bratuncu ili u Bajinoj Bašti i Ljuboviji u Srbiji.\nVlasnici trgovinskih radnji mješovite robe, koji su prethodnih godina nabavljali sjemena za proljetnu sjetvu, kažu da ih je opštinski poljoprivredni inspektor upozorio da ne nabavljaju niti prodaju sjemenski materijal, i da oni to poštuju jer ne žele plaćati kazne.\nNemogućnost nabavke sjemena i đubriva u Srebrenici povećava troškove sjetve poljoprivrednicima iz ove opštine, koji su prinuđeni da odlaze u Bratunac, Miliće, Ljuboviju i Bajinu Baštu da kupe sjemenski materijal.\nPoljoprivredni inspektor u opštini Srebrenica Ljupko Malešević izjavio je da, prema zakonima o sjemenu i sadnom materijalu Republike Srpske, trgovačke radnje u Srebrenici ne ispunjavaju uslove za promet sjemena i sadnog materijala jer u stalnom radnom odnosu nemaju kvalifikovanih osoba poljoprivredne struke niti su registrovane kao prometnici sadnih materijala.\n”Samo Samostalna trgovačka radnja `Grand` u Skelanima ima stalno zaposlenog diplomiranog agronoma i registrovana je da zakonski može obavljati promet sjemenskog i sadnog materijala i ona to nesmetano radi, dok ostali ne ispunjavaju propisane uslove i ne mogu se baviti tim prometom”, rekao je Malešević.\nOn je istakao da su izmjenama i dopunama zakona o sjemenima i sadnom materijalu prošle godine ublaženi kriterijumi, pa je omogućeno da se prometom tih materijala mogu baviti trgovačke radnje koje su za to prijavljene i na prodajnom mjestu imaju u stalnom radnom odnosu poljoprivrednog tehničara ili lice sa višom poljoprivrednom školom, dok je raniji uslov bio diplomirani agronom ili inženjer hortikulture u stalnom radnom odnosu na prodajnom mjestu.\nMalešević je naglasio da sve trgovačke radnje koje ispune ove zakonom propisane uslove mogu neometano obavljati promet sadnog materijala, ali se njihovi vlasnici zbog dodatnih troškova na to ne odlučuju. Srna\nTagovi: ljupko malesevicpoljoprivredna apotekapoljoprivrednicisrebrenicazemljoradnici\n19.07.2016 | 8:45\n13.05.2013 | 9:49


Zločin u Srebrenici jula 1995. godine ne može se smatrati genocidom u skladu sa opšteprihvaćenom definicijom koju je utvrdila i međunarodna konvencija o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948. godine, a koja i danas egzistira kao instrument međunarodnog prava, […]\nPublicista i izdavač iz SAD Džered Izrael rekao je danas na naučnom skupu “Srebrenica, stvarnost i manipulacije” u Banjaluci da je Vatikan usmjeravao optužbe Srba za genocid nad Hrvatima i muslimanima, te bio pokrovitelj neoustaške Hrvatske. On je rekao da […]\nTvrdnje da je u Srebrenici počinjen najveći genocid poslije Drugog svjetskog rata sramotne su zato što se to tamo nije dogodilo, a pravi genocid u kojem je ubijeno oko 2.000, a protjerano 250.000 ljudi počinjen je u Republici Srpskoj Krajini, […]\nMeđunarodna naučna konferencija o temi “Srebrenica, stvarnost i manipulacije” biće održana 12. i 13. aprila u Banjaluci s ciljem utvrđivanja istine o ratnim događajima u Srebrenici i oko nje od 1992. do 1995. godine, izjavio je predsjednik Organizacionog odbora konferencije […]\nMeđunarodna naučna konferencija o Srebrenici 12. i 13. aprila\nMeđunarodno-naučna konferecija o temi “Srebrenica stvarnost i manipulacija” biće održana 12. i 13. aprila u Banjaluci. POGLEDAJ VIDEO O dešavanjima u Srebrenici tokom ratnih godina u BiH na konferenciji, govoriće eminentni politički i pravni stručnjaci iz Srbije, Republike Srpske, SAD, […]\nKojić: Nezavisna međunarodna komisija da utvrdi istinu o stradanjima\nPredsjednik Opštinske organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila Srebrenice Branimir Kojić uvjeren je da će Nezavisna međunarodna komisija za istraživanje stradanja svih naroda u srebreničkoj regiji od 1992. do 1995. godine raditi profesionalno i objektivno i relativno […]\nDoživotna robija za prvog predsednika Republike Srpske Radovana Karadžića opet je uzburkala Balkan. Muslimani u BiH likuju, a Srbi ne kriju gnev zbog selektivne pravde, pa se sve glasnije čuje da je Haški tribunal, osnovan da ispuni misiju pomirenja, još […]\nJalova osveta Haškog tribunala\n„Čestitka“ iz Haga o izrečenoj drugostepenoj presudi doživotne robije Radovanu Karadžiću – ne slučajno – stigla je Srbima 4 dana prije obilježavanja dvadesete godišnjice krvavog NATO pira na tadašnju SRJ, koji je trajao od 24. marta do 10. juna ’99. […]\nPandorina kutija je zatvorena, sud koji je osnovan da sudi sirotinji sa svetskog kapitalističkog sistema, tj. nama Srbima je presudom Radovanu Karadžiću završio svoj zadatak. Svi oni koji su u centru svetskog kapitalističkog sistema i koji su decenijama činili zločine […]\nKaradžić: Srpski narod je pobedio, Hag mi ništa ne može; Ponosno čuvajmo Republiku Srpsku!\nAdvokat i član tima odbrane Radovana Karadžića, Marko Sladojević u izjavi za RTRS, preneo je šta je prvi predsednik Republike Srpske poručio srpskom narodu posle izricanja presude. – Srpski narod i ja, zajedno sa njim, smo već pobedili. Stvorena je […]\nMeđunarodni rezidualni mehanizam za krivične sudove u Hagu izrekao je danas prvom predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću drugostepenu presudu kojom ga je osudio na kaznu doživotnog zatvora. Drugostepena presuda izrečena je nakon što su razmotrene žalbe odbrane i tužilaštva na […]\nPredsjednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta ocijenio je danas kao nastavak neprijateljske politike odluku predsjednika Hrvatske Kolinde Grabar Kitarović da “i dalje ponavlja vrhunske laži” kako je devedesetih godina “izvršena velikosrpska agresija na Hrvatsku i da se u Srebrenici […]\nPredsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik ocenio je da se međunarodna situacija promenila i da je u svetu shvaćeno i prepoznato da BiH ne može da preživi ukoliko ne pronađe bilo kakav kohezioni element. U slučaju uspostavljanja minimuma zajedničkog između tri […]\nKojić: Formiranje komisija kritikuju oni kojima smeta istina\nDirektor Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih Milorad Kojić rekao je da svima koji su osudili formiranje Komisije za istraživanje stradanja Srba u Sarajevu od 1991. do 1995. godine i Komisije za istraživanje stradanja svih naroda […]


LIGA NACIJA: Belgija u plejofu, Island ispao u Diviziju B | Novosti.RS\nGolove za Belgiju su postigli Juri Tilemans u 3. i Romelu Lukaku u 57. i 69. i Kevin de Brujne u 87. minutu, dok su za Dansku golove dali Jonas Vind u 17. minutu i Naser Čadli autogol u 86. minutu.\nBelgija je u Grupi dva zauzela prvo mesto sa 15 bodova, dok je Danska druga sa 10 poena.\nU drugom meču grupe, Engleska je kao domaćin pobedila Island 4:0.\nStrelci su bili Deklan Rajs u 20, Mejson Maunt u 24. i Fil Foden u 80. i 84. minutu.\nEngleska je treća u grupi sa 10 poena, dok Island nije osvojio niti jedan bod.\nIsland će sledeću Ligu nacija igrati u Diviziji B.\nLiga nacija fudbalska reprezentacija Belgije fudbal Fudbalska reprezentacija Danske


Perom na pergamentu ćirilici u čast | DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\n25/05/2020 Perom na pergamentu ćirilici u čast2020-06-01T11:54:16+00:00 Društvo No Comment\nBajina Bašta. – Manifestacija ‘Ćirilična baština“, otvorena preksinoć u Bajinoj Bašti u galeriji Ustanove “Kultura“ uz maske i mere zaštite u skladu s prilikama, sadržaje predstavlja i na otvorenom u šetačkoj zoni kao i unutar ove galerije. Na oba mesta postavljeni su kaligrafski radovi Dušana Mišića na pergamentu ispisani ćirilicom, savremeni umetnički put u našu davnu prošlost. Na otvaranju ove (druge po redu) “Ćirilične baštine“ dodeljena su i priznanja zaslužnim za čuvanje našeg vekovnog pisma. Prva “Ćirilična darovnica“, glavna nagrada manifestacije ustanovljena od ove godine, pripala je listu “Politika“.\nA sa literarnog, likovnog i internet konkursa za mlade o ćirilici predstavljeni su najuspešniji radovi. “Da li bi naša književnost bila ovako razvijena da nemamo ćirilicu? Ne, ne bi. Naše pismo, naš jezik – naša Srbija… Negujmo srpski jezik i volimo našu ćirilicu, jer ona je osnov književnosti i postojanja“, uz ostalo je napisala Jovana Gajić, učenica sedmog razreda škole iz obližnje Rogačice i dobila prvu nagradu na jednom od ovih konkursa.\nGovoreći na otvaranju manifestacije direktor Ustanove “Kultura“ Milovan Jezdić podsetio je da je prošle godine ustanovljena “Ćirilična baština“ dobila nagradu Ministarstva kulture “Kulturni obrazac godine“, te da je ova ustanova kao organizator preduzela sve kako bi se i u ovoj situaciji nastavila tradicija održavanja smotre, sa vrednim programima.\nĆirilici u čast ovde je posvećena i ova retka postavka kaligrafije, na kojoj je njen autor umetnik Dušan Mišić iz Šapca, u okviru svog ciklusa “Slika i reč“, izložio 20 radova. Sa ukrasnim ornamentima nalik srednjovekovnim, s tekstovima koji su molitve iz bogoslužbenih knjiga. Reč je o savremenom prikazu srednjovekovnog načina pisanja, umetničkoj odi našem nasleđu i dugom kulturnom trajanju. Ta dela ovde su na zidu galerije, ali i na uvidu svima koji prolaze šetačkom zonom ove varoši.\nNa slici: Izložba kaligrafskih radova na otvorenom u šetačkoj zoni, Foto: S. Jovičić\n– Svi radovi su ispisani na pergamentu, materijalu hiljadugodišnjeg trajanja. na način koji su koristili srednjovekovni prepisivači. Pisao sam ih perom, boje su prirodni pigmenti, tu je i pozlata. Ovim poduhvatom poručujem da mladi shvate kakvu kulturnu baštinu posedujemo, jer se mnogi danas dive kulturnom nasleđu drugih, a ne znaju kakvo vredno nasleđe mi imamo. U Srbiji je malo kaligrafa, žar u meni da istražujem i stvaram probudio je dodir sa stranicima jevanđelja i rukopisima iz srednjeg veka. Moja životna želja je da se u Beogradu, kao što postoji galerija fresaka, otvori i galerija srednjovekovnih rukopisa – izjavio je za naš list Dušan Mišić, koji vodi školu kaligrafije u Sabornoj crkvi u Beogradu (pri kojoj je do sada 35 ljudi savladalo pisanje perom, u julu je godišnja izložba tih radova), a ovde u Bajinoj Bašti tokom “Ćirilične baštine“ održava i javni čas kaligrafije na otvorenom za mlade i druge zanteresovane.\nNa slici: Ćirilična darovnica dodeljena listu „Politika“ Foto: S. Jovičić\nManifestacija se nastavlja programom poezije koju kazuju učenici i multimedijalnim predavanjem Anđelke Petrović “Glagoljate li ćirilicu“, a u nedelju u manastiru Rača je beseda i razgovor o našem vekovnom pismu.\n“Politika“ prvi dobitnik ‘Ćirilične darovnice“\nPrva dodela ‘Ćirilične darovnice“ u Bajinoj Bašti, novoustanovljene nagrade manifestacije ‘Ćirilična baština“, protekla je u znaku lista “Politika“, kome je dodeljeno to priznanje: “Ustanova ‘Kultura’ dodeljuje ‘Ćiriličnu darovnicu’ dnevnom listu ‘Politika’ za izuzetan doprinos i naročite zasluge u očuvanju i promociji ćirilice i negovanju srpskog jezika i pisma. Koristimo ćirilicu, čuvajmo svoje“, piše u ovom priznanju, koje je na svečanom otvaranju manifestacije zamenik predsednika opštine Bajina Bašta Petar Petrović uručio uredniku u “Politici“ Goranu Volfu. Istovremeno, zahvalnica za doprinos ovoj manifestaciji dodeljena je novinaru Branku Pejoviću, dopisniku “Politike“ iz Zlatiborskog okruga.\nPriznanja u vidu diploma ovom prilikom dodeljena su mladim učesnicima literarnog, likovnog i internet konkursa o negovanju ćirilice. Po odlukama žirija, Jovana Gajić osvojila je prvo mesto na literarnom konkursu, Sara Selenić na likovnom, a po broju sviđanja na fejsbuk stranici prvi su Tadija Milivojević i Anđela Živanović. Pobednica internet konkursa “Ćirilica se piše srcem“ je Marina Dolić iz Teslića u Republici Srpskoj, druga i treća su Milijana Vuković i Aleksandra Cvetković, obe iz Raniluga sa Kosmeta.\n« JAVNI POZIV ZA NABAVKU MAŠINA I OPREME: Podnošenje zahteva od 1. do 15. juna\nPismo podrške ministra kulture povodom „Ćirilične baštine“ »


Švedski epidemiolog obratio se javnosti i IZNEO NOVE BROJKE: Evo kakva je situacija tamo - Zena.rs\nAnders Tegnel, epidemiolog švedske Agencije za javno zdravstvo, obratio se javnosti uz poruku da očekuje da će se epidemija postepeno smanjiti i da ima ohrabrujuće rezultate.\nAnders Tegnel na konferenciji Foto: Profimedia\nReprodukcijski faktor virusa u Švedskoj je ispod 1, što znači da je epidemija pod kontrolom uprkos fleksibilnom pristupu, kaže Anders, a podaci ove agencije pokazuju da je brojka stabilna od 10. aprila. Prvog aprila bila je 1,4, a 25. aprila na 0,85. I sam Anders je u razgovoru za televiziju SVT potvrdio da je faktor ispod 1.\n"Ovo će sprečiti ljude da se okupljaju po parku i piju": Gradski štab doneo GNUSNU ODLUKU kako bi sprečili građane da tu sede\nLabave mere koje je Švedska uvela stalno su pod lupom javnosti. Podsetimo, o njima je nedavno pisao i Igor Rudan, hrvatski naučnik koji kaže da, nakon labavog početnog perioda, i na insistiranje naroda, Švedska je suštinski uvela restriktivne mere, te se samim tim očekuje i dobar rezultat.\n"Sve veći broj odgovornijih naučnika počeo je negda negoduje i vrši pritisak na Vladu Švedske, pa se premijer Stefan Lofven napokon aktivno uključio u zbivanja. Od 29. marta zabranio je javna okupljanja više od 50 ljudi, čime je smanjio prethodnu Tegnelovu preporuku od 500 osoba. Uvedene su i jasne preporuke osobama iznad 70 godina da ne izlaze iz domova ako to mogu da izbegnu. Svi koji to mogu pozvani su da rade od kuće, izbegavaju sva putovanja koja nisu nužna, te nastoje da budu izvan kuća samo kada nisu gužve", prokomentarisao je Rudan, dodajući i da je od 1. aprila zabranjena poseta domovima penzionera, nakon što je postalo jasno da je virus prodro već u polovinu tih domova u Stokholmu.\nUz činjenicu da se ogroman broj domaćinstava u Švedskoj sastoji od jedne osobe, da tamnošnji ljudi prirodno održavaju veću distancu, kao i uz visok stepen lične higijene (jedan od najviših na svetu) i odgovornost građana, za očekivati je ovakav rezultat. Švedska se dosta oslonila na odgovornost svojih stanovnika koji su samostalno ispoštovali sve mere.\nIpak, u odnosu na druge skandinavske države, Švedska ima veći broj infekcija i smrtnih slučajeva. Do subote ujutro je bilo više od 22 hiljade zaraženih, s 2650 preminulih. Finska ima 5 hiljada zaraženih i 220 smrtnih slučajeva, dok Norveška ima 7,7 hiljada zaraženih i 210 preminulih.


Faktor | Koordinacioni tim Vlade RS-a: Najkritičniji talas prošao, stanje povoljnije\nKoordinacioni tim Vlade RS-a: Najkritičniji talas prošao, stanje povoljnije\nObjavljeno: 14.05.2019. u 15:34\nMjesta panici nema. Panika u ovakvim situacijama nije saveznik – kazao je Višković\nKoordinacioni tim Vlade RS-a za praćenje stanja u RS-u usljed poplava održao je danas sjednicu nakon koje je poručeno da je hidrološka situacija povoljnija, te da je najkritičniji talas prošao. Iz Hidrometeorološkog zavoda RS-a danas je najavljena manja količina padavina na sjeverozapadnom dijelu RS-a. Za razliku od jučer kada je količina bila od 40 do 60 litara po metru kvadratnom, u naredena 24 sata trebalo bi biti od 20 do 30 litara.\n- To je dosta povoljnije stanje. Ukupna hidrološka situacija je stabilnija u odnosu na ptrehodni dan, u narednim danima očekuje se dodatna stabilizacija – kazao je direktor HMZ RS-a.\nKada su u pitanju trenutni riječni tokovi, Sava na području Bosanske Gradiške i Srpca raste, Una iznad Bosanskog Novog stagnira, ali u donjem toku raste. Nivo Sane je 478 cm ili 18 cm iznad kvote vanreden odbrane od poplava. Vrbas, koji je tokom protekle noći bio najkritičniji i u četiri ujutro bio na koti 630 cm, danas je u 12 sati iznosio 492 cm.\nRijeka Bosna kod Doboja opada, a kod Modriče u blagom porastu.\n- Najkritičniji talas je iza nas – naglasili su iz HMZ RS-a.\nPosebno je naglašeno da situacija u Banjoj Luci ne bi trebalo da "izmakne kontroli". Miroslav Milovanović iz Voda RS--a je potrvrdio da su sve crpne stanice u funkciji, i da kompletan sistem odbrane od poplava funkcioniše. On je ocijenio da je sinoćnje "divljanje Vrbasa bilo krajnje nepredvidljivo". Premijer RS-a Radovan Višković je kazao da je sve urađeno da se izbjegnu veće materijalne štete ili gubici ljudskih života.\n- Opasnost još nije prošla. Pozivam građane da se bez panike, slušajući nadležne, ponašaju kako treba u datim okolnostima. Mjesta panici nema. Panika u ovakvim situacijama nije saveznik – kazao je Višković.\nTvrdi da su sve institucija u RS-u reagovale na vrijeme i još 8. maja obavijestili sve načelnike i gradonačelnike u RS-u o mogućim problemima.\n- Kada se sve okonča uradićemo detaljne analize svih poteza. Ima uočenih nedostataka i ne može se dozvoliti da se čekaju poplave, iako su najavljene, a tek onda se traže vreće za pijesak i drugo – dodao je Višković.\nOn je istakao da se nadolazak rijeke Save i njen vrhunac očekuje tek 17. maja, kada će u Hrvatskoj, u Jasenovcu, prema tamošnjih procjenama HMZ, biti najveći vodostaj.\n- Trebamo i dalje biti obazrivi – dodao je Višković.\nOn je potvrdio da je dogovoreno da se podigne ispuštanje u Bočcu u narednim satima, počev danas od 14 sati na 300 litara u sekundi, kako bi jezero bilo još spremnije da u narednim satima primi eventualne udare padavina. On je rekao da je jučer razgovarao sa načelnikom Teslića Milanon Miličevićem te da je tada stekao utisak da se on "iznenadio", kao i da mu je odgovorio da se ne očekuje kritična situacija.\n- A onda se desilo to što se desilo i da budu prvi ugroženi i proglase vanredno stanje. Ne želim reći loše protiv njega (Miličevića op.a.), nego reći koliko je situacija nepredviđena i padavine ne mogu stalno da se iskontrolišu – kazao je Višković.\nDodao je da će štete biti naknadno sabrane, a da će Vlada RS-a pomoći u njihovoj sanaciji.\npoplaveRadovan ViškovićVlada RS-a\nZastupnički dom FBiH jednoglasno usvojio zaključke o sigurnosnoj situaciji, HDZ izbjegao glasanje


Motorola C155 Baterije\nPočetnaOprema za mobilne telefoneMotorolaMotorola C155Motorola C155 Baterije\nVašem Motorola C155 Baterije mobilnom telefonu nedostaje snage ili ga prosto ne možete upaliti? Promenite bateriju! Nemojte propustiti životno važne momente jer vam je baterija na mobilnom telefonu "otišla".\nPripremili smo sve vrste originalnih i odgovarajućih zamenskih baterija za Vaš Motorola C155 Baterije mobilni telefon.


Savremene ograde za balkone i terase\nOgrade za balkone i terase važan su deo izgleda kuće. Kao bitan arhitektonski dodatak, one vrše svoju osnovnu funkciju – svojom stabilnošću osiguravaju bezbednost ljudi i sprečavaju padove. Međutim, one svojim dizajnom pomažu i da kuća zablista punim sjajem. Stilizovane ograde za balkone ne predstavljaju kreativnost samo po pitanju oblika i dizajna, već i upotrebe materijala. Iako im je svrha, tj. funkcionalnost kao glavna karakteristika, godinama ista, stil izrade i izgleda menja se vremenom i prešao je dug put do sada.\nDanas su ograde dostupne u raznim oblicima, bojama i materijalima. Među materijalima se i dalje nalazi drvo, zatim gvožđe, staklo, aluminijum i pvc. Bilo da kuća izgleda rustično ili savremeno, moderne ograde za terase su uvek one koje će upotpuniti stil kuće.\nTradicionalni materijali – drvo i gvožđe\nDrvene ograde za terase mogu biti moderne iako je drvo među prvim materijalima od kojih su se ograde pravile. Prednosti drvenih ograda ostaju iste kao nekada. Kvalitetno drvo se može oblikovati na bezbroj načina i ofarbati u bilo koju boju kako bi se idealno uklopilo sa izgledom kuće. Nedostatak drvenih ograda je to što se moraju redovno farbati i lakirati kako bi se se sprečilo propadanje usled delovanja sunca, kiše i snega.\nModerne ograde za terase prave se često od kovanog gvožđa. Iskusni majstor iskovaće ogradu kakvu god poželite i dodati notu elegancije ili rustičnosti celokupnom izgledu kuće. Gvozdene ograde za balkone su otpornije i dugotrajnije od drvenih, ali se i one moraju održavati s vremena na vreme. Ono čime nećete biti raspamećeni je cena koja je daleko od pristupačne svima.\nAlu i pvc stolarija za terase\nZbog svog kvaliteta, ekonomičnosti i funkcionalnosti alu stolarija, kao i pvc stolarija postale su broj jedan kad je zamena i odabir nove stolarije u pitanju. Nisu u pitanju samo alu i pvc prozori i vrata, već i mnogobrojni dodaci koji se prave od ovih materijala – komarnici, roletne, prozorske daske i okapnice.\nUsavršavanjem tehnologije došlo se i do ograda za terase i balkone od ovih materijala. Aluminijumske ograde su raspoložive u raznim oblicima i bojama. Jake su, izdržljive i ekološki prihvatljive. Aluminijum je lagan i lako se postavlja čak i na teško dostupna mesta. Moderne ograde za terase prave se i od pvc-a, koji je najčešće dostupan u beloj boji, ali je izuzetno ekonomičan i zahvalan za održavanje. Ne truli, ne rđa, otporan je na sve vremenske uslove.\nIzrada i montaža ograda za terase\nKada budete sigurni kakav materijal želite za svoju ogradu, bitno je da pronađete dobre majstore koji će se potruditi da vaše želje pretvore u stvarnost. Neophodno je da se uzmu tačne mere, da materijal bude kvalitetan i da se ograda ugradi na odgovarajući način. Ne sme se zaboraviti na višestruke uloge ograde pri izradi i montiranju – ograda treba da pruži zaštitu, osigura privatnost i ulepša izgled kuće ili stana.\nA&T Badex je tu da svojim iskustvom i dokazanim kvalitetom rada omogući odgovore na sva vaša pitanja u vezi sa ogradama i celokupnom stolarijom od aluminijuma i pvc-a. Kvalitetna alu i pvc stolarija je ono čime se ponosimo. Slobodno nas kontaktirajte. Stojimo vam na raspolaganju.


SKUPŠTINA SRBIJE: Sednica nastavljena poslaničkim pitanjima\n14.11.2019. 11:41h 14.11.2019. 11:49h\nBEOGRAD - Poslanici Skupštine Srbije nastavili su danas sednicu na kojoj će posle poslaničkih pitanja, koja su obavezna svakog utorka i četvrtka, započeti objedinjenu raspravu o 22 amandmana na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o putnim ispravama objedinjenu.\nPoslanici su juče završili objedinjenu načelnu raspravu po tri tačke dnevnog reda - o listi kandidata za predsednika Komisije za zaštitu konkurencije, listi kandidata za tri člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije i predlogu odluke o izboru člana Komisije za hartije od vrednosti.\nPoslanici Srpske radikalne stranke, tokom rasprave istakli su da, prema njihovom mišljenju, u Srbiji ta kosmisija ne radi ono što bi trebala po zakonu, odnosno ne vodi računa da uslovi funkcionisanja na tržištu budu isti za sve ili makar približno isti, optužujući ujedno vlast da ne radi ništa kako bi sprečila monopol.\nJuče su završili i načelnu raspravu o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije.\nPredstavnik predlagača izbora člana Saveta guvernera Narodne banke potpredsednik Skupštine Srbije Veroljub Arsić kazao je da je Odbor za finansije doneo odluku da predloži, odnosno da obnovi mandat Nikoli Martinoviću, a kao jedan od razloga za tu odluku naveo je to što je, prema njegovim rečima, NBS u proteklih nekoliko godina imala jako dobre rezultate.\nUkazao je na to da mere konsolidacije koje su sprovedene prethodnih godina u Srbiji, Vlada Srbije i predsednik Aleksandar Vučić ne bi uspeli u toj meri da uspešno sprovedu bez, dodaje, podrške NBS.


[es] - email Software: Preporuka\n03.05.2006. Najbolji kripto Email client\n[es] :: Windows aplikacije :: email Software: Preporuka\nemail Software: Preporuka 09.09.2016. u 08:53 - pre 46 meseci\nMolim Vas da mi preporučite email software koji ne downloaduje atačmente.\nHoću da na tom softveru podesim više email naloga te da ne zagušim kompjuter sa downloadovanim atačmentima.\nRe: email Software: Preporuka 14.09.2016. u 08:10 - pre 46 meseci\n05.09.2009. project management - web based\n09.05.2010. Preporuka za skriptu\n23.02.2014. Izrada Programa i sajtoa (VB.NET i HTML)\n06.06.2014. Virtual Private Server - koji email spam software..\nRegistrovani: 7 ( Nedeljko, S a l e, gilopile, baresi, Branimir Maksimovic, azoran, somi... )


Kozmetičko-frizerski studio Ogledalce Tuzla: Iskoristite sjajne akcije i popuste! - Kameleon M&M\nKozmetičko-frizerski studio Ogledalce Tuzla: Iskoristite sjajne akcije i popuste!\n- Kategorija: Gdje kupovati, Istaknuto\nKozmetičko-frizerski studio Ogledalce je jedinstven, jer u dvoetažnom prostoru nude kozmetičke i mnogobrojne frizerske usluge.\nUz ugodne zvuke relaksirajuće muzike i odvojenih soba za tretmane, Ogledalce je sigurno mjesto u kojem ćete pronaći mir i u potpunosti se opustiti i uživati.\nTrenutno su u toku dvije akcije koje ne želite propustiti.\n“Što se tiče brazilskog ispravljanja kose to je tretman za oštećenu kosu. To je trenutno najnapredniji, najbrži i najefikasniji način da se oštećena kosa oporavi, da joj se vrati prirodan izgled. Mi trenutno u studiju Ogledalce imamo akciju na sve dužine kose. 100 KM je taj tretman i traje par sati, a njegove djelovanje je do par mjeseci. Kosa poslije tog tretmana je bez peglanja, bez oštećenja kose bilo kakvim drugim preparatima. U ovom mjesecu napravili smo i akciju na sve masaže koje u salonu pružamo. Akcija je 2+1 gratis, tj. dvije masaže platite, treću dobijete gratis.”, poručili su iz studija Ogledalce.\nViše informacija čitajte klikom OVDJE.


Stanojević pred Soči: Ne možemo da budemo favoriti\nIzvor: B92, 04.Avg.2021, 21:03\nTrener fudbalera Partizana Aleksandar Stanojević rekao je da njegova ekipa ne može da bude favorit protiv petoplasiranog tima iz ruskog prvenstva.\nPartizan u četvrtak od 18.00 gostuje Sočiju u prvoj utakmici trećeg kolu kvalifikacija za Ligu konferencija.\n"Mi smo povlašćeni u žrebu, jasno je kakav nam je s te strane status u Evropi, imamo više iskustva. Ali, ne možete da budete favorit >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << protiv kluba koji je bio na četiri boda od drugoplasirane ekipe u jakoj ruskoj ligi. Vidite kakav stadion imaju, kakve uslove, koliko ulažu...", rekao je Stanojević na konferenciji za novinare.\nOn poznaje kvalitete ruskog tima.\n"Soči ima mnogo novih igrača, imaju i iskusne. Ne bih o individualnom kvalitetu. Oni su dobar tim", dodao je Stanojević.\nFudbaler Partizana Bibras Natho rekao je da je za njega poseban osećaj taj što će ponovo igrati u Rusiji, zemlji u kojoj je proveo mnogo godina.\n"Ovde sam proveo osam godina svoje karijere i ovo je moj drugi dom. Ali, došao sam da pobedim. Došli smo sa jednim ciljem i učinićemo sve da ga ostvarimo. Imam prijatelja ovde, Kristijan Noboa je bio sa mnom u Kazanju. Mnogo vremena smo proveli zajedno. Želim mu sreću, ali ne sutra", rekao je Natho.\nRevanš između Partizana i Sočija igraće se sledeće nedelje u Beogradu.\n22:56: Lens osvojio "Velodrom" VIDEO\n22:52: NORVEŽANI KAO PUŠTENI SA LANCA: Izbile masovne tuče, noćni kl...\n22:52: "OVO JE DRŽAVNI UDAR" Predsednik Srbije prozreo planove stranih ...\n22:52: Sila koju niko ne može da zaustavi – Viktor Osimen! Napoli sti...\n22:52: Marselj osetio Lansovu moć: Sotokina noć za pamćenje, uzalud ...\n22:52: Real slavio, ali je Ljulj opet vadio kestenje iz vatre, Huventud ...\n22:51: DUŠKO TOŠIĆ U BEOGRADU: Iskusni defanzivac se vratio na mesto ...\n22:50: Njujork razmatra da nevakcinisane zdravstvene radnike zameni prip...\n22:49: MotorWeek retro video: 1995 Lotus S4S\n22:48: Napoli 6/6, Viktor Osimhen kao Benzema\n22:48: BUDUĆNOST SE KOCKALA U MORAČI: FMP bio nadomak iznenađenja, Si...\n22:48: MORAO JE DA DOĐE I TAJ DAN: Prvi poraz Milojevića u novoj sezon...\n22:48: IMA POVREĐENIH Haos na putu Arilje - Požega\n22:47: Volkswagen ponovo koristi manipulativni uređaj?\n22:47: Vučić o ulasku vojske na KiM: Rekao sam jasno, čekaćemo 24 sa...\n22:46: "Apsolutno sam za vakcinu, ništa ne radim zbog izbora" Vučić i...\n22:46: TCR Europe, Monca 2021, trka 2 – Borković razočaran snagom sv...\n22:46: Građani San Marina izglasali legalizaciju abortusa\n22:44: Napolijeva rutina za vrh Serije A VIDEO\n22:44: Iluzija zvana placebo\n22:43: Odlazak trenera koji je četvrtoligaša doveo do šesnaestine fin...\n22:42: Kris Prat će dati glas glavnom junaku u animiranom filmu o Super...\n22:42: PAŠIĆI BILI ALAVI NA PARE! Sin prodavao platinu NEPRIJATELJIMA ...\n22:39: Partizan nemilosrdan protiv Spartaka, golman Dubljanić sprečio ...\n22:38: TO JE EFEKAT NAJBOLJEG EVROPSKOG TRENERA: Glavni razlog dolaska j...\n22:38: "JA GA VOLIM..." Nataša Radan se oglasila nakon što je UHVAĆEN...\n22:37: VELIKI STOMAK I OSMEH NA LICU Evo kako Marijana Mićić izgleda u...\n22:36: Otvara se aerodrom u Kabulu, talibani pozivaju strane kompanije d...\n22:36: Stanojević: Fenomenalno!\n22:35: Vučić povodom Vidojkovićevih reči: Političari dužni da trpe...\n22:33: Budućnost se mučila, ali pobedila\n22:31: MIHA OČAJAN - KRIV SAM, KRIV! Siniša Mihajlović se ovome nije ...\n22:30: NIJE BIRALA REČI! Maja Marinković ŽESTOKO POTKAČILA bivšu dr...\n22:30: HOĆE DA GA IZBACE? DIREKTNA PROVOKACIJA! Filip Car PREKRŠIO OSN...\n22:30: EVO KAKO JE SVE POČELO: Maja progovorila o odnosu sa Carem "Kad ...\n22:30: Stanković: Sve je lakše kad se dobro otvori meč\n22:27: Zelenima najviše glasova na lokalnim izborima u Berlinu\n22:27: Juve skupo platio pobedu nad Sampom\n22:22: ŠTA BI SE DESILO DA SE SRETNU MEDVED I PUTIN? Pogledajte kako se...\n22:22: "MOŽDA BI REAGOVAO I DRUGAČIJE, ALI VODI RAČUNA ZBOG MENE" Vu...\n22:22: DŽIHADISTI POKUŠALI PROBOJ SIRIJSKE KONTAKT LINIJE: Ubili pet v...\n22:22: NA ZAPADU POTPUNA UZBUNA KAD JE SRBIJA POKAZALA ZUBE: Vučić im ...\n22:21: Milinković Savić strelac u pobedi Lacija nad Romom\n22:21: Predstavnik State departmenta dolazi u Brisel na razgovore o kriz...\n22:21: Partizan ubedljiv protiv Spartaka, Gomeš dvostruki strelac\n22:21: Vučić: Na Zapadu se uzbudili tek kada je Srbija pokazala da ne...\n22:19: PREDSEDNIK VUČIĆ: Voleo bih da Lašet bude kancelar, ali će na...\n22:19: Arsenal bolji od Totenhema u londonskom derbiju\n22:18: PREMINUO ČOVEK KOJI JE IBRAHIMOVIĆU SPASAO KARIJERU Oglasio se ...\n22:18: STANOJEVIĆ ZNA KOLIKO JE BILO TEŠKO NAVIJAČIMA: Imao je poruku...\n22:17: CRNO-BELI SU U IZVANREDNOJ FORMI: Petarda protiv Spartaka, sada j...\n22:17: Vlahović doneo sva tri boda Fjorentini, pobede Epolija i Sasuolo...\n22:14: NE ZNAJU NI DA LI ĆE, NI KAKO ĆE Opozicija šest meseci pred iz...\n22:14: IZASLANIK SAD ZA BALKAN: Rešenje za Kosovo i Metohiju do kraja B...\n22:14: PROMENE NA VIDIKU? San Marino podržao legalizaciju abortusa: Na ...


Od ugovora o djelu do ugovora na neodređeno - CIN\nZa ulazak u državnu službu nisu dovoljne samo kvalifikacije i godine iskustva . CIN-ovo istraživanje je pokazalo da je sigurniji put poznanstvo sa zvaničnicima te angažman po ugovoru o djelu. (Foto: CIN)\nJedino pitanje koje se nametalo bilo je – koja će od nas tri dobiti posao?\nOglas za posao u Direkciji za koordinaciju policijskih tijela u BiH za poziciju Viši stručni saradnik – novinar sa minimum dvije godine iskustva na istim ili sličnim poslovima. (Foto: CIN)\nDirektor Agencije za državnu službu Neven Akšamija kaže da tri agencije za državnu službu u BiH rade dobro svoj posao. (Foto: CIN)\nZamjenik državnog ministra finansija Fuad Kasumović procjenjuje da tek jedno ili dvoje od stotine kandidata dobije posao u državnoj službi regularnim putem. (Foto: CIN)\nDirektor Agencije za policijsku podršku BiH kaže da se nikad ne miješa u izbor kandidata te da taj posao prepušta Agenciji za državnu službu. (Foto: CIN)\nViše od pola miliona ljudi u BiH traži posao, a država je jedan od idealnijih poslodavaca. (Foto: CIN)\n“Apsolutno lične preferencije, rođačka i stranačka linija.”\nStručnjak za ljudske resurse Erol Mujanović kaže da pogrešna politika regrutovanja u državnu službu može dovesti do neželjenog grčkog sindroma; protesta, nezadovoljstva i velikog broja nezaposlenih među mladima. (Foto: CIN)\nAdisa Okerić Zaid ima deset godina iskustva u prevođenju za međunarodne organizacije u BiH, finansijski sektor i sud u Hagu. I pored brojnih pokušaja, to iskustvo joj nije bilo dovoljno da dobije posao u državnoj službi. (Foto: CIN)\nTri novinarke CIN-a su se u februaru prijavile na poziciju Viši stručni saradnik- novinar u Direkciji za koordinaciju policijskih tijela BiH.\nBiografija najuspješnije kandidatkinje za poziciju novinar u Direkciji za koordinaciju policijskih tijela u BiH bez navođenja da je imala isustva u radu na novinarskim ili uredničkim pozicijama. (Foto: CIN)


Novinar "nagazio" Đokovića: O čemu pričate?! | BN\nNovinar "nagazio" Đokovića: O čemu pričate?!\nNema potrebe da me napadate! Novak Đoković, najbolji teniser sveta, imao je raspravu sa novinarom Bilom Simonsom posle pobede u drugom kolu Vimbldona.\nTenis 04.07.2019 | 10:54\nNovinar je želeo da izvuče neki odgovor od Novaka, a koji je u vezi sa Džastinom Gimelstobom – Amerikanacem koji je bio jedan od tri predstavnika igrača u Asocijaciji teniskih profesionalaca (ATP), ali je s tog mesta smenjen.\nGimelstob je uslovno osuđen na tri godine zbog napada na jednog prijatelja i njegovu ženu novembra prošle godine. Inače, Gimelstob je veoma blizak sa Đokovićem i bili su veoma blisku dok je ovaj obavljao funkciju u ATP.\nNovinar je potom nastavio: "Na sudu je rečeno da je kriv. To je ono što piše u zakonu Kalifornije".\nPodsećamo, mnogi ljudi iz tenisa napustili su Savez igrača pre nekoliko dana, a na čijem je čelu Đoković. Gimelstob je predstavljao Novaka i sve ostale na ATP. Međutim, to više ne radi.\n"A, o čemu pričate? Hoću više da završim s ovim", odgovorio mu je Đoković.\n"Govorim o vašem komentaru. Nisam razmišljao o tome da li Džastin treba da se vrati i da bude deo Saveza i vođa. To je ono na šta mislim", rekao mu je novinar.\n"Da, o tome da se Džastin vrati u Savez", nastavlja novinar, koji naravno ne bi voleo da se Gimelstob vrati u Savez, štaviše ne bi voleo uopšte da se vrati u tenis.\n"Nema razloga da pričate sa mnom na takav način. Osećam da krivite mene za nešto što je on uradio ili što ga podržavam. Kažem vam još jedno, imam dobar odnos sa njim, uvek sam imao. Neću da vas lažem. Ali ako je kriv za zločin, to očigledno menja dosta stvari oko njegove budućnosti u našem sportu.\n"Ali, ako to nije slučaj, ako nije kriv. Onda bi mogao da koristi našem sportu. Predstavlja tenisere već deset godina. Rekli ste to na početku", dao je opiširan odgovor Đoković.\n"Znam, ima sjajne veštine", rekao je novinar.\n"To je sve", odgovorio mu je Đoković.\n"Ne optužujem vas lično", kazao je novinar.\n"Kažem jer niste pogledali situaciju ozbiljno", rekao je novinar.\n"Hoću", kazao je Novak.\n"Hvala vam", dodao je novinar.\n"Hvala vama", zaključio je Đoković.


Pravila o zaštiti privatnosti – Delux Villa, zvanični veb sajt | Vile u gradu Batambang\nKako bi vam pružio najbolje moguće iskustvo, objekat Delux Villa koristi svoje kolačiće i kolačiće treće strane na svom veb sajtu u tehničke, analitičke i marketinške svrhe. Nastavkom pretrage na našem veb sajtu, pristajete na naše korišćenje kolačića. Molimo vas da pogledate naše Obaveštenje o kolačićima za više informacija.\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.deluxvilla.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Delux Villa. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.deluxvilla.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na reservation@deluxvilla.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na reservation@deluxvilla.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na reservation@deluxvilla.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


NADAL: Želim da imam jedan trofej više od drugih, ali ne igram zbog toga | Ekspres.net\nRafael Nadal je sinoć odigrao još jedan nezaboravan meč u karijeri, a jedan od najboljih i najiscrpljujućih - Španac je u velikom finalu US Opena pobedio Danila Medvedeva iz Rusije, rezultatom 7:5, 6:3, 5:7, 4:6, 6:4 posle nepunih pet sati igre.\nNadal je tako stigao do 19. Grend slem trofeja, ima jedan manje od Rodžera Federera, a sada i velike šanse da do kraja godine dođe i prvog mesta na ATP listi.\nDo pobede je došao u duelu sa sjajnim ruskim igračem.\nNadal je svestan da je to bio jedan od posebnih mečeva...\n"Način na koji je meč postao tako dramatičan na kraju, to ga čini nezaboravnim, postao sam dio istorije ovog sporta", rekao je Nadal.\nPovezane vesti - VIŠE OD FINALA: Nadal za korak ka besmrtnosti, Medvedev za spas generacije


► Brnabić sutra na samitu EBRD-a u Londonu\nPremijerka Srbije Ana Brnabić učestvovaće sutra, 24. februara, na samitu Evropske banke za obnovu i razvoj u Londonu, a imaće izlaganje u okviru panela predsednika vlada zemalja Zapadnog Balkana, najavljeno je iz Kancelarije za saradnju s medijima.\nBrnabić će se na margini samita sastati sa predsednikom EBRD-a Sumom Čakrabatijem, a planirani su i sastanci sa specijalnim izaslanikom američkog Stejt departmenta za Zapadni Balkan Metjuom Palmerom i ministrom odbrane Velike Britanije Benom Valasom.\nPredsednica Vlade Srbije sastaće se i sa predsedavajućim Saveta ministara Bosne i Hercegovine Zoranom Tegeltijom i kako je najavljeno, održaće predavanje studentima londonskog univerziteta Imperijal koledž na temu "Tehnologije i preduzetništvo".


MANOLO BLANIK - KRALJ CIPELA: Šarmantan portret legendardnog modnog dizajnera u bioskopima od 5. oktobra : Nadlanu.com\nMANOLO BLANIK - KRALJ CIPELA: Šarmantan portret legendardnog modnog dizajnera u bioskopima od 5. oktobra\nObjavljeno 29. sep 2017. / 09:30:36\n"Manolo Blanik cipele su bolje od seksa", rekla je Madona osamdesetih, a ta tvrdnja važi i danas. Ana Vintur, urednica Voga nosi isključivo manolice, i ne seća se kada je "poslednji put nosila cipele nekog drugog dizajnera", a ni ne gleda ih. Keri Bredšo ih je promovisala u seriji "Seks i grad" i tako ih lansirala u orbitu. Manolo i njegov rad koji je ženske cipele pretvorio u umetnost inspirisao generacije dizajnera da ga slede. Preko "Gučija", "Prade" do imena sa nezavisne scene Manolo je imao ključnu i lidersku ulogu u razvoju svetske modne scene.\nFilm "Manolo: kralj cipela" je ljubavna priča o neobuzdanoj ljudskoj strasti za svojim poslom. U filmu otkrivamo Manolov neverovatan uspon od dečaka sa udaljenih Kanarskih ostrva do svetske ikone luksuzne obuće i aksesoara koji je pomerio granice dizajna obuće i kojeg zvezde iz modnog sveta smatraju najboljim proizvođačem cipela 20. i 21. veka. Kao jedan od najuticajnijih kreatora i proizvođača cipela, u biografskom filmu "Manolo: Kralj cipela" hvaljen je od Rijane do urednice Voga, Ane Vintur. On je umetnik koga porede sa Bodlerom, koji je stvorio potpuno novu kategoriju obuće – cipele kao formu umetnosti i luksuzni brend "Manolo".\n- Ja ne živim u kući. Ja živim u muzeju cipela! Ili ne! U mauzoleju cipela, to je još bolje - priča Blanik i dodaje kako je prilikom neke poplave "izgubio 30 pari". O cipelama govori kao da je reč o ljudskim bićima, gotovo članovima porodice.\nBlanik se istakao 70-ih godina nakon što ga je Dajani Vrilend, koja je tada bila na čelu časopisa "Vogue", ohrabrila da svoje skice pretvori u nosive cipele. Nakon što je izrađivao obuću za engleskog dizajnera Osija Klarka, Manolo Blanik 1973. godine otvora svoj butik i tokom godina postaje jedan od glavnih proizvođača cipela u industriji.\nŽENSKI RAJ: Kija Kockar pokazala svoj cipelarnik (VIDEO)\n- Ne zaljubljujem se u ljude, zaljubljujem se u cipele - priznaje Manolo.\nFilm "Manolo: The Boy Who Made Shoes for Lizards", premijerno je prikazan 15. septembra u Njujorku, i nudi jedisntven uvid u život i karijeru sedamdesetčetvorogodišnjeg španskog dizajnera, koji je zaista "karijeru" započeo praveći cipele za guštere, od omota "kedberi" čokoladica, kada je bio dete na Kanaraskim ostrvima.\n- On je kralj cipela - rekla je Naomi Kembl, a Iman nastavlja:\n- Manolo Blanik i manolice su jedno. Svaka žena to zna. I moja ćerka zna šta su manolice.\n- Najveću radost u životu pričinjava mi da provodim vreme u fabrici, znate. Tužno je reći tako nešto, ali to je jedino što volim - govori Blanik.\nOvaj dizajner je izjavio da nakon njegove smrti neće više biti novih modela sa čuvenim potpisom "Manolo Blanik". Taj brend "neće predati u nasledstvo" nekim novim dizajnerima. Posle njega, ostaće samo njegov rad. Zato ne propustite ovaj fascinantni dokumentarni film koji dolazi u 2i distribuciji u domaće bioskope od 5. oktobra!\ncipelekralj cipelaManolo Blanik


Lincura je izuzetno zdrava! Za lek se u jesen ili u rano proleće uzima koren! - Lifestyle - Zdravlje - Vesti - Svet Plus\n10:36 22. SEP 2020.\nPre nego što navedemo na koje se sve načine biljka lincura kao lek može upotrebiti, važno je da znate da ona cveta od juna do avgusta meseca. Sebastijan Knajp je obožavao lincuru i zauzimao se za to da je svako posadi u svojoj bašti. U starim zapisima navedeno je:\n" Kad vam ne valja želudac ili jetra, treba piti lincurin prah u vinu, pa će se jetra očistiti, mokraća poterati, gliste usmrtiti ,umiriti grčeve u stomaku i ojačati želudac"...\nZa lek se u jesen ili u rano proleće uzima korenlincure i to uvek od starijih biljaka. Sveže korenje ima prilično neprijatan miris, dok je miris osušenog aromatičan. Treba ga brzo sušiti. Radi što bržeg sušenja dobro je lincurin koren iseći po dužini, nanizati i obesiti na prozračno mesto.


DOBRO PRETRESITE SLAMARICU: Ako imate švajcarske franke ovog godišta, pametno je da uradite baš ovo jer izlaze iz opticaja\npovlače se iz opticaja banknote određenih serija\n20.12.2020. 13:31h 20.12.2020. 13:31h\nŠta se dešava sa novčanicom od 500 evra?\nDOBRO POGLEDAJTE OVE NOVČANICE KAD VAM VRAĆAJU KUSUR: Među njima je najviše falsifikata, a onda slede evri u ovim banknotama\nODMOR NA VAUČER: Prijava ugostitelja počela, građani mogu od 1. januara\nevrošvajcarski franakpetsto evra


MASAŽA ZA LICE KOD KUĆE: ovako masirajte obraze i čelo da usporite pojavu bora (VIDEO) | Lepa i srecna\nMASAŽA ZA LICE KOD KUĆE: ovako masirajte obraze i čelo da usporite pojavu bora (VIDEO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n27.06.2018 11:29 31.08.2019 13:40\nAutor Marija Ivosh 27.06.2018 11:29 31.08.2019 13:40\nOve masaže za lice su izuzetno delotvorne jer poboljšavaju tonus kože i odlažu pojavu bora.\nMasaža lica jedan je od najboljih i najdelotvornijih rešenja protiv bora na licu i za vašu kožu, piše Elle. Iako vlada mit da bi podizanje i spuštanje kože moglo da je istegli ili izazove pojavu fleka, odmah treba da znate da je to neistina.\nU potrazi za najboljim masažama za podizanje lica koje možete kod kuće da praktikujete svaki dan, pronašli smo ovaj tutorijal britanske blogerke za negu lica i lepotu Ebigejl Džejms koji važi za vrlo popularan na njenom Jutjub kanalu, a prema komentarima i za izuzetno delotvoran i odličan.\nEbigejl ovu rutinu ponavlja već nekoliko godina, a naučila ju je gledajući profesionalne dermatologe i eksperte kože koji smatraju da svakodnevno (ručno) masiranje lica može da pomogne u borbi sa "opuštenim "obrazima i borama.\nKako se brzo opustiti i odmoriti: jednostavna samomasaža dlanova i stopala\nImajte na umu da svako masiranje, štipkanje lica morate da radite pažljivo. Potrebno je kožu podizati prstima i dlanovima, nikako je spuštati na dole. Takođe, podizanje lica možete raditi tri puta nedeljno, na primer.\nEbigejl savetuje da to bude neko biljno ulje, bilo da pričamo o kokosovom ili nekom drugom, ali veliki broj blogera smatra da će i krema od šea putera poslužiti.\nPogledajte u videu kako da pravilno masirate lice protiv bora i opuštene kože!\nMasaža Lice Masaža lica Bore Koža Blogerke Nega lica


Putinu za roðendan - protesti i hapšenja širom Rusije FOTO - B92.net\nMoskva -- Pristalice ruskog opozicionog lidera Alekseja Navaljnog demonstrirale su širom Rusije, zahtevajuæi od vlasti da mu dozvole uèešæe na predsednièkim izborima.\nIzvor: B92, Beta, Tanjug subota, 7.10.2017. | 19:22\nSta su ti deca... Hteli bi visok standard uz komunisticko ponasanje... Isti su kao mi Balkanci. Mi se polomismo da udjemo u EU u nadi da cemo nesto dobiti, da ce nam nesto dati, da ce se nesto srediti, a ne da mi nesto uradimo, da mi nesto damo, da mi nesto sredimo. Ne. Lencuge smo svi od reda. Znamo da kritikujemo svaku vlast i da pljujemo i istok i zapad, ali da uradimo nesto - to nemamo pojma. Najdalje sto mozemo da dobacimo u svakom smislu su nam komentari i demonstracije. A ne znam sta vise volimo od ova dva. Mozda demonstracije - ne moramo na faks, u skolu, na posao itd. Menjali bi svet, a ne mozemo ni faks da zavrsimo niti da odlazemo smece tamo gde mu je mesto. Kada dodju izbori najpre mladi ne izadju na glasanje. I posle su oni kao nekakav bunt. Mozes misliti...\n(komuno-kapitalista, 8. oktobar 2017 07:53)\nNekoliko stotina demonstranata a 200 uhapsenih. Sta ti je efikasnost, sve ih uhapsili...\n(Goran, 7. oktobar 2017 21:48)\nŽuta patka u Brazilu, Rusiji i Srbiji. U èemu je fora sa ovom patkom? Ovo zaista poèinje da lièi na sihronizovanu kampanju iz jednog centra.\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (KOSIGNAS, 7. oktobar 2017 17:33)\nNe znam što znaèe žute patke u Brazilu i Srbiji. U Rusiji, ova patkica nije upuæena Putinu, osim što je zažmirio na Medvjedinove nestašluke. Sve se može izguglati i naæi na YT.\n(zg232, 7. oktobar 2017 19:56)\nOvakve demonstracije i podcenjivacki komentari nece naskoditi Putinu. Covek je pokazao i dokazao da je ravnopravan protivnik grabljivcima s one strane bare. Rusiji je bolje s njim nego s jeljcinima.\n(zgadjen, 7. oktobar 2017 19:52)\nIndex piše da su protestanti vikali ‘Putine, lopove’.\n(Segal, 7. oktobar 2017 19:51)\nOvo je buducnost Rusije, gledao sa te malde ljude sada na bbc-u, sami kazu hoce korumpiranu KGB olgirajsku drzavu da nestane da ne bi mladi obrazovani bezali na zapad. Slicna situacija kao u Srbiji.\n(Bravo za mlade hrabre Ruse, 7. oktobar 2017 19:49)\nHaha.. Pa ovo je saml gomila klipavih klinaca koji su na 9gag-u proèitali da je Putin tiranin.. Mnogo oni znaju..\n(menjam nick, 7. oktobar 2017 19:19)\nMladi se više nikog ne boje. Nisu se rodili po komunistièkom diktaturom, imaju internet, vide šta se nudi po svetu i ne boje se da kazu svoj politicki stav (koji je redovito suvisliji nego politièki stav njihovih roditelja koji æute i trpe i laskaju svom diktatoru).\n(na mladima svet ostaje, 7. oktobar 2017 18:48)\nOvo je zaista malo ljudi na onoliku moskvu, ali navalni nije tako bezopasan kako se cini, mislim da je na poslednjim izborima u moskvi imao oko 30% podrsku i ako mu niko nije predvidjao ni 10%. Njegov veliki nedostatak su afere u koje je upetljan, mislim da je to glavni razlog njegovog neuspeha.\n(Marko, 7. oktobar 2017 18:22)\nHrabri ljudi, lepa buduænost Rusije.\n(s., 7. oktobar 2017 18:07)\nNe volim liliputina\n(pop, 7. oktobar 2017 18:04)\n50% njih ne znaju sto su tu\n(plajvaz, 7. oktobar 2017 17:50)\nI njih je neko zbunio kao i naše. Misle da im je Putin kriv što im nije bolje. Sami su krivi jer su nepreduzimljivi. Èekaju da im država nešto da, najbolje platu od par hiljada evra a da oni sede kod kuæe i kritikuju vlast. To ih je sigurno Soroš nauèio. Mi smo imali naš 5. oktobar i tako nam je kako nam je. Neki su se okoristili svi znamao koji i ko a ostali koji su bili oruðe u rakama tih nekih ostali i dalje da žive u bedi i siromaštvu kao što su živelii do 5. oktobra. Ko kažše da je bolje, laže. Tako i ove balave jadnike neko manipuliše samo da bi se domogao malo vlasti. Znamo mi da se vlast ne menja na ulici, to nikada nije bilo dobro i neæe. A i mnogo ih je èak u celoj Rusiji možda 2000 ne više. Putin se sigurno jako uplašio.\n(petar, 7. oktobar 2017 17:48)\nnavaljni æe na izborima, ako njegovo ime bude na listi, ostati na nivou statistiæke greške. on je još jedan neuspešan pokušaj soroševaca da razbiju rusiju. èak æe i grigorij javlinski imati mnogo više glasova od njega. kakvi su to protesti kada u moskvi na njih izaðe par stotina ljudi od 15-ak miliona? odgovor je protesti na nivou statistiæle greške.\n(ja sam, 7. oktobar 2017 17:48)\nNavaljni je jos veca desnica od Putina\n(., 7. oktobar 2017 17:47)\nОн је опозициони лидер само у западној штампи.На изборима све те прозападне партије заједно не могу да добију ни 1% а воде их људи који углавном живе у САД попут Гарија Каспарова и који су усрећили Русију 90-их.А на митинзима им се појави отприлике сто људи.Јединствена Русија је сигурно корумпирана као и све друге владајуће партије у свету али људи сигурно неће гласати за овакве којима је идеал Јељцинова Русија.Русији треба озбиљна државотворна опозиција а док такве ну буде људи ће гласати за ЈР (Путин је ипак нешто друго и да поживи побеђивао би 200 година) а не за разне сенилне комунисте, неонацисте и западне плаћенике.\n(НСНС, 7. oktobar 2017 17:41)\n(KOSIGNAS, 7. oktobar 2017 17:33)\nНеколико стотина људи,у граду као што је Москва? Контам да ујутру за бус буде већа гужва!\n(Italiano vero!, 7. oktobar 2017 17:31)\nZiv bio gospodine Putine jos mnogo leta. Ne znam dali to vide ti mladi rusi ali covek je napravio balans u svetu. Ovi lecemerni ameri i evropljani konacno imaju nekog ko sme da kaze sta misli i ko sme da im kaze "NE".\n(giocatore, 7. oktobar 2017 17:29)\nvidi koliko ih je mnogo na mitingu....predsednice mislim da moras da se zabrines...heheh\n(bivwel, 7. oktobar 2017 17:27)\n(dostojevski, 7. oktobar 2017 17:27)\nnekoliko stotina demonstranata u centru moskve...prestao sam citati...\n(rsb, 7. oktobar 2017 17:26)\nPoliticki motivisana pronevera od 236 000?\nTreba coveka pustiti da se kandiduje\nPa nek vidi koliku ima podrsku i gotovo\n(eliminator, 7. oktobar 2017 17:26)\n(Miha79, 7. oktobar 2017 17:24)\nŽivim u Rusiji nema ni d od demonstracija.\n(mixaylo, 7. oktobar 2017 17:20)\nшта им значе те паткице?\n(педроса, 7. oktobar 2017 17:18)\novo danas je rusija buducnosti.\n(neutralni felsh, 7. oktobar 2017 17:17)\n(Toronto, 7. oktobar 2017 17:14)


17. januara 2011. – Strana 2 – ICR\nDan: 17. januara 2011.\nBCIF Program stručne podrške za unapređenje poslovanja socijalnih preduzeća Koalicija za razvoj socijalnog preduzetništva raspisuje poziv socijalnim preduzećima u Srbiji za stručnu podršku u unapređenju poslovanja. Konkurs je deo projekta pod nazivom Program stručne podrške za unapređenje poslovanja socijalnih preduzeća koji finansijski podržava španski Fond za dostizanje milenijumskih ciljeva razvoja (MDG F) u okviru programa […]\nSKGO Projekat „Podrška lokalnim samoupravama u decentralizaciji društvenih delatnosti“ SKGO u saradnji sa Asocijacijom lokalnih i regionalnih vlasti Norveške (KS) i Centrom za liberalno demokratske studije (CLDS), uz podršku Ministarstva inostranih poslova Kraljevine Norveške, sprovodi trogodišnji projekat „Podrška lokalnim samoupravama u decentralizaciji društvenih delatnosti“. Cilj projekta je da se pruži podrška u integrisanju preuzetih decentralizovanih […]


25-10-2021 15:16 Izdvojeno Svet Region\nRepublika Srpska i srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik ponovo su trn u oku pojedincima u Sarajevu, ali i Bošnjacima koji žive čak u Kanadi.\nBošnjačka dijaspora okupljena oko Instituta za istraživanje genocida u Kanadi pisala je kanadskom premijeru DŽastinu Trudou tražeći od njega da iskoristi sva raspoloživa sredstva, kao razvijena demokratska država, članica grupacije sedam najrazvijenih država, kako bi se "urazumile nacionalističke snage u bosanskohercegovačkom entitetu Republika Srpska". Gotovo istovremeno, sa protesta u blizini zgrade OHR-a u Sarajevu zatraženo je od Kristijana Šmita da zaštiti ustavno-pravni poredak države BiH i da zaustavi delovanje srpskog člana Predsedništva BiH i lidera SNSD Milorada Dodika.\nBošnjaci u Kanadi, okupljeni oko Instituta za istraživanje genocida, traže da se vladinim saopštenjem proglase nelegalnim aktivnosti Republike Srpske "zbog opasnog ugrožavanja i negiranja države Bosne i Hercegovine".\nU odgovoru Trudovog kabineta se navodi da jej pismo prosleđeno ministru spoljnih poslova Kanade, radi njegove informacije, razmatranja i delovanja po ovom pitanju.\nU pismu Trudou kanadski Bošnjaci kažu da su zabrinutostii, zbog, kako tvrde, koraka ka secesiji bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska koje su praćene militarizacijom policijskih snaga i vežbama s vojskom Srbije.\n- Milorad Dodik je najavio da planira povlačenje saglasnosti na sporazume o Oružanim snagama Bosne i Hercegovine, proglašenje ništavnim zakona o Sudu i Tužilaštvu Bosne i Hercegovine, Upravi za indirektno oporezivanje, Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, te Obaveštajno-bezbednosnoj agenciji... - navodi se u pismu kanadskih Bošnjaka.\nU pismu se tvrdi da "Republika Srpska ima potencijal da naruši stabilnost i mir u Bosni i Hercegovini i regionu kao i da dovede u opasnost samo provođenje Dejtonskom sporazuma, odnosno funkcionisanje bosanskohercegovačke države, te opasno naruši njen teritorijalni integritet, suverenitet, nezavisnost i međunarodni državno pravni subjektivitet".\n"Milorad Dodik mora biti zaustavljen"\nGrupa građana okupila se u blizini zgrade OHR-a u Sarajevu tražeći od Kristijana Šmita da zaštiti ustavno-pravni poredak države BiH i da zaustavi delovanje srpskog člana Predsedništva BiH i lidera SNSD Milorada Dodika.\nJedan od učesnika protesta je i nekadašnji predsednik Skupštine Republike BIH i član pregovaračkog tima u Dejtonu Miro Lazović kaže da "Milorad Dodik mora biti zaustavljen".\n- Ćutanje OHR-a i visokog predstavnika zabrinjava. NJihova pasivnost je podstrek onima koji bi da nastave da ruše BiH. Građani bi trebalo masovnije dizati svoj glas kada je u pitanju budućnost BiH - smatra Lazović, koji kaže da očekuje da će se međunarodna zajednica konačno da se probudi i da, kako navodi, zaustavi "divljanje" koje dolazi s prostora Republike Srpske i da sankcioniše one koji sputavaju reforme na putu ka EU i NATO-u, ne samo u RS već i u FBiH.\n- Milorad Dodik se mora zaustaviti. Međunarodna zajednica koja ima svoju obavezu, pogotovo tih pet zemalja koji su garant Dejtonskog sporazuma, visoki predstavnik koji ima obavezu da reaguju, trebalo bi da reaguju prema Dodiku i ljudima koji ga podržavaju - smatra Lazović.\nSa skupa su upućeni zahtevi i poručeno je da će smatrati odgovornim visokog predstavnika ukoliko ne reaguje.


Zoran Čvorović - Pašićev recept kao putokaz za današnju Srbiju (2)\nZoran Čvorović 27.03.2021. 12:20\nPolazeći od teze da su demokratski ustav, opšte biračko pravo i pravo na slobodno političko organizovanje, uz širenje pismenosti, „neophodni rekviziti“ za proces „transformacije nacionalnog pokreta od elitnog u masovni tip“, Milorad Ekmečić zaključuje kako je na jugoslovenskom prostoru pre 1918. godine te „sastojke ostvarilo samo društvo Kraljevine Srbije“. S udelom građana koji su imali aktivno biračko pravo od 22 odsto u ukupnom broju stanovnika, Srbija je ne samo daleko nadmašivala najopasnijeg geopolitičkog takmaca Austrougarsku (npr. četiri puta manji je bio udeo birača u ugarskom delu Dvojne monarhije), već se, prema istraživanjima Slobodana Antonića, našla tik uz ondašnje svetske „šampione“ u širenju biračkog prava – Francusku i Belgiju.\nBio je to rezultat dvodecenijske borbe radikala za opšte i jednako biračko pravo, krunisane donošenjem ustava 1903. godine, koji je dodatno proširio krug birača, pošto se od tada u minimalni birački poreski uslov – da svaki punoletni građanin plaća „najmanje 15 dinara neposredne poreze na godinu“ – uračunavao i „stalni državni prirez“. Za Ekmečića je nesporno da je u procesu transformacije srpskog nacionalnog pokreta od elitnog u masovni tip presudnu ulogu imala Narodna radikalna stranka Nikole Pašića, koja je od 1882. godine postala „najznačajniji masovni politički pokret na Balkanskom poluostrvu“ unoseći „duh izborenog i nenametnutog jedinstva cele nacije“. „Kada je okupacijom Srbije 1915. ova stranka razbijena zajedno sa državom koju je vodila i istorijski uzdigla, sa istorijske scene je zauvek nestao jedan politički autoritet u koji bi ceo narod verovao“, zaključio je Ekmečić.\nKada je pod radikalskim vladama od 1903. do 1914. godine parlamentarizam u Kraljevini Srbiji, rečju Marka Pavlovića, „dostigao svoje evropske uzore“, jasno se moglo videti koliko je srpska nacionalna politika dobila od radikalske borbe za demokratiju. Još daleke 1884. godine mladi Pašić je objašnjavao grofu Ignjatijevu kako zalaganje za demokratizaciju političkog života u Srbiji ima, između ostalog, i cilj „da sredstvom naših reformi u duhu narodnjem omilimo Srbiju našoj još neoslobođenoj braći i ostalim narodima na Balkanskom poluostrvu“.\nDa se u tome i te kako uspelo svedoči egzaltirana poruka južnoslovenskoj omladini Tina Ujevića iz 1912. godine: „Jedan kraj zemlje, koji je naš i koji je slobodan: to je ideal, a taj je kraj zemlje Srbija: naša Srbija, slobodna Srbija“. Tako su „staroradikalsko forsiranje načela narodne suverenosti“ i „striktno pridržavanje ustavnih ovlašćenja“ od strane kralja Petra Karađorđevića doprineli da „zlatno doba“ srpske demokratije postane istovremeno i „zlatno doba“ srpskog nacionalizma, kako je to s neskrivenom zajedljivošću isticala Olga Popović Obradović. Pošto se „Srbija 1903. opredelila da vodi ‘srpsku’, a ne više ‘srbijansku’ politiku, kao u doba Obrenovića“, zaključuje ona.\nImajući to u vidu, samo je na prvi pogled bio paradoksalan strah koji je velika Austrougarska posle 1903. godine osećala od male Srbije. Nasuprot nacionalno i verski heterogenoj carevini, s nefunkcionalnim konfederalnim uređenjem jedne realne unije, nedemokratskim političkim ustanovama i polufeudalnim društvom ogromnih klasnih razlika, stajala je nacionalno, verski i klasno homogena ustavna parlamentarna monarhija s političkim i ekonomskim poretkom koji se temeljio na opštem biračkom pravu i zakonom zaštićenom zemljoradničkom minimumu (tzv. okućje). U poređenju s policijsko-birokratskom austrijskom carevinom, Srbija je zaista delovala kao „slobodija“, posebno iz ugla kolonijalnih bosansko-hercegovačkih prilika.\nKrunisanje kralja Petra I Karađorđevića, 21. septembar 1904. (Foto: Wikimedia/pokimica.com)\nPišući o odnosu „mladobosanaca“ prema Srbiji, Ratko Parežanin veli: „Srbija je za njih slobodna zemlja, a svaka vlada bila je vlada te slobodne zemlje. Tamo, pak, u njihovom zavičaju, postojali su robovi i tirani…“. Sa autoritarnim navikama poslednjih Obrenovića Srbija nije mogla da postane popularni Pijemont srpstva, stoga su se svi inostrani protivnici srpskog integralizma dobrano trudili da budu pozdan oslonac našim autokratama. Sledstveno, nije Austrougarsku sahranio Principov pucanj, već neodoljiva privlačnost demokratskih političkih ustanova njenog malenog suseda posle 1903. godine.\nDa je Nikola Pašić bio najveći strateg novovekovne srpske politike, te da je u delovanju radikala bilo mnogo više ideološke doslednosti nego što to mogu da vide autori koji ponavljaju ocene Brozovih istoričara o navodnoj ideološkoj nedoslednosti, populizmu i „malograđanskom konzervativizmu“ radikala, najjasnije pokazuju prvi koraci prve homogene radikalske vlade formirane posle donošenja ustava od 1888, abdikacije kralja Milana, te pomilovanja Pašića i njegovog povratka iz izgnanstva.\nKao što su „mladokonzervativci“ (naprednjaci) 1881. godine započeli svoju vladavinu stavljajući Srbijinu spoljnu (zaključenjem tzv. Tajne konvencije) i ekonomsku (zaključenjem Trgovinskog ugovora) politiku pod austrougarsko tutorstvo, tako su i radikali svoju vladavinu otpočeli postepenim oslobađanjem Srbije od austrougarskog uticaja. Tokom vladavine naprednjaka, prema oceni Pašićevog političkog protivnika liberala Živana Živanovića, „materijalni pritisak stranaca bio je osetan u zemlji i presudno je uticao na državne finansije. Nisu to bili samo spoljni dugovi, koji su pritiskivali Srbiju… Stranci su bili u samoj zemlji, i držali, pored monopola soli i srpsku ‘državnu’ železnicu u svojim rukama.\nPošto su je sagradili kako su već oni mogli, zaštićeni najvišom protekcijom, oni su njome i upravljali još od njena osnivanja (1884) i vršili eksploataciju upravljajući se čisto i jedino koristima svojega društva i svojeg preduzeća…. Tako su se stranci povlađivanjem prethodnih vlada, uz potporu kralja Milana, ugnjezdili kao neka država u državi“, ističe Živanović, pa dodaje: „Ali su jednom i oni naišli na jedan neobičan otpor“. Otpor ondašnjim stranim investitorima pružila je, uz podršku Namesništva, nova radikalska vlada, donoseći već 20. maja 1889. ukaz koji je počinjao nalogom: „Da država odmah uzme u svoje ruke eksploataciju naših železnica“. Pošto je akcija vraćanja železnice u posed države izvedena brzo i uspešno, radikalska vlada se odlučila da raskine i ugovor kojim je „Anglo-austrijskoj banci“ 1882. godine bio ustupljen monopol u trgovini soli u Srbiji.\nPosmatran iz ugla odluka prve radikalske vlade iz 1889. godine, Pašićev ulazak u Carinski rat s Austrougarskom 1905. godine deluje kao čin doslednosti jednog državnika-stratega. Cinik bi primetio kako ništa manje doslednosti nisu pokazali kralj Milan i šef prve naprednjačke vlade Milan Piroćanac, kada su 1881. i 1889. godine dali prednost ličnim lukartivnim motivima nad državnim interesima.\nNaime, Milan Obrenović je 1881. godine austrijsku zaštitu platio davanjem stranim investitorima garantije privilegovanog statusa, dok je čin abdikacije sa prestola 1889. „naplatio“ hipotekarnim zajmom koji mu je odobrila ruska Vološko-Kamska banka. Piroćanac je karijeru predsednika vlade započeo time što je bez konkursa zaključio koncesioni ugovor o gradnji i eksploataciji železničke pruge Beograd-Niš s francuskom „Generalnom unijom“ Ežena Bontua, da bi se u momentu preuzimanja železnica iz ruku stranaca 1889. godine našao, ni manje ni više, u ulozi advokata francuske kompanije, ulažući protest radikalskoj vladi zbog povrede interesa stranog investitora.\nBivši predsednik Vlade Srbije Milan Piroćanac (Foto: Wikimedia)\nBorba za demokratizaciju političkog života, nacionalna politika pijemontskog tipa i borba za ekonomsku samostalnost države, čine tri cilja jedinstvene politike radikala. Sva tri cilj podjednako potrvđuju ocenu Slobodana Jovanovića da je reč o stranci koja je prvenstveno imala u vidu interese seoskih gazda. Ako je „posle sloma onih političkih i socijalnih ustanova koje su (u Srbiji) do rata 1914. izrastale u organskom i prirodnom razvoju“, u jugoslovenskoj kraljevini, kako tvrdi Ekmečić, „nastupilo vreme vladavine duha posredničke trgovine u kojoj advokati i masonske lože igraju vodeću ulogu“, onda je nekadašnji premijer Piroćanac u ulozi advokata stranog koncesionara bio preteča tog doba.\nImunost na komunizam\nPašiću i radikalima se kao najteži politički greh najčešće pripisuje fanatično strančarenje. Kao što su naprednjaci i liberali u svoje vreme podjednako optuživali radikale za raspaljivanje do tada u Srbiji neviđenog partizanstva, tako su i današnji krajnji polovi srpske politike – neoliberalni i konzervativno-nacionalni – neretko saglasni u istoj takvoj oceni radikalskog delovanja. Poslednji se najčešće slažu s ondašnjim naprednjacima i u pogledu izbora pravnih ustanova kojima treba ublažiti demokratiju u Srba. U tome što u dvodomnom sistemu pronalaze panaceju za sve bolesti većinske demokratije, a u meritokratskoj formi tzv. vlade stručnjaka panaceju za bolesti paralamentarizma, današnji srpski neoliberali na čudan pokazuju bliskost sa stavovima jednog Živojina Perića ili mladog razočaranog radikala Dimitrija Ljotića.\nO radikalskom strančarenju govorilo se oduvek znatno više nego o partizanstvu naprednjaka i liberala već zbog same činjenice što „ni liberali ni naprednjaci nisu organizovali svoju stranku ni približno kao radikali, premda su i jedni i drugi uviđali potrebu jače organizacije“. Radikalska masovnost dolazila je otuda što su oni, po rečima Slobodana Jovanovića, „prvi izvršili stranačko vrbovanje seljaka u masi, prvi išli sa stranačkim spiskovima iz mesta u mesto, prvi ustanovili mesne odbore“.\nIako je radikalska seljačka partijska vojska bila znatno sklonija partizanstvu od varoške inteligencije, u redovima liberala i naprednjaka partijske smene nisu bile radikalski izum, već posledica izvitoperenog pogleda na stranačko organizovanje u jednom politički mladom narodu violentnog južnjačkog mentaliteta. Pripisivanje strančarenja isključivo radikalima ima, po svemu sudeći, veze i s tim što je lider radikala, po svedočenju Milana Gavrilovića, „bio težak protivnik kome je glavno bilo veliki cilj, kome je išao, i koji tu borbu nije napuštao do pobede“. „Poraz se lako ne zaboravlja, pa se i njemu nije zaboravljalo“, završava Gavrilović svoj epitaf o Pašiću.\nIako lično nenaklonjen Pašiću, Slobodan Jovanović morao je da prizna: „Stranačka država kako su je radikali smislili, načinila je od seljaka državotvorni element: u tome leži istorijski značaj radikalnoga parlamentarizma“. Da je seljački stalež u pretkumanovskoj Srbiji zahvaljujući radikalima postao ključni nosilac državne i nacionalne ideje, što je unikum u novovekovnoj istoriji Evrope, potvrdilo se u periodu od 1941. do 1944. kada je selo u pretkumanovskoj Srbiji u ogromnoj većini ostalo imuno na revolucionarnu propagandu komunista, što se ne može reći za seljaštvo koje je do 1918. godine živelo pod autoritanim ili tuđinskim režimima.\nZa razliku od radikala, naprednjaci nikada nisu mogli postati masovna stranka, najpre zbog same činjenice što su videli „u našoj seljačkoj demokratiji glavnu smetnju našeg kulturnog napretka“. Pošto, rečju Slobodana Jovanovića, „nisu verovali u političke sposobnosti mase, koju su smatrali za fukaru“, za naprednjake se ne može reći da su bili demokrate. Zbog zalaganja za nekritičko presađivanje zapadnih liberalnih ustanova i oduševljenja za zapadni način života, naprednjaci su se predstavljali kao veliki liberalni doktrinari, a zapravo su bili obični skorojevići i rodonačelnici velike političke korupcije (Piroćanac i Bontuova afera).\nBudući protivnici opšteg prava glasa i seljačke demokratije kao njegove nužne posledice, zalagali su se za uvođenje dvodomnog parlamenta. Hteli su uz pomoć visokog imovinskog cenzusa da dobiju jednu skupštinu sastavljenu od bogataša, a uz pomoć od monarha doživotno imenovanih senatora gornji dom kao predstavništvo liberalne inteligencije u državnoj službi. Namera im je bila da u Srbiju presade rumunski ili pruski model oligarhijskog režima. Visoki imovinski cenzus i ustanova Senata trebalo je da omoguće naprednjacima i kralju Milanu da lakše sprovode svoju vazalnu austrofilsku ekonomsku i spoljnu politike, za koju podršku nisu mogli naći u seljačkoj narodnoj skupštini.\nKralj Milan Obrenović (Foto: Wikimedia/archive.org)\nDvodomni parlament kako su ga naprednjaci zamišljali nije imao nikakvo uporište u ondašnjoj Srbijinoj socijalnoj stvarnosti, jer posle Miloševog tzv. zakona u četiri tačke od 1834, kojim je zabranjeno vaspostavljanje spahiluka, u Srbiji više nije bilo uslova za pojavu bojara i spahiluka nalik onim u Vlaškoj i Moldaviji.\nDok su naprednjaci predlagali organizaciju vlasti koja bi prekinula dotadašnji organski pravni i politički razvitak Srbije, radikali su bili uverenja da „mi možemo iz tuđinskih ustava pozajmiti načine kojima su u njima organizovani razni elementi društvene snage, ali se moramo najpre uveriti iz našeg vlastitog života, iz naše vlastite istorije, da li ti elementi koje hoćemo da organizujemo na izvestan način postoje u našem društvu“. S tim u vezi, radikalski pisac ustava od 1888. Milovan Milovanović branio je stav o jednodomnom parlamentu tezom da „na celokupnom zemljinom šaru neće se, mislim, naći nijedno demokratskije društvo no što je srpsko društvo“.\nIako svesni nivoa političke pismenosti seljačkog biračkog tela, radikali su bili protiv toga da se inteligencija odvaja od naroda u zasebni dom parlamenta, pošto bi se tim „načinom samo uvećala provala između naroda i njegove činovničke inteligencije“. Umesto toga, hteli su da narod postepenim političkim opismenjavanjem dođe u situaciju da sam bira narodno predstavništvo sastavljeno „iz najinteligentnijih i najspremnijih sinova srpskih“. Parlament, po rečima Milovanovića, treba da bude „fotografija duše narodne, veran otisak narodnih misli i narodnih osećaja“, a da bi se dobilo takvo reprezentatvno narodno predstavništvo trebalo je ispuniti samo jedan uslov: „Slobodan izbor narodnih poslanika, to je prva, osnovna pogodba svake predstavničke vlade. Kad nje nema – sve je drugo što ustav utvrđuje i samoobmana i laž“.\nLek protiv raskola\nZbog dubinskog nepoverenja u političku zrelost sopstvenog naroda i nespremnosti da se država vodi u skladu sa, rečju Milovana Milovanovića, „narodnim mislima i narodnim osećajima“, većina današnjih stranaka u Srbiji bliska je naprednjacima iz 19. veka. Mada su im puna usta vladavine prava, i za njih vredi ono što je otac Slobodana Jovanovića – Vladimir – rekao o naprednjacima i kralju Milanu: „Oni su na delu osvedočavali uverenje da za Srbiju nije ustav, nego čvrsta pesnica, te da im je i prema njihovim protivnicima sve dopušteno“.\nNekadašnja naprednjačka vesternizacija Srbije i današnja harmonizacija prava Srbije s pravnim tekovinama EU, koju podržavaju skoro sve stranke u Srbiji, sprovode se po istom modelu – ograničenje demokratije u ime nametanja ustanova (neo)liberalne ideologije. Ima li verodostojnijeg dokaza u prilog ovoj tvrdnji od planiranog usvajanja Zakona o istopolnim zajednicama. Pri tome, cezarističko pseudopatriotsko manipulisanje najnižim strastima demosa podjednako održava narod u pretpolitičkom stanju i statusu trajnog političkog maloletstva, kao i neoliberalno zalaganje za oligarhijsku formu tzv. vlade stručnjaka ili za mehanizam regulatornih tela i agencija kao trajnog institucionalnog tutorstva nad organima parlamentarne demokratije proisteklim iz volje demosa.\nMilanova i naprednjačka unutrašnja i spoljna politika stajale su u takvoj opreci s političkim, istorijskim i moralnim bićem srpskog naroda da kada bi, po rečima Pašića, „pristao narod na ono što ‘oće Milan onda bi Srbija i Srbi bili drugi Poljaci, bili bi pioneri nemačke kulture, nemačke moći na Balkanu“. Takav duboki raskol između naroda i vlasti ne samo da nije mogao dugo da traje već, čini se, nije mogao da ima ni drugačiji rasplet od onog koji se dogodio u noći 29. maja 1903. godine.\nPrikaz ubistva kralja Aleksandara Obrenovića i kraljice Drage tokom Majskog prevrata 1903. u italijanskim novinama (Foto: Wikimedia)\nDanas kada je Srbija iznova izložena pritisku da po svim glavnim pitanjima vodi politiku koja nije „veran otisak narodnih misli i narodnih osećaja“, čini se da je podjednako uputno setiti se Milanove i naprednjačke političke i lične avanture i Pašićevih političkih tekovina. Pašićev koncept „narodne države“, koji povezuje demokratsko i nacionalno, ponovo ima potencijal da spreči nove tragične raskole u srpskom društvu koje priželjkuju naši stari neprijatelji. Pri tome, onoliko koliko je Pašićeva borba za parlamentarnu demokratiju strana današnjim naraštajima srpskih patriota, utoliko se oni pokazuju većma bliži autokratskim tekovinama austrougarskog porekla koje su baštinile obe Jugoslavije, nego demokratskim političkim tradicijama Kraljevine Srbije.\nIstorijademokratija u SrbijiZoran Čvorovićkralj MilanKraljevina SrbijanaprednjaciNikola PašićradikaliSrbijasrpska istorija


Pisma iz NL - Osiguranje, Skype, @ & SMS\n9 Comments on "Osiguranje, Skype, @ & SMS"\nAutor Dust in the wind [ Odgovori ]\nprodaj karticu za adekvatnu sumu. :)\nSalji ovamo :D\n@domacica: i meni se to cini, zato i postavih ovo pitanje\n@siljka: i da udjem u istoriju Telekoma kao covek sa najvecim brojem sms-ova...pa i to je neka vrsta rekorda, zar ne?\n@kaleidoskop: veruj mi i ja sam bio iznenadjen :)\n@bonsai-draganica: znam da kad dodjem u ser necu nikoga zvati :)\n@bole: da sam toj osobi ostavio karticu, ne bi mogla da zivi od poziva i poziva.A to sto si ti smotan (izvini, uzrujan)...sta da ti radim :D\nAutor Bole [ Odgovori ]\nToliko sam se uzrujao da sam dve poruke poslao.Preko ovakve prozivke nisam mogao da predjem :)\nAu al su se namnozile.Trebao si toj osobi sa kraja price da ostavis karticu, cifra bi verovatno bila mnogo manja:)\nEto ti povoda da dodjes u SER, da potrosis te silne poruke.\nkakva cifra, ne mogu da verujem :)\nPa čuvaj ih! Baš lepa kolekcija besplatnih SMS-ova!\ndrži se ti drugih načina komunikacije, besplatni SMS je mnogo skup!


„Evropska nedelja mobilnosti“ (ENM) se u Srbiji organizuje po četrnaesti put od 16 do 22 septembra. Cilj ENM je da se određenim akcijama ukaže na potrebu očuvanja životne sredine i ograničenja upotrebe putničkih automobila u gradovima i naseljima.\nOpština Kikinda i ove godine učestvuje u akciji, a planiran je, kao i prošle godine, masovan prelazak Kikinđana biciklima u Rumuniju preko graničnog prelaza Nakovo-Lunga u subotu 19. septembra 2015. godine.\nPozivaju se svi zainteresovani da se priključe i uzmu aktivno učešće u obeležavanju ovog značajnog ekološkog datuma i na taj način promovišu zdrav život bez automobila.\nOkupljanje u Kikindi ispred Železničke stanice, prijava i priprema za polazak u 8.00 časova.\nPrelaz graničnog prelaza Nakovo-Lunga i vožnja do opštine Komluš Mare (7km od granice).\nZadržavanje u Rumuniji do 2 časa, te organizovan povratak u Kikindu najkasnije do 16 sati. Ukupna dužina puta (u oba pravca) je oko 25 kilometara.\nSvi koji žele da tog dana pređu u Rumuniju treba da imaju važeću putnu ispravu. Maloletna lica moraju imati saglasnost roditelja, ako idu bez njihovog prisustva. Saglasnost se može overiti na pisarnici Opštine Kikinda ili u Osnovnom sudu Kikinda. Prijavljivanje (ime i prezime, JMBG i broj pasoša) vrši se u Sekretarijatu za zaštitu životne sredine opštine Kikinda, kancelarija 87 ili na broj telefona 410-157 najkasnije do 16.09.2015. do 12.00.\nOpština Kikinda će obezbedititi: fluorescentne prsluke i osveženje za učesnike, policijsko obezbeđenje, pratnju medicinske ekipe i servis za popravku bicikla.\nSEKRETARIJAT ZA LOKALNO EKONOMSKI RAZVOJ I TURIZAM


U XL ritmu – HTC Sensation XL – Personal magazin\nViše nije dovoljno ponuditi pametan telefon moćnih karakteristika, pa proizvođači sve češće posežu ka nekim ekstra funkcijama koje bi njihove uređaje odvojile od konkurencije. Sensation XL predstavlja nastavak HTC-ovih napora…\nViše nije dovoljno ponuditi pametan telefon moćnih karakteristika, pa proizvođači sve češće posežu ka nekim ekstra funkcijama koje bi njihove uređaje odvojile od konkurencije. Sensation XL predstavlja nastavak HTC-ovih napora da se tržištu predstavi kao kompanija koja nudi ne samo kvalitetne poslovne modele već i one koji se karakterišu nadprosečnim multimedijalnim sposobnostima.\nXL i njegov manji „rođak“ XE, koji takođe uskoro treba da se pojavi na tržištu, izdanci su saradnje HTC-a sa brendom Beats by Dr. Dre. Za one koji ne prate muzičku industriju Dr. Dre je poznati američki hip-hoper, dok Beats predstavlja liniju vrhunskih slušalica i zvučnika koje proizvodi Beats Electronics.\nU XL ritmu – HTC Sensation XL was last modified: December 24th, 2011 by Redakcija\nHTCHTC Sensation XLSensation XL\nPametan 3D Blu-ray kućni bioskop – LG HX906TX


Neverne-Bebe.com :: Pogledaj teme - Eurosong 2008. - diskusija\nNeverne-Bebe.com forum » Muzički kutak » Eurosong 2008. - diskusija\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 2:04 pm\nVeceras krece parada kica...\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 2:25 pm\nKoja kosta 10 miliona eura...\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 2:42 pm\nkakva tema!!!!Glupost.Ja pojma nisam imala da je to veceras niti me interesuje...Ja bih ovu glupost pod lock\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 2:45 pm\nU finskoj opet pobedili neki metalci\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 3:31 pm\nali ti nisi moderator...\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 3:37 pm\nIspada da je Finska zemlja metala.\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 3:44 pm\npa tako bar pisu u novinama\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 4:06 pm\nPa i jeste...Ne sudeci samo po onome sto salju na Eurosong, svakako da je najzastupljeniji zanr u Finskoj - METAL!!!\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 4:23 pm\nMoram da ispravim da nije samo Finska zemlja metala vec ceo taj nordijski region predstavlja jednostavno raj za metalce. U poslednjih 10-ak, 15 godina gomila velikih bendova iz svakojakih zanrova (Power, Death, Black, Thrash, Progressive...) dolazi bas iz tog dela Evrope. Smem slobodno da kazem da je metal muzika kod njih po zastupljenosti i slusanosti kao kod nas "narodna" muzika.\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 4:55 pm\nNe bih se prema Eurosongu poneo toliko negativno kriticki,to su ljudi zabavljaci,ne muzicari,Eurosong je vise brend nego bilo sta drugo,radi se o velikim parama i masovnoj zabavi,cirkus je stigao....sta sad...neka se lepo provedu pa kud koji\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 5:02 pm\nHehe kolega, kazes da su zabavljaci a ne muzicari. Kako to da se onda mi primamo da saljemo ozbiljne pesme i ozbiljne predstavnike kao sto je Jelena. Ma pretesko je ipak za moj stomak sve to da svarim.\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 5:13 pm\nTo su vec razlozi u koje ne bi ulazio a niti mogu,mlad sam i zelen\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 5:36 pm\ndok je jos izlazio metal hamer ja sam ga redovno kupovao,u svakom broju bilo je brdo bendova iz skandinavije, bas kao sto je mike rekao.\np.s. valjda sam ukapirao neke stvari iz tog perioda\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 5:43 pm\nBruka ko nam vodi evroviziju i ko nas predstavlja!"jare moje" ))Dokle bre vise sa tom etno muzikom,dajte nesto novo breeeee!pored toliko talentovanih ljudi,nama Zeljko LJAKSEmovic vodi.....!joj!samo cu reci "ovaj put ne zelim da gledam"!meni je dovoljno bilo prosle godine sto smo pobedili sa vrhunskom pesmom mada ne pratim toliko evroviziju inace!\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 6:44 pm\nNe znam shta fali Zeljku ... dobro je shto je neko barem malo odneo nashu etno muziku na tako komercijalnu scenu, zar ne ? Pored sveg ovog turbo folka zaboravice se na pravu narodnu muziku ...\nPo meni treba vishe takvih kao shto su sanja i balkanika ...\nA drugo, ako nista, barem je recit i ima lepo lice ... A shale i uzrecice ce vec dobiti na papiru\nShta cesh bolje za voditelja ...\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 8:38 pm\nzasto plujete po zeljku..ja ga ne slusam inace, ali posto je Valjevac, moram da ga branim ne stvarno, ko je trebao da vodi, mozda Ceca ili karleusa posto su one jeliti prave dive, ma k....!!!!\nPoslao: Uto Maj 20, 2008 8:52 pm\ncemu ova tema?\nPoslao: Sre Maj 21, 2008 12:48 am\nNema to veze shto je valjevac stele ... ok je covek, ok je kompozitor ... i dobar je kao voditelj ...\nPusti kraju ... uvek ima neko ko misli da je pametniji i da moze bolje ...\nPoslao: Sre Maj 21, 2008 12:57 am\nto je bila fora\nPoslao: Sre Maj 21, 2008 1:13 am\nvlado, ali ne da si me razocarao nego...


Njemački medij: Bosna i Hercegovina ostaje zemlja evropskog islama | Tuzlanski.ba\nNjemački medij: Bosna i Hercegovina ostaje zemlja evropskog islama\nDijeljenja: | 28.12.2018. u 17:35\nOn nastavlja kako novac iz Saudijske Arabije i dalje stiže, ali ne više toliko za džamije, nego za ljetovališta kao što je Sarajevo Resort gdje i arapska srednja klasa rado provodi svoja ljeta. „Ali za džamije je u međuvremenu pronađen novi sponzor: Turska. U Bosni, koja je od 1463. do 1878. pripadala Osmanlijskom carstvu, predsjednik Recep Tayyip Erdogan investira mnogo novca kako bi proširio svoj politički utjecaj na Balkanu. Pritom nailazi na raširene ruke vladajuće bosanske stranke SDA. Ali i u Carevoj džamiji je pomoć iz Ankare dobrodošla: nedavno je obnovljena turskim novcem”, završava članak Petera Müncha u današnjem Süddeutsche Zeitung. (Deutsche Welle)\nKljučne riječi: bih, Evropa, islam, medij, njemacka


Virus doveo do pandemije ludila - Jajce Online\nNaslovnica DRUŠTVO Virus doveo do pandemije ludila\nNa jednoj strani su “uvijek-opozicionari”, oni koji zagovaraju osnovna ljudska prava, slobode i poštovanje postulata “svoga tijela gospodar”, a s druge vlasti koje insistiraju na “opštem dobru” i zaštiti sistema za održavanje života jedne države – od zdravstvenog do privrednog.\nMedicinska struka ima jasan stav – da je ljudska rasa poletno potrčala na vakcinisanje protiv korone, kao što je nekad trčala na imunizaciju protiv tuberkuloze, paralize, boginja, kolere ili difterije, možda bismo do sada koronu izmjestili iz prvih redova galerije naših života. Ovako, kako kažu, samo smo je izmučili i dali joj priliku za mutacije, te da polako, ali sigurno postane dio naših života, određujući nam pravila društvenog ponašanja.\n– Pandemija je otvorila mnogobrojne debate, pa i onu da li demokratija može da opstane ako ne vjerujemo svojim liderima. Nepovjerenja ima je oduvijek, ali ga je korona povećala. Ljudi se opravdano pitaju zašto se nešto toliko promoviše ukoliko je dobro. Sve ovo je na kraju dovelo do prave pandemije ludila – kaže Francuz.\n– U tim potezima su se mogli prepoznati obrisi autoritativne vlasti. Stoga je i ova pandemija razgolitila mnogobrojne lidere. Ne smiju se oduzimati osnovna prava, a koja podrazumijevaju i da svako samostalno odluči da li želi da primi vakcinu ili ne. Mislim da prelazimo granicu ukoliko namećemo ljudima određene izbore i odluke – istakao je Francuz.\n– Mislim da se ljudima mora ostaviti pravo da govore, misle, slobodno donose odluke i ukazuju na negativne stvari. Život ne smije stati, bez obzira na okolnosti koje su nas zadesile, ali isto tako vlasti ne smiju zloupotrebljavati svoje mehanizme i poluge vlasti ukoliko ne postoji sveopšti konsenzus o tome. To je opasno i tom se mora govoriti. Mediji moraju više doprinijeti razobličavanju svih ovih izazova, izbjegavajući da iznose neprovjerene informacije – naveo je Vejnović.\n– Kriza je dramatično ukazala na sve nedostatnosti globalnog neoliberalnog poretka, nesposobnost i odsustvo volje kod globalnih i regionalnih organizacija i institucija, međunarodnih foruma, raznih koalicija, i samog čovjeka, da se suoče sa izazovima koje nose nove globalne promjene – poručio je Bašić.\nPrethodni članakPolitičarka biciklom otišla da se porodi\nNaredni članakKako ojačati svoje zdravlje pomoću specifične hrane?


JEDNOKRATNA POMOĆ PENZIONERIMA biće isplaćena u narednih deset dana - Nova Borba\nJEDNOKRATNA POMOĆ PENZIONERIMA biće isplaćena u narednih deset dana\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je da će u narednih deset dana penzionerima stići najavljena podrška od 5.000 dinara, a da će od 1. januara svim penzionerima penzija biti veća pet odsto.\nOd 1. januara, kao što smo i obećali, idemo na povišicu od pet dosto svim peznionerima, a onda ćemo u 2018. godini, jer pazimo da se učešće u BDP-a svede na tu granicu od 11 odsto, polako moći da ukidamo zakon o smanjenju penzija, rekla je premijerka Ana Brnabić novinarima u Centru "Sava".\nAna Brnabić je dodala da je o tome danas razgovarala sa delegacijom MMF-a.\nPremijerka kaže da će posle povećanja penzija za pet odsto, za 90 odsto penzionera ta primanja biti veća nego pre 2014. godine.\n"Ono što je važno kada sledeće godine imamo to učešće kao u svim finansijskim disciplinovanim, razvijenim zemljama od 11 odsto, onda se vraćamo na tu meru gde ćemo konačno moći da idemo na dva puta godišnje usklađivanje penzija, što neće ugroziti bilo kakvu fiskalnu stabilnost, jer imamo zdrave osnove za rast", rekla je Brnabićeva.\n"Bilo je onoliko koliko smo mogli 1,25 odsto, zatim 1,75 odsto, ali ovo je godina u kojoj se vidi da smo odgovorno postupali prema onome što smo uštedeli svi zajedno", istakla je Brnabićeva, nakon predstavljanja senior-kartice za penzionere.


Završetak Koridora 10 tek za dve godine? - Bizlife.rs\nZavršetak Koridora 10 tek za dve godine?\n13:17 Beograd, 17/11/2011\nIzgradnja dva kraka Koridora 10 ka Dimitrovgradu i Preševu kasni, iako je novac obezbeđen od Svetske banke i iz grčkog kredita. Kao razlozi navode se teškoće u eksproprijaciji i arheološka nalazišta, a u poslednje vreme pominje se i kriza u Grčkoj.\nPosle velike kampanje i uz mnogo problema, izgradnja severnog kraka Koridora 10 od Beograda do Horgoša, sredstvima iz budžeta, privedena je kraju. Međutim, kasne radovi od Niša do Dimitrovgrada i od Niša do Preševa, iako je novac obezbeđen od Svetske banke i iz grčkog kredita.\nIstočni krak Koridora, prema Dimitrovgradu, neće biti završen do aprila kao što je planirano. Austrijska “Alpina” kasni s radovima oko dva do tri meseca. U kompaniji kažu da je razlog tome što je osam porodica devet meseci sprečavalo miniranja na trasi kod sela Gradinje, nedaleko od Dimitrovgrada.\nTehnički direktor “Alpine” Zoran Kostić navodi da je firma najviše problema imala sa nerešenom ekspropiracijom, sa fundiranjem i podzemnim vodama, a uzrok kašnjenja je i arehološko otkriće Rimskog puta “Via Militaris”.\nDa bi ubrzala radove, “Alpina” je sada angažovala 600 radnika i 120 kamiona. “Oni sada rade onako kako mi to očekujemo. U jednom trenutku sam se iznenadio vezano za broj radnika i za sve aktivnosti na gradilštu”, rekao je Mihajlo Mišić, direktor preduzeća “Koridori Srbije”.\nKrak Koridora od Niša prema makedonskoj granici, koji se finansira iz “Helenik plana”, grade grčke firme. Ja ne mogu da kažem da li će Grci da ispoštuju rokove ili ne, i “Aktor” i “Terma” su ozbiljne firme iza kojih stoje bankarske garancije. Kriza koja je u Grčkoj budi nedoumicu da li će oni završiti ovaj posao ili ne, rekao je Mišić.\nNa delu autoputa prema Makedoniji, od Grdelice prema Vranju, otkriveno je praistorijsko arheolosko polje. Iskopavanje će, kako se procenjuje, trajati najmanje šest meseci. I ovde su problemi iskrsli zbog neregulisanih odnosa u otkupu zemlje i objekata na trasi.\nKašnjenje radova platiće izvođači koji su bankarske garancije položili kada su dobili posao. Završetak Koridora 10 najavljen je za kraj 2013.godine.\nkoridor 10 alpina Srbija\nOtvorena Hrvatska privredna komora, uprkos incidentu\nPoložen kamen temeljac za Ušće Tower Two\nSlovenačka investicija u Kini “teška” milijardu evra\nKako je srpski hirurg pobedio “Swissair”


Stojanović zadovoljan napretkom ekipe - Sportskacentrala.com\nStojanović zadovoljan napretkom ekipe09.07.2013 08:35hTrener Crvene Zvezde, Slaviša Stojanović, nakon utakmice protiv Bazela bio je zadooljan izdanjem svojih izabranika, pre svega načinom na koji su na taktičkom planu parirali švajcarskom šampionu.\nTrenerove zamisli postaju svakim danom sve više vidljive na terenu. Dodatni kvalitet bivši selektor Slovenije pokazao je i tako što je odbio da komentariše suðenje koje u najmanju ruku bilo na štetu njegovog tima. - Još uvek smo na pripremama tokom kojih kroz prijateljske utakmice želimo da napredujemo kako bismo se spremili za ono što nam tek dolazi, a to su kvalifikacije za Ligu Evrope i domaće prvenstvo. Na žalost, danas smo izgubili, mada je konačan rezultat mogao da bude i drugačiji. Ekipa je pokazala veliki karakter i posebno sam zadovoljan trčanjem, s obzirom na fazu pripremnog perioda u kojoj se nalazimo. Pred nama je još mnogo posla i rada kako bismo ispravili sve greške i izgledali onako kako svi želimo, rekao je Stojanović.


• Rebalans pred odbornicima\nPetnaesta sednica Skupštine grada zakazana je za utorak, 11. jul sa početkom u devet časova.\nNa dnevnom redu se nalazi četrnaest tačaka. Pred odbornicima će se prvo naći Odluka o prvom rebalansu budžeta grada za ovu godinu, a nakon toga i Odluke o participativnom budžetiranju i broju maksimalno zaposlenih u sistemu javnog sektora za 2017. godinu. Posle toga sledi rasprava o predlogu Odluke o uređenju grada, te predlog o kvalitetnijoj zdravstvenoj zaštiti građana. U nastavku će pred odbornicima biti predlozi odluka o izradi izmena i dopuna planova generalne regulacije naseljenih mesta Riđica, Stapar i Doroslovo. U drugom delu sednice dnevnim redom je predviđena rasprava o Predlogu odluke o javnom prevozu u drumskom saobraćaju, davanju saglasnosti na plan i program prevoza putnika u gradskom i prigradskom saobraćaju za narednih pet godina, kao i prihvaćanje reda vožnje prevoznika „Severtrans” AD. Raspravljaće se i o pravilniku o finansiranju/sufinansiranju projekata/programa udruženja od interesa za grada, izveštajima o radu mesnih zajednica za prošlu godinu, imovinsko – pravnim predmetima. Kraj je sednice posvećen je po tradiciji izborima i imenovanjima.\nDirektan prenos sednice Skupštine obezbeđuju obe somborske televizije TV K-54 i RTV Sreće.\nmilangagrčin @ Sre, 05.07.2017. 03:38\n15.sednica budžetsko participiranje društvo generalna regulacija izveštaji o radu mesnih zajednica javni prevoz u drumskom saobraćaju maksimalan broj zaposlenih odbornici planovi generalne regulacije pravilnik o finansiranju i sufinansiranju programa/projekata udruženja prim. dr zoran parčetić prvi rebalans za 2017. godinu sednica skupštine grada sombora severtrans sombor


Džimer Fredet u Panatinaikosu - B92.net\nDžimer Fredet u Panatinaikosu\nAmerièki košarkaš Džimer Fredet potpisao je ugovor sa ekipom Panatinaikosa, javlja košarkaški portal Sportando.\nSN Izvor: B92 ponedeljak, 15.07.2019. | 09:30\nLik je Mormon i jamo je skroman i vaspitan decko.\n(Zakonodavac, 15. jul 2019 14:43)\n@lukhsa, Teško se takvi uklapaju. Uglavnom dolaze sa stavom, "evo došao sa u ovu vašu zabit kojoj ni ime ne znam i treba da ste mi zahvalni na tome."\nDžejSi i slièni su posebni primeri, oni su maltene evro igraèi jer su odmah raskrstili sa igranjem kuæi, a sa tim i na vreme shvatili šta je kontinentalna košarka, timska disciplina i opšta hijerarhija. Sa 30 godina i punim koferima frustracija iz NBA, to ide poznatim jednosmernim putem.\n(jako i do samog kraja, 15. jul 2019 12:10)\nFantastièan napadaè, pre svega šuter. Ali ga odbrana zanima manje od Deja Saviæeviæa.\n(BYU, 15. jul 2019 12:08)\nDobar ali precenjen igrac! Ja prvi obozavam te dobre sutere za 3 pts ali budimo realni. U NBA je bio ispodprosecan igrac sa nijednom vrhunskom sezonom.. za njega je recimo jedan JJ Redik igracina!\n(Otac Makarije, 15. jul 2019 12:04)\nkakva je ovo haubica,ko prati ncaa zna o cemu pricam,taj je trpao po 30 pts lagano\n(leri ptica, 15. jul 2019 10:40)\nDecko je fantastican suter ali ima problem sa glavom i kompleks da on mora biti "taj" u ekipi i zato nije nista napravio u NBA, a dominirao je u Kini.\nBas me zanima kako ce se uklopiti u Evropi i koliku ce slobodu imati, ako prihvati ulogu kao Carroll u Realu moze da napravi lepu karijeru...\n(lukhsa, 15. jul 2019 10:39)\nTeach me how to Jimmer teach me teach me how to Jimerrr\n(Kvadriceps, 15. jul 2019 09:27)


“ISTORIJA NASILJA”: Posle silovanja, ostaju ksenofobija, rasizam i homofobija | Ekspres.net\n“ISTORIJA NASILJA”: Posle silovanja, ostaju ksenofobija, rasizam i homofobija\nN. Ginić/Foto: Bitef\nMladi Eduard, student iz francuske provincije, u Božićnoj noći, sa knjigama pod rukom, upoznaje neodoljivog, nametljivog Alžirca. Uprkos početnom snebivanju, odvodi ga u svoj iznajmljeni stan. Početna nežnost i nepretenciozni intimni razgovori, isparavaju tog jutra, kada stranac pljačka Eduarda, siluje ga, preti mu pištoljem i ostavlja ga povređenog, zbunjenog i razočaranog rečima: Da li bi sada trebalo da odem?\nNekoliko sati kasnije, Eduard i dalje leži uplašen u stanu, čekajući da stranac ponovo zakuca i oskrnavi njegove, već urušene i ukaljane snove. U policijskoj stanici, u bolnici, i kasnije, razgovarajući sa svojom sestrom, Eduard pokušava da se priseti noći od koje je počeo sve da mrzi, od koje je verovao da više niko, kao i on, nema pravo na sreću. Tek onda, erotski-krimi zaplet kulminira ličnom ispovesti koja razotkriva provincijalnost, ksenofobiju, zatucanost, neosetljivost društva, nespremnog da prigrli jednog mladića i barem donekle ublaži njegovu traumu. Umesto utehe, on nailazi na osudu i nerazumevanje.\nPročitajte još: Mladež bez boga – Zašto ubijaš? A zašto ne\nAutobigrafska drama “Istorija nasilja”, mladog francuskog pisca Eduarda Luija, premijerno je prikazana na 53. Bitefu u režiji čuvenog nemačkog reditelja Tomasa Ostermajera. Ovom predstavom, Ostermajer kao da se vraća u svoju ranu, mladalačku fazu koju su odlikovale savremene teme, žestoka glumačka igra, video-radovi i izvođenje muzike uživo.\nČetiri glumca su oštro, neuvijeno i uznemiravajuće prikazali samorefleksivno pisanje Luija. Snimajući se telefonom, dok se slika u krupnom planu projektuje na belom zidu iza gotovo gole pozornice, oni u dva sate, kroz monologe, ispitivanja i preuzimanjem različitih uloga, otkrivaju trulost ljudskog sapatništva.\nMladog Eduarda glumi Laurenz Laufenberg koji uz ogoljavanje svoje ranjivosti i patnje, pokazuje neverovatnu snagu racionalnosti i opraštanja. U ulozi azilanta Reda, intenzivne ličnosti čije nestabilno psihičko stanje eksplodira u brutalnosti, pa onda i pokajanju, pojavljuje se Renato Šuš. Alina Stigler i Čistof Gavenda igraju stariju sestru i njenog supruga, vozača kamiona.\nMladi pisac Eduar Lui\nEduar Lui (1992), rođen je i odrastao na severu Francuske u siromašnoj porodici koja je primala socijalnu pomoć. Siromaštvo, rasizam i alkoholizam, problemi sa kojima se suočavao tokom detinjstva, postaju primarna tema njegovih književnih dela. Završio je EHES (Visoku školu društvenih nauka) i postao prvi u porodici koji je stekao visoko obrazovanje. Objavljuje prvi roman Edijev kraj 2014. godine, koji, uprkos tome što je izazvao kontroverze zbog načina na koji prikazuje radničku klasu, u Francuskoj postaje bestseler i prevodi se na više od 20 jezika. Svoj drugi roman, Istorija nasilja (Histoire de la violence), Lui objavljuje 2016. godine. Ta autobiografska rekonstrukcija događaja tokom Badnje večeri 2012, kada je silovan i zamalo ubijen, kao središnju temu ima cikličnu prirodu društvenog nasilja koje neprekidno rađa novo nasilje.\nPročitajte još: Orest u Mosulu – Osveta ili oprost\nU autorskom tekstu Zašto moj otac glasa za Le Pen, koji je 2017. objavljen na naslovnoj strani The New York Times-a, Lui zastupa stav da uzrok za porast popularnosti nacionalistički i desničarski orijentisanih političara među radničkom klasom i siromašnim slojevima Francuske treba tražiti u izmenjenim prioritetima levice. Godine 2018, on objavljuje svoj treći roman, Ko je ubio moga oca, u kom dalje razvija tu temu. Lui stvara pod snažnim uticajem sociologa Pjera Burdjea, ali i pisca Vilijama Foknera, što se ogleda u činjenici da je jezik njegovih romana često prožet svakodnevnim govorom.\nTags Biteffrancuski studentistorija nasiljapozorištetomas ostermajer\nESHALOVA TETRALOGIJA: “Orest u Mosulu” na otvaranju Bitefa Gagi Jovanović i ćerka prvi put zajedno u pozorištu INTERVJU, NEBOJŠA BRADIĆ: Kultura kao meka diplomatija SEĆANJE NA BARDA SRPSKOG GLUMIŠTA: Milivoje Živanović, samouki apostol glume


Evo gdje hrvatski građani najviše sklanjaju novac - Poslovni dnevnik\nAutor: Poslovni.hr , 12. listopad 2020. u 13:14\nUkupni depoziti u kolovozu iznosili su 322,7 milijardi kuna, 6,5 posto više nego lani.\nUkupni depoziti kod poslovnih banaka krajem kolovoza iznosili su 322,7 milijardi kuna te su porasli i na mjesečnoj i na godišnjoj razini, pokazuju najnoviji podaci Hrvatske narodne banke (HNB).\nUkupni valutni depoziti krajem kolovoza su u odnosu na srpanj porasli za 2,6 milijardi kuna odnosno 1,5%, a na godišnjoj razini porasli su za 6,5 milijardi kuna odnosno 3,9%, čime su pozitivna kretanja zabilježena 14. mjesec. Analitičari kažu da bi izgledna mogućnost smanjenja budućeg raspoloživog dohotka građana i poteškoće u realnom sektoru, mogle usporiti rast ukupnih depozita kod banaka. “Ipak i dalje očekujemo najsnažniji rast kod depozitnog novca zbog nastavka okruženja niskih kamata, visoke sklonosti držanja likvidnih sredstava i nesklonosti ulaganju u ostalu financijsku imovinu“, zaključuju analitičari RBA.