Coaching i consulting – Centar za lični razvoj i savetovanje Kesejić\nCoaching i consultingSandra Kesejic2018-08-15T17:03:12+02:00\nSvi uspešni i moćni ljudi, da bi to postali, su u nekom trenutku sebi pribavljali usluge profesionalnih coach-eva (Ličnih i poslovnih trenera), zato što time obezbeđuju siguran uspeh za sebe, svoj lični razvoj i posao kojim se bave.\nMentorsvo u okviru Centra za lični razvoj Vam omogućuje da lično u prostorijama Centra, kao i iz udobnosti Vašeg doma poboljšavate kvalitet Vašeg života, kako iz oblasti ličnog razvoja tako i iz oblasti poslovnih veština.\nPotrebno mi je da savladam nove lične i poslovne veštine, kako bih unapredio/la svoje poslovanje, koje su veštine najbolje i kako da ih naučim\nKomunukacija sa okolinom mi predstavlja poteškoće, teško iznosim svoje mišljenje, stavove\nImam problem sa partnerom, roditelji me ne razumeju\nKako da poboljšam, unapredim svoje samopouzdanje\nMotivacija mi je slaba i često odustajem\nSusreo/la sam se sa posebno teškim poslovnim slučajem, za koji nikako da iznađem rešenje\nLični trener (personalni coach) daje odgovore na slične situacije i pitanja koja mogu iskrsnuti na putu ličnog razvoja , poslovnom napredku kao i u postojećem poslovanju, pomaže da se dođe do rešenja, pretvara probleme, poteškoće u izazove i omogućava svojim klijentima da kroz stručno vođstvo, edukaciju i treninge, spoznaju šta je to što žele da postignu i da im na način davanja podrške, ali i izazova, pomogne na putu do ostvarenja njihovih ličnih ciljeva i snova.\nVredimo onoliko koliko znamo, što se najdirektnije odražava na naš lični i poslovni uspeh. Ako i Vi želite da postignete taj uspeh, udovoljite sebi i angažujte naše trenere da Vas nauče novim veštinama i pomognu Vam da ostvarite svoj puni ljudski i poslovni potencijal.\nTreneri (coach-evi) koji u saradnji sa Centrom za lični razvoj i savetovanje Kesejić daju svoju ekpertizu u polju ličnog i poslovnog treninga i savetovanja, su stručni pojedinci u ovoj oblasti edukacije i mentorstva, koju su svoja znanja i iskustva sticali u praksi. U zavisnosti od oblasti poslovanja ili ličnog razvoja u kojoj želite da napredujete, možete odabrati različite trenere, članove Centra.\nOdaberite pravog trenera!\nUkoliko ste i sami trener iz neke oblasti poslovanja i ličnog razvoja i želite da ponudite Vašu ekspertizu načim članovima, javite nam se kako bismo ostvarili saradnju.


Početak » Privesci » Privezak Star Wars BB8 »\nMalo osveženje u filmu Star Wars, Episode 7: The Force Awakens. U čast omalenog BB8 mi nudimo kasicu za novac da štedite za svaku sledeću projekciju tj.za svaki sledeći Star Wars proizvod. BB8 je svakako pouzdan i odan. Primetili smo da ih ima sve više, ali sa druge strane cene su ipak pristupačnije. Dizni radi svoj komercijalni posao kako valja. Možda je pred nama nova ljubavna romansa, možda je ovo nova devojka matorog R2-D2-a?\nstar wars, r2d2, bb8, filmovi,


plavno | D.I.C. Veritas\nArhiva oznaka: Plavno\nPlavno.rs, 02.04.2022, Izveštaj sa promocije knjige ZABRANJENO PLAKANJE, Emilio Manfrini\n11. April 2022. 00:23\nPromocija knjige „Zabranjeno plakanje, Hronika neočekivanog putovanja“, italijanskog autora Emilija Mangrinija, u prevodu Lazara Macure, izdavača Zavičajno društvo Plavno i Udruženja Srba iz Hrvatske, održana je danas u restoranu Banija u Beogradu. Recenzent srpskog izdanja knjige je Jovanka Savić Vukanović. O knjizi su govorili dr Đuro Đurić, Jovo Opačić i …\nObjavljeno u: Članci za naslovnu, Hronika / Tagged: banija, knin, krajina, krajišnici, milojko budimir, oluja, plavno, rsk - republika srpska krajina, savo štrbac, sjeverna dalmacija, srbi u današnjoj hrvatskoj, sudbine, svjedočenja\nPortal Novosti, 17.11.2021, Otpišimo sudske troškove srodnicima žrtava\n17. Novembar 2021. 21:42\nOd 121 analiziranog slučaja u kojima su tužitelji tražili naknadu štete zbog ubojstva bliske osobe tokom rata, samo je 15 zahtjeva usvojeno i to kada je utvrđena kaznena odgovornost počinitelja. Ostali moraju platiti velike parnične troškove tako da ponovo postaju žrtve, kazala je zastupnica Anja Šimpraga Anja Šimpraga, SDSS-ova saborska …\nObjavljeno u: Članci za naslovnu, Hronika / Tagged: anja šimpraga, benkovac, boris milošević, civilne žrtve, dobropoljci, oluja, plavno, polača, ratna odšteta, ratni zločin, sdss, snv\nJavniservis.net, 28.09.2021, Varivode su simbol ubistava, paleži i pljačke nakon ’Oluje’\n30. Septembar 2021. 00:15\nGovor Verana Matića u Varivodama. Prošle godine sam prisustvovao ovoj veoma važnoj komemoraciji koja je bila uvod u zajedničke komemoracije na mestima stradanja predstavnika hrvatske i srpske zajednice. Zajedništvo je ključna reč za uspostavljanje mira, mirovne politike i obnovu poverenja, stabilnosti, toliko važnih za sadašnji i budući život. Ovde sam …\nObjavljeno u: Članci za naslovnu, D.I.C. Veritas u medijima, Pomeni - In memoriam / Tagged: civilne žrtve, dic veritas, godisnjice oluje, golubić, gošić, ićevo, kistanje, knin, krajina, krajišnici, mokro polje, nestali, plavno, savo štrbac, v.matić, varivode


Život u Gerontološkom centru Kruševac - Penzin\nPočetna Magazin Godine Dom i stanovanje Život u Gerontološkom centru Kruševac\nFotografija: sonjabgd, Kruševac – Car Lazar\nIako domski smeštaj starijih ljudi u Kruševcu postoji još od 1986. godine, tek je poslednjih godina primećen porast broja porodica koje se odlučuju da brigu o najstarijima prepuste stručnjacima.\nU Gerontološkom centru napominju za Centar za istraživačko novinarstvo Kruševac (CINK) da u poslednje dve godine raste broj korisnika, ali na žalost, onih koji zahtevaju celodnevnu medicinsku negu.\n“Prosečna popunjenost naših kapaciteta je 79 posto, što je oko 180 korisnika”, navodi za CINK Slavica Đurđević, direktorka Gerontološkog centra Kruševac. “Na smeštaju imamo korisnike iz celog Rasinskog okruga (najviše iz Kruševca, Trstenika, Aleksandrovca i Varvarina), ali i iz Kraljeva, Bajine Bašte, Ivanjice, Novog Sada i Beograda, budući da korisnici imaju prava da biraju ustanovu.”\nZakon poznaje stepene podrške koji se zasnivaju na stepenu očuvanosti vitalnih funkcija korisnika. Zastupljenost tzv. treće i četvrte kategorije u Gerontološkom centru sve je očiglednija, dok je broj korisnika prvog, odnosno drugog stepena zavisnosti (samostalna briga uz podsećanje i podrška pri oblačenju, higijeni, terapiji) konstantan. Pored usluga smeštaja, ishrane, higijene, zdravstvene zaštite i nege, korisnici uživaju socijalnu i pravnu sigurnost.\n“Boravak u centru nije samo pružanje i podrška u vezi sa osnovnim životnim potrebama, već nas se tiču i druge njihove potrebe”, naglašava Slavica Đurđević. “Vrlo su važne radno-okupaciona terapija, sportsko–rekreativni, zabavni elementi boravka. Imamo obavezu da napravimo individualni program aktivnosti. Organizujemo izlete, kniževne večeri, priredbe, gostovanja raznih umetničkih društava, posete drugim domovima. Članovi mogu da se uključe u literarne i rukoradne sekcije.”\nPo uputu Centra za socijalni rad, u Gerontološkom centru se radi i urgentno zbrinjavanje, ali se, prema rečima sagovornice CINK-a, tačni razlozi (medicinska nega ili nasilje) ne istražuju.\n“U prošloj godini, imali smo osam urgentnih smeštaja, uvek na raspolaganju imamo izvesne kapacitete kako bi odgovorili na pozive”, ističe Slavica Đurđević. “Naša ustanova radi 24 sata, telefonom se pozivaju kolege koje rade na prijemu.”\nCenovnik za život u Gerontološkom centru opredeljuje Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, ali podzakonski akti još uvek nisu regulisali neposredno ugovaranje boravka između korisnika i Gerontološkog centra. Tako se ugovor potpisuje sa predstavnicima Centra za socijalni rad i srodnika.\nKorisnicima su na raspolaganju tri stambena paviljona u Kosovskoj ulici br. 116, dok u okviru doma funkcioniše i četvrti objekat ekonomskog karakatera (kuhinja, trpezarija, vešeraj, majstorska radionica, frizerski salon).\nU svakom paviljonu su jednokrevetne i dvokrevetne garsonjere, a zavisni korisnici smešteni su u pet stacionarnih paviljona objekta B. Svaki paviljon ima klub, TV salu i dnevni boravak. Različiti su razlozi života u instituciji domskog smeštaja za stare.\nJednom od najstarijih korisnika Živku Bačaninu (93), Gerontološki centar je stalna adresa skoro osam godina.\n“Ponekad želim da idem mojoj kući, ali bratanac mi kaže da mi je bolje ovde”, kaže Živko Baćanin. “Jeste, bilo bi mi teško samom, puno je tu posla. Nema u blizini nikoga, nemam ni kuća. Moji prijatelji su pomrli. Kad sve saberem, najbolje mi je ovde. Ne mislim ni o lekaru, ni o hrani. Družim se sa Radojkom. Pijemo kafu, razgovaramo. I svi poštuju i moje godine i mene, lično.”\nMilan Trivić (53), izbeglica iz Hrvatske, boravio je po kolektivnim centrima sve dok ih nisu zatvorili. Stanar je Gerontološkog centra Kruševac već 13 godina.\n“Ne mogu da se požalim, imamo dobre uslove, svi mi izlaze u susret ukoliko imam neki problem”, kaže za CINK korisnik Milan Trivić. “Svakog drugog dana sam na dijalizi, tako da imam manje slobodnog vremena. Uglavnom od šper–ploče pravim razne radove. Rezbarenjem stvaram kola, kočije, bicikle, ukrasne predmete… Lakše mi je kada se zanimam.”\nTrivić podvlači da u Domu ima hranu, negu, zdravstvenu zaštitu i društvo. Sa porodicom je u redovnom kontaktu. Brata koji živi u Beogradu posećuje jednom mesečno ili on, zajedno sa bratancem, dolazi u Kruševac. Ima i sestru koja živi u Batajnici i dve sestre u inostranstvu.\nVera Stojanović (79), koja je u domu od maja 2000. godine, poreklom je iz Velike Kruševice kod Kruševca. Njen motiv dolaska sasvim je drugačiji od većine stanara kruševačkog Centra.\n“Dolazak u dom je bio iznenađenje i za mene samu. Živela sam kao podstanar sa sinom koji je preminuo ove godine”, priča Vera Stojanović. “Moja poznanica, korisnica doma, upoznala me je sa Živojinom Stojanovićem koji je živeo u domu, inače povratnikom iz Australije. Družila sam se sa njima i Živojin je insistirao da počnemo da živimo zajedno. I tako, Živojin je postao moj muž i ja sam se preselila. Da nije bilo njega, nikada mi ne bi palo na pamet da dođem. A lepo nam je bilo ovde, lepo smo živeli. Na žalost, preminuo je 2014. godine.\nNajlepši deo života, smatra baka Vera, za nju je upravo bio u Domu, gde je često posećuju bratanice.\n“Radila sam u Konfekciji ‘Zvezda’ i volim da šijem i da vezem” priča gospođa Stojanović. “Imam šivaću mašinu u garsonjeri. Ranije sam šila svima: i direktorki, doktorkama, sestrama, a i komšinicama u domu. Sad više ne mogu da krojim, ne slušaju me ruke. Uradim neku prepravku, ukrasim detaljima kakav komad garderobe. Aktivna sam u ženskom klubu. Odlazim do grada, pijace, prodavnice, a posećujem se i sa prijateljicama.”\nZa starije Kruševljane kojima je neophodna briga, a nisu iz nekog razloga smešteni u Gerontološki centar, lokalna samouprava finansira dnevnu uslugu – pomoć u kući. Ukupno 16 gerontodomaćica pokrivalo je, 2015. godine, potrebe 116 korisnika.\n“Stručnjaci Centra za socijalni rad procenjuju stepen potreba ove uluge na dnevnom, nedeljnom i mesečnom nivou”, iznosi Slavica Đurđević. “Pomoć se pruža i višečlanim porodicama, ali uglavnom su to staračka domaćinstva čija deca nisu u situaciji da se brinu o roditeljima.”\nTekst je deo medijskog projekta koji KruševacPRESS radi za grad Kruševac u okviru konkursa za sufinansiranje projekta radi ostvarivanja javnog interesa u oblasti javnog informisanja na teritoriji grada Kruševca u 2016. godini.\nTags:centar za socijalni raddom za stareGerontološki centar KruševacKruševacsamačka staračka domaćinstvastanovanjestarostzbrinjavanje


Cialis tablete 3800mg 10kom - Preparati za Potenciju\nPočetna / Muškarci / Cialis tablete 3800mg 10kom\n4 1.325,00 RSD\nCialis tablete 3800mg 10kom količina\n„Cialis na prirodnoj bazi“ je vrlo efektan prirodni preparat za potenciju muškarca napravljen od biljnih sastojaka. Prirodni sastojci u Cijalisu mogu da „poprave“, odnosno regenerišu oštećene organe koji su oštećeni iz raznih razloga, pomaže pri savladavanju stresa, umora i uspostavlja duhovnu i emotivnu ravnotežu.\n1 pilula kada je potrebno uzima se sa toplom-vrelom vodom (60-90 minuta pre seksualnog odnosa).\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „Cialis tablete 3800mg 10kom“ Odustani od odgovora


Bh. prirodna izvorska voda “Ella” sponzor našeg Alije Imamovića\nU kabinetu načelnika Općine Hadžići g. Hamde Ejubovića, u prisustvu direktora kompanije Milkos d.o.o. Adina Fakića danas je zvanično potpisan ugovor sa perspektivnim mladim sportistom općine Hadžići. Ugovor je sklopljen ispred brenda “Ella” i atletičara Alije Imamovića za generalno sponzorstvo u 2020. godini. Kompanija Milkos je prepoznala rad i rezultate ostvarene u prethodnim godinama.\n„Zahvaljujemo se bosanskohercegovačkom brendu “Ella” vodi i čitavom menadžmentu firme na čelu sa direktorom Adinom Fakićem, što su nam ukazali povjerenje, i što žele da budu dio naše priče u 2020.godini.\nNaši ciljevi su jasni i težićemo da uvijek budemo najbolji u onom što radimo. Nama je ovo sponzorstvo od velikog značaja i u mnogome će nam pomoći u samom trenažnom procesu. Važno za napomenuti je i to da po prvi put u dosadašnjoj karijeri imamo sve potrebne uslove za nesmetano treniranje, tako da od sljedeće godine očekujemo mnogo. Sretni smo zbog svega jer napokon vidimo, na nečemu konkretnom, da se sav trud i rad isplaćuju i da će uvijek biti ljudi koji će to prepoznati. Naš cilj je da ova priča ide još dalje, da bude motivacija drugima i nikad ne smijemo zaboraviti činjenicu da je sve moguće kada to jako želimo. Zajedno gradimo bolju budućnost i bolje sutra za sve nas.“ poručuje trener Alije Imamovića.\nKao jedna od mnogobrojnih kompanija sa sjedištem u Hadžićima Milkos d.o.o je vidio priliku i izrazio želju za saradnju sa Alijom Imamovićem, a ponukan tekstom koji je nešto ranije objavljen na stranici www.hadzici.ba. Vodeći ljudi kompanije Milkos smatraju da je jačanje lokalne zajednice pravi put i da će ulaganje u mlade i talentovane ljude svima u konačnici donijeti korist.\nNačelniku Općine Hadžići uručena je zahvalnica za nesebičnu podršku i pomoć u nastavku ostvarivanja vrhunskih rezultata našeg potencijalnog budećeg olimpijca Alije Imamovića.


Prilikom pretrage za jeftina Rent a Car usluga u Argentina, Perfil Rent a Car je jedna od 134 Renta a Car agencija koje poredimo da bi vam pronašli pravi automobil po pravoj ceni. Ispod je lista svih lokacija u Argentina gde Perfil Rent a Car imaju svoju poslovnicu. Pretražite danas Perfil Rent a Car Rent a Car u Argentina sa Rentalcars.com i budite sigurni da ćete dobiti najbolju cenu.\nRentalcars.com je operativno ime kompanije Traveljigsaw Limited koja je d.o.o. kompanija registrovana u Engleskoj i Velsu (Broj: 05179829) sa registrovanim predstavništvom na adresi 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. PDV broj: GB 855349007. ID: B587D


Kosovo: Napadnut istraživački novinar, mogući razlog dokumentarac o Islamskoj državi - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Kosovo: Napadnut istraživački novinar, mogući razlog dokumentarac o Islamskoj državi\nIstraživački novinar Visar Durići teško je povređen kada su ga tri maskirane osobe napale noćas na ulazu zgrade u kojoj stanuje u Kosovo Polju.\nDurići je posle izjave koju je tim povodom dao policiji rekao da ga je najpre napala jedna osoba kojoj su se potom pridružile još dve.\n„Tukli su me oko minut i po, slomili su mi četiri zuba i povredili vilicu i nos“, kazao je Durići novinarima u Prištini.\nNavodeći da je od 2014. godine dobijao pretnje, ocenio je da je možda napadnut zbog rada na dokumentarnom filmu o borcima Islamske države u Siriji koji emituje na televiziji i onlajn medijima.\nPortparol Policije Kosova za region Prištine, Agron Borovci rekao je ranije da je policija u koordinaciji sa državnim tužiocem, pokrenula istragu o incidentu.\nDurići je neposredno pre napada bio gost emisije „Politico“ prištinske televizije Kanal10, gde je govorio o jučerašnjem hapšenju 12 osoba osumnjičenih za primanje i davanje mita u kosovskoj Agenciji za razvoj poljoprivrede.


Rusko selo Ojmjakon nosi titulu najhladnijeg na svijetu\nMinus dostigao - 71!\nU ruskom selu Ojmjakon temperature se spuštaju i do minus 71 stepen!\nAko žele da koriste automobile, Ojmjakonci moraju po čitav dan da drže upaljene motore, jer u surpotnom ne mogu ponovo da ih pokrenu. Na mobilne telefone ni ne pomišljaju, jer čak i da ima mreže, aparati na ovakvim temperaturama ne bi mogli da funkcionišu.\nU ruskom selu Ojmjakon, koje nosi titulu najhladnijeg trajno nastanjenog mesta na svetu, ove zime je još hladnije nego obično. A "obično" je u slučaju Ojmjakona relativan pojam: u ovom ledenom naselju temperature se ponekad spuštaju i do minus 71, dok prosječna temperatura u januaru iznosi minus 50!\nU ovo mjesto avioni zimi ne mogu da slete, a pošto ništa od namirnica ne uspijeva, ishrana lokalnog stanovništva sastoji se od mesa irvasa i konja, čijim se uzgojem uglavnom i bave, i ribe koju love kroz rupe u ledu.\nTu je i prodavnica u kojoj mogu da nabave osnovne potrepštine, a uprkos jednoličnoj ishrani uglavnom su zdravi, jer mlijeko stoke koju gaje sadrži puno vrijednih minerala i vitamina.\nVećina kuća grije se na ugalj i na drva, a ako uglja ponestane, na drva prelazi i lokalna elektrana.\nPosjeta : 851


LIŠENO SLOBODE DEVET OSUMNJIČENIH ZA ZLOĆINE PROTIV ČOVJEČNOSTI NA PODRUČJU SOKOCA — Bosnjaci.Net\nLIŠENO SLOBODE DEVET OSUMNJIČENIH ZA ZLOĆINE PROTIV ČOVJEČNOSTI NA PODRUČJU SOKOCA\nObjavljeno: 16. September 2020. 14:09:37\nU koordiniranoj akciji na terenu, postupajući po nalogu tužitelja iz Posebnog odjela za ratne zločine, policijski djelatnici SIPA, u ranim, jutarnjim satima, na području općine Sokolac, locirali su, identificirali i lišili slobode sedam osumnjičenih osoba, prenosi Anadolu Agency (AA).


Brčko, 13.12.2019 – Šef Delegacije EU i specijalni predstavnik Evropske unije u Bosni i Hercegovini Johann Sattler posjetio je Agroindustrijski kompleks STUDEN Holdinga u Brčkom. Tokom posjete ambasador Sattler obišao je proizvodne pogone fabrike za proizvodnju jestivog ulja BIMAL, STUDEN-AGRANA Rafineriju šećera i proizvodnju brčanske kafe MINGOS. „Svaka posjeta Agroindustrijskom kompleksu STUDEN Holdinga je značajna […]\nBrčko, 28.11.2019 – BIMAL Grupa je uspješno završila postupak preuzimanja tradicionalne somborske fabrike za proizvodnju jestivog ulja NOVO SUNCE i time zvanično postala većinski vlasnik. Kupovinom fabrike NOVO SUNCE, poslovna grupa BIMAL je potvrdila svoju lidersku poziciju. „Cilj naše akvizicije je ukrupnjavanje i jačanje industrije ulja u regiji Zapadnog Balkana. Naša namjera je da kompaniju […]\nSarajevo, 26.11.2019 – Na trećem po redu In Store izboru „must have“ proizvoda u Bosni i Hercegovini, jestivo ulje brčanske fabrike BIMAL, BIMAL OMEGA proglašen je dijelom obaveznog trgovačkog asortimana. Na svečanosti povodom promocije 100 „must have“ proizvoda, dodijeljena su prestižna priznanja kompanijama čiji se proizvodi nalaze na ovoj listi. „BIMAL OMEGA je „must have“ […]\nBroj: 320/2019 Datum: 11.11.2019. godine Na osnovu člana 29. Statuta D.D. „ŽITOPROMET“ za proizvodnju i promet, ul. Industrijska br.3 Brčko distrikt BiH, OPU – broj: 1766/2009, sa izmjenama i dopunama OPU – broj: 1755/2011, OPU – broj: 2787/2013, OPU – broj: 2294/2014, OPU – broj: 71/2017 i OPU – broj: 2661/2017, a u skladu sa […]\nObavještenje o sazivanju godišnje Skupštine „BIMAL“ dioničko društvo za proizvodnju ulja\nBroj: 662/19 Datum: 12.11.2019. godine Na osnovu člana 22. i 23. Statuta „BIMAL“ dioničko društvo za proizvodnju ulja ul. Bijeljinska br. 9, Brčko distrikt BiH OPU – broj: 1032/09, sa izmjenama i dopunama OPU – broj: 1251/2011 i OPU – broj: 686/2013, OPU – broj:193/19, a u skladu sa odredbama člana 224. stav 2. Zakona […]


Američka tehnologija na našem tržištu: Kompanija "Mucić & Co" d.o.o. iz Ljubuškog otvara novi pogon za proizvodnju šupljih ploča i fasadnih termo-izolacijskih panela - Akta.ba\nAmerička tehnologija na našem tržištu: Kompanija "Mucić & Co" d.o.o. iz Ljubuškog otvara novi pogon za proizvodnju šupljih ploča i fasadnih termo-izolacijskih panela\n24.03.2008. 11:05 / Izvor: Dnevni list\nOtvaranjem novog pogona za proizvodnju šupljih ploča kompanija "Mucić & Co" najavljuje ekspanziju na tržištu diljem regije u izgradnji objekata primjenom nove tehnologije. Riječ je o pogonu koji je zajednička investicija kompanije "Mucić & Co" d.o.o. Ljubuški (BiH) s udjelom od 33,53 i preduzeća "Mucić & Co" d.o.o. Gornji Muć (RH) s preostalih 66,43 posto. Prateći nove trendove, vođeni namjerom da povećaju proizvodnju i kvalitetu građevina, kompanija "Mucić & Co" odlučila se za investiranje u ovaj pogon za proizvodnju prednapregnutih šupljih ploča i fasadnih termo-izoliranih panela po američkoj tehnologiji kompanije "Spancrete".\nKako ističe generalni direktor kompanije dipl. ing. građ. Stanislav Mucić riječ je o pogonu vrijednom 10 miliona eura, smještenom na površini od 60.000 metara kvadratnih, gdje je izgrađena proizvodna hala od 10.500 m2. U novom pogonu proizvodit će se prednapregnute šuplje ploče i fasadni termo-izolirani paneli s mogućnošću vanjske obrade, izrađeni po savremenoj tehnologiji američke kompanije "Spancrete" koja je i isporučila kompletne strojeve koji prate tehnologiju proizvodnje ovih elemenata.\nOtvaranjem ovog pogona Ljubuški će, uz pogone u Mađarskoj,Turskoj i Saudijskoj Arabiji dobiti jedan od najsavremenijih pogona u svijetu koji koristi Spancrete tehnologiju za proizvodnju šupljih betonskih ploča i fasadnih panela. Kompanija "Spancrete" je vodeći proizvođač AB montažne konstrukcije u Americi, te je ujedno i proizvođač strojeva za proizvodnju ošupljene ploče. Kada je riječ o samim pločama koje su proizvedene tehnologijom američke kompanije "Spancrete", njihova je primjena višestruka. Mogu se koristiti kao horizontalne ploče ili fasadni elementi u visokogradnji (stanogradnji , industrijskim i poslovnim objektima), te konstrukciji za izgradnju mostova i marina.\nU razgovoru s projektantom kompanije "Mucić & Co", Radoslavom Markićem, dipl. ing.građ., istaknuta je prednost šuplje ploče prije svega u manjoj statičkoj visini, primjeni tehnologije prednapinjanja čime se savladavaju veliki rasponi i opterećenja, te mogućnosti lake ugradnje instalacija kroz šupljine što daje razne tehničke mogućnosti projektantima. Bitno je istaknuti da je armatura ploče od visokovrijednog prednapregnutog čelika koji je i do tri puta kvalitetniji od običnog čelika čime su osigurani uvjeti veće nosivosti i zaštite od korozije izvana.\nSama požarna otpornost ovih elemenata iznosi i do četiri sata što je dodatna potvrda kvalitete ploče. S obzirom da proizvodnja betona za šuplju ploču podliježe strogim kriterijima, kompanija je osigurala kupnju nove automatske betonare kapaciteta 180m3/h. Uloženo je dosta vremena i truda od tehnologa betona "Mucić & Co" kako bi se poboljšala receptura betonske smjese te dobio idealni proizvod. Ploča kao finalni proizvod je gotovo idealno ravna i spremna odmah za bojanje čime se izbjegavaju dodatne radnje sanacije površina zbog zahtjeva estetike.\nOd 1946. do danas "Spancrete" je uspješno instalirao više od 50 pogona diljem svijeta (Amerika, Rusija, Armenija, Australija, Kina, Danska, Gvatemala, Mađarska, Južna Koreja, Švicarska, Japan, Saudijska Arabija, Irska, Mađarska, Turska itd.). Osnivači su i urednici vodećeg stručnog časopisa iz područja montažne gradnje PCI (Precast Concrete Institute) Journal, kao i osnivači udruge proizvođača Spancrete montažne konstrukcije čiji su članovi proizvođači iz cijelog svijeta.\nU julu 2007., stručni tim kompanije pod vodstvom generalnog direktora Stanislava Mucića je bio u posjeti njihovim pogonima u Americi, i u tom su razdoblju direktor kompanije "Mucić & Co". Stanislav Mucić i predsjednik uprave Spancrete Machinery Corporation Joe Dugan u sjedištu SMC u Waukesha, WI, potpisali ugovor o kupnji strojeva za proizvodnju ošupljene ploče. Kupovinom njihove opreme kompanija "Mucić & Co" pristupila je udruzi proizvođača Spancrete montažne konstrukcije i postala njihov ravnopravni član.\nPostavši ravnopravni član udruge, kompanija "Mucić & Co" planira sudjelovati na svim važnim svjetskim okupljanjima proizvođača, gdje se razmjenjuju iskustva i razvijaju nova rješenja. To će omogućiti kompaniji "Mucić & Co" da budućim investitorima i projektantima ponudi najnovija svjetska dostignuća u području AB konstrukcija, te u suradnji s njima redovito održava stručne seminare kako bi im što više približili ovu tehnologiju.\nPored uvođenja novih tehnologija, cilj kompanije "Mucić & Co" je stalno usavršavanje stručnog kadra kao i stipendiranje najboljih studenata čime se želi udovoljiti i najzahtjevnijim izazovima struke. Kroz suradnju s institutima i sveučilištima ide se i korak dalje u samom razvoju tehnologije betonskih konstrukcija.\n"Pogon koji otvaramo 29. marta omogućit će nam proizvodnju 1 500 m2 šupljih ploča dnevno, što tokom godine znači proizvodnju od 350.000 m2 prednapregnutih šupljih ploča, a uz već postojeće pogone u kojima se proizvode montažni elementi u prednapregnutoj i klasičnoj izvedbi, naša će ukupna proizvodnja dostignuti čak i pola miliona kvadrata ploča što u konačnici znači 500.000 m2 objekata na godinu", ističe Radoslav Markić, dipl. ing. građ.\nIako u novom pogonu, zbog savremene tehnologije proizvodnje, neće raditi više od 8 do 10 radnika u jednoj smjeni, tokom ove godine očekuje se zapošljavanje novih radnika u pratećim pogonima. Uz to, zasigurno će se povećati potreba za transportom naših proizvoda, pa će i preduzeća koja nam u tome pružaju usluge imati višestruke koristi.\nPovećavanjem kapaciteta, te uvođenjem novih tehnologija kompanija "Mucić & Co" vidi svoju budućnost kao vodeća tvrtka u proizvodnji i montaži AB konstrukcija na području jugoistočne Europe. Što se tiče otvaranja novoga pogona, prema riječima Stanislava Mucića, 29. marta očekuje se prisutnost velikog broja predstavnika gospodarskog, političkog i kulturnog života Hrvatske, FBiH, RS, Zapadnohercegovačke županije, te Splitsko-dalmatinske županije, ali i zemalja u regiji. Samo otvaranje bit će popraćeno bogatim kulturno-umjetničkim programom, a taj će dan preduzeće "Mucić & Co" d.o.o. pokloniti gradu i veliki koncert Mate Bulića i Mladena Grdovića.\nfasadni termo izolirani paneli\nPomoć kompanijama kroz kredite od ukupno 2,3 miliona maraka\nHercegovački poduzetnici osnovali kanal na hrvatskom jeziku - Naša TV\nMucić & Co: Kompletna realizacija projekta po sistemu "ključ u ruke"\nHrvatski konzorcij u trci za izgradnju kamionskog terminala u Pločama\nMucić&CO za 2,61 milijun eura gradi tri granične inspekcijske postaje\nGrađevinska i metalna industrija BiH planira proboj na katarsko tržište\nS ulaskom Hrvatske u EU BiH može profitirati\nProizvodnja zelene energije sve modernija: Solarna elektrana uskoro i u Čitluku?\nMucić&Co izgradio i u rad pustio solarnu elektranu "Solero 2B"\nSolarni bum u Hercegovini: Oko 35 proizvođača ide u proizvodnju energije iz sunca\nMucić&Co gradi solarnu elektranu\nMucić&Co predstavio projekt: Ljubušaci dobijaju inovativni S CENTAR\nPrva faza izgradnje kolektora u Tomislavgradu: Izvođač radova poznat za desetak dana\nInvesticija od 140 miliona eura: Kreće izgradnja terminala tekućih tereta u Luci Ploče\nKreće "polijetanje": Započele pripreme za izgradnju Airport Center Sarajevo\nFERK: Donesena rješenja o izgradnji energetskih objekata\nKoridor Vc: Osam kompanija u utrci za izgradnju dionice Bijača –Počitelj\nMUCIĆ & CO d.o.o. Ljubuški\nMeđugorska 34 88320 Ljubuški


Kupi Super Robot Taisen T Nintendo Switch | CD Key | Cene od RSD7923.55 - Keysforgames.rs\nKupi Super Robot Taisen T Nintendo Switch. Super Robot Taisen T Nintendo Switch CD Key, najbolje poređenje cena\nKeysforgames.rs > Console Games > Super Robot Taisen T Nintendo Switch\nO Super Robot Taisen T Nintendo Switch\nUporedite cene i kupite Super Robot Taisen T Nintendo Switch key povoljno! Nakon kupovine, Kupite igre za Nintendo Svitch kod vam omogućava da preuzmete, instalirate i reprodukujete Super Robot Taisen T Nintendo Switch direktno na Kupite igre za Nintendo Svitch\nTrenutno najniža cena 27-06-2022 za Super Robot Taisen T Nintendo Switch ključ u Nemačkoj je RSD 7923.55\nPronađite sve dostupne prodavce za Super Robot Taisen T Nintendo Switch i kupite Super Robot Taisen T Nintendo Switch. Uporedite ih ovde da biste pronašli najbolje cene, štedeći vreme i novac!\nNaručite Super Robot Taisen T Nintendo Switch na kućni prag ili nabavite Key Code/nalog za igricu ili Nintendo Switch nalog i aktivirajte ga na Nintendo eShop-u.\nUživajte u najboljim ponudama za Super Robot Taisen T Nintendo Switch sa keysforgames.rs\nKupi Super Robot Taisen T Nintendo Switch Key po najjeftinijoj ceni\nIzaberite verziju igre Super Robot Taisen T Nintendo Switch Standard\nIzaberite DLC Super Robot Taisen X PS4\nKupi povoljno digitalni kod za preuzimanje, Key za aktivaciju licence Super Robot Taisen T Nintendo Switch\nDostava Super Robot Taisen T Nintendo Switch u Evropi\nVaš Super Robot Taisen T Nintendo Switch će vam biti dostavljen na kućni prag u Evropi. Zato obavezno pročitajte opis prodavca, kako za ograničenja regiona, tako i za dodatne troškove, kao što su troškovi isporuke.\nDostava Super Robot Taisen T Nintendo Switch\nVaš Super Robot Taisen T Nintendo Switch će vam biti dostavljen na kućni prag. Zato obavezno pročitajte opis prodavca, kako za ograničenja regiona, tako i za dodatne troškove, kao što su troškovi isporuke.\nSuper Robot Taisen T Nintendo Switch Nintendo Code za preuzimanje\nOvo je digitalni kod za Super Robot Taisen T Nintendo Switch. Aktivirajte kod u Nintendo eShop-u i dodajte Super Robot Taisen T Nintendo Switch u svoju biblioteku.\nŠta je Super Robot Taisen T Nintendo Switch Nintendo nalog?\nDobićete novi Nintendo nalog sa Super Robot Taisen T Nintendo Switch kodom koji je već dodat na njega. Nakon što preuzmete Super Robot Taisen T Nintendo Switch sa ovog naloga, biće dodat vašem privatnom nalogu.\nKakvo je vaše iskustvo sa Super Robot Taisen T Nintendo Switch? Podelite svoje iskustvo i pomozite drugim igračima da izaberu.


U BiH nepismeno 100.000 građana – Jabuka.tv\nPrema istraživanjima koje je proveo UNESCO-ov Institut za statistiku u sklopu inicijative “Obrazovanje za sve” za razdoblje od 2002. do 2004. godine, evidentirano je da je skoro 200.000 građana Bosne i Hercegovine nepismeno, dok se za 2015. godinu predviđa smanjenje ovog broja na 99.000 nepismenih bh. građana.\nSiniša Šešum, projektni službenik u UNESCO-u, istaknuo je da, iako se brojke čine velikim, to ustvari nije zabrinjavajući postotak nepismenih. Također, Šešum dodaje da, prema nekim procjenama, trenutno u našoj zemlji ima nešto više od 100.000 nepismenih i da će točniji podaci biti mogući kada bude urađen popis stanovništva.\nNo, stručnjaci smatraju drugačije.\n-Tužno je što još pričamo o formalnoj nepismenosti, dok nas moderno društvo upozorava na informatičko nepismene. Podatak o broju nepismenih zaista je visok. Imamo dvije kategorije u kojima je nepismenost najzastupljenija – kod starijih od 65 godina i kod pripadnika romske populacije. Činjenica je da će se stariji teško natjerati na naknadno obrazovanje, s obzirom na to da u njihovo vrijeme osnovno obrazovanje nije bilo obavezno – kazao je za Dnevni avaz sociolog Srđan Vukadinović.\nKod Roma, kao marginalizirane grupacije, pokušava se povećati broj pismenih kroz razne obrazovne metode, kao što su stipendije, mada, smatra Vukadinović, to ne pokazuje veliki napredak.\n-Moramo raditi na svijesti romske djece, jer je obrazovanje osnova egzistencije. Iako je osnovno obrazovanje zakonom određeno kao obavezno, nadležni ne mogu sankcionirati roditelje ove djece – istaknuo je on.\nKao glavni razlog velikog broja nepismenih, Vukadinović je naveo rat. Prema njegovim tvrdnjama, naime, u vrijeme kada se trebala razvijati u svakom pogledu, pa i u pogledu obrazovanja, BiH se borila za državnost, za opstanak.


Odgođena sjednica Boračke organizacije | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Odgođena sjednica Boračke organizacije\nOdgođena sjednica Boračke organizacije\nISTOČNA ILIDžA – Sjednica Odbora Boračke organizacije /BO/ Sarajevsko-romanijske regije, koja je trebalo danas da bude održana u Istočnoj Ilidži, odgođena je zbog loših vremenskih prilika. Iz ove organizacije rečeno je da je sjednica odgođena je do daljeg.\nBoračka organizacija Sarajevsko-romanijske regije na današnjoj sjednici trebalo je da raspravlja o aktuelnim problemima u kojima se nalazi ova populacija.\nSjednica je bila zakazana za 12.00 časova.\nPrethodni članakZavejan jedini stanovnik sela Macute\nNaredni članakZa ugrožena domaćinstva 42 paketa sa hranom


Danas je Međunarodni dan zagrljaja | Ritam Grada - vesti Kragujevac\n- Jovana Mladenović - Jan 21, 2013\nDanas je Međunarodni dan zagrljaja, zato ne zaboravite da zagrlite nekoga i uživate.\nOvaj praznik osmislio je jedan Amerikanac koji je primetio da je njegovim sunarodnicima neprijatno da pokazuju svoja osećanja u javnosti. Datum je ustanovljen 1986. godine.\nPsiholozi su odavno shvatili da su zagrljaji vrlo važni za ispunjen i zdrav emocionalni život. Kada nekoga grlimo, puštamo ga u svoj najintimniji prostor i zapravo se dodirujemo gotovo celim telom. Zagrljajem možemo preneti drugoj osobi veliku količinu pozitivne energije i pružiti joj značajnu podršku bez reči. Dodiri i zagrljaji su naročito važni za bebe i stare ljude kojima ova vrsta kontakta najčešće i nedostaje.\nMnoga naučna istraživanja dokazala su da su bliski ljudski kontakti poput dodira i zagrljaja veoma važni za naše emocionalno zdravlje, ali i ostvarivanje prisnijih odnosa i veće povezanosti sa bliskom ljudima i partnerom.\nZagrljaj utiče na jačanje našeg imunološkog sistema ali i smanjuju rizik od nastanka kardiovaskularnih bolesti. Topao zagrljaj drage osobe, takođe, može uspešno da smanji količinu kortizola (hormona stresa) u organizmu, pa stoga nastojte da vam ni jedan dan ne prođe bez zagrljaja.\nSamo 20 sekundi grljenja direktno utiče na količinu proizvedenog oksitocina (tzv. hormona ljubavi) koji u mozgu izaziva osjećaj zadovoljstva, nežnosti i bliskosti prema dragim ljudima.


Danas dženaza mladiću Muhamedu koji je poginuo čuvajući ovce – Haber.ba\nMuhamed Mikara - Fokus\nMuhamed Mikara (21) iz Vrpeči kod Bugojna poginuo je u eksploziji nepoznate naprave, koju je aktivirao na lokalitetu Vrpećki Podovi, gdje je čuvao ovce.\n– Dana 04.06.2020. godine oko 19 sati na lokalitetu Vrpećki Podovi, općina Bugojno došlo je do eksplozije nepoznate naprave, kojom prilikom je uslijed zadobivenih povreda na licu mjesta smrtno stradao M.M. (rođen 1999) iz Bugojna – kazao je Hasan Hodžić, portparol Ministarstva unutrašnjih poslova SBK (MUP SBK), prenosi “Fokus“.\nU saradnji sa Kantonalnim tužilaštvom uviđaj su obavili pripadnici Odsjeka kriminalističke policije PU Bugojno.\nDženaza nastradalom zakazana je za danas u 17 sati, a ukop će se obaviti na Velikom greblju Vesela.\nTeme:Bugojno, dženaza, Muhamed Mikara, pogibija


Dečanska hrisovulja: Dokument o izgradnji Visokih Dečana i manastirskom vlastelinstvu | KoSSev\nDečanska hrisovulja: Dokument o izgradnji Visokih Dečana i manastirskom vlastelinstvu\nNedelja 25. februar 2018, 09:00\nKoSSev će u narednih sedam nedelja objavljivati priče o nastanku i razvoju manastira Visoki Dečani, važne za istoriju i kulturu. Ove priče KoSSev objavljuje u saradnji sa bratstvom manastira Visoki Dečani. U današnjem izdanju donosimo priču o prvom pisanom dokumentu - osnivačkoj povelji manastira Visoki Dečani - Dečanska hrisovulja. Dečanska hrisovulјa, najpotpuniji dokumenat nastao u dvorskoj kancelariji Nemanjića, svedočanstvo je o srednjovekovnoj srpskoj državi i životu u njoj. Na prvom mestu, to je svedočanstvo o podizanju srpskog manastira i o ulozi ktitora u formiranju velikog manastirskog dobra. Svaki podatak zabeležen u tekstu hrisovulјe osvetlјava daleko vreme o kome nema pouzdanijih podataka od onih koji su sačuvani u sličnim dokumentima. Poreklo brojnih imena manastirskih lјudi pouzdano potvrđuje da je prostor nastanjivalo srpsko stanovništvo. Većina toponima je slovenskog porekla, nastali mnogo pre pisanja dečanske osnivačke darovnice, pa je većinu naselјa imenovao srpski živalј. Podaci u Dečanskoj Hrisovulji svedoče o društvenim odnosima i ekonomskim prilikama na manastirskom posedu, a to upućuje da je tako bilo i na drugim manastirskim imanjima za koja nisu sačuvane darovne povelјe. S obzirom na to da se u uvodnim i zaklјučnim delovima nalaze opisi istorijskih događaja, ovaj izvor ne može se zaobići ni kada je u pitanju politička istorija srednjovekovne Srbije. Jezik kojim je pisana ova hrisovulјa svedoči o diglosiji u srpskoj pismenosti srednjeg veka, ali i o stepenu obrazovanosti pisara i autora tekstova. Po broju i obimu zakonskih odredaba Dečanska hrisovulјa ide u red najpotpunijih izvora srpskog srednjovekovnog prava. Napisana je na pet metara dugom svitku, ukrašena ornamentima na početku, overena zlatnim kralјevim pečatom koji, nažalost, nije sačuvan do današnjih dana. Tako bogato i raskošno opremlјena, čuvana je u manastirskoj riznici kao izuzetna dragocenost i garancija za sigurnost manastirskih prava.\nZa vreme podizanja manastira Dečana, 1330. godine kralј Stefan Uroš Treći izdao je Hrisovulјu kojom je utvrđen pravni položaj zadužbine i veličina poseda koji je tom prilikom bio priložen kralјevoj zadužbini. Bilo je dosta razloga da se osim prve verzije napišu još dve kako bi bila svima poznata svaka promena na manastirskom dobru. Pored mnogih dragocenosti u riznici manastira Dečana čuvane su vekovima sve tri verzije osnivačke kralјeve zlatopečatne darovnice, nastale u prvoj polovini četrnaestog veka. Mada u tekstu nije napisan datum pisanja hrisovulјe, nije teško odgonetnuti vreme njenog nastanka, jer je pri kraju rečeno da je pisana u vreme čuvene bitke kod Velbužda.\nHrisovulјa je tako napisana 1330. godine u obliku pergamentnog svitka 390 h 5200 mm u kralјevom domu u Porodimlјi, a to je neosporno bio vladarski dvor u Nerodimlјi u južnom delu Kosova. Pisana je ustavnim slovima, crnim mastilom, a inicijalna slova i kralјev potpis izvedeni su crvenom bojom. Ovako duga hrisovulјa napravlјena je od osam pergamenata prefinjene izrade. Gornji kraj je učvršćen tamnocrvenom kožom da bi se zaštitio početni deo pergamenta. U sredini vrha povelјe nalazi se ornament u obliku plavog kruga prečnika 58 mm oko kojeg se nalazi osam manjih krugova sa crvenim zvezdicama, pa je ukupni prečnik 137 mm.\nKao i u mnogim manastirskim darovnicama, uvodni deo je pisan visokim stilom srpskoslovenskog, tadašnjeg književnog jezika. Uvodni deo, arenga, ima teološki sadržaj. Tu je iskazan odnos vladara darodavca prema Bogu i veri, odnosno, kralјevo osećanje pobožnosti. Arenga zatim prelazi u ekspoziciju. Tu je vladar istakao razloge za odluku da podigne hram posvećen gospodu. Iza ovoga je intitulacija gde je naglašeno njegovo poreklo. Značajno mesto zauzima rodoslovno stablo u kome kralј darodavac ističe svoje slavne pretke koji su vladali srpskom zemlјom, na osnovu kojih proističe i njegovo pravo na srpski presto. On ovako predstavlјa svoje pretke:\n"Pomenuću Simeona Nemanju, prvog i svetog vladara, lјubitelјa otadžbine, prosvetitelјa srpskog i novog mirotočca i od njega rođenog sina od mladosti od Boga volјenog, svetog preosvećenog Savu, prvog srpskog arhiepiskopa, i brata njegovog po telu prvovenčanog kralјa Stefana i posle ovih sve naše roditelјe koji su od njih zablistali i koji su carovali na zemlјi, njima neka je večna uspomena. Od njihovog plemena sam i ja grešni i nedostojni rob Hristov, Stefan kralј i s Bogom samodržac svih srpskih i pomorskih zemalјa".\nPosle isticanja prava na državu predaka data je autobiografska priča o teškoj sudbini u mladosti Stefana Dečanskog kada ga je otac oslepio i prognao iz zemlјe. Priča se srećno završava jer mu je milost božja vratila vid, dovela ga na presto predaka i dala pravo da dobije kralјevsku krunu 1322. godine, a njegov sin titulu mladog kralјa.\nZa razliku od uvodnog dela, pisanog srpskoslovenskim jezikom, srednji deo hrisovulјe je na srpskom narodnom jeziku. Po ugledu na svoje prethodnike, osnivače drugih zadužbina, kralј darodavac je istakao da je hramu darovao knjige, krstove, sasude, kadionice i ikone pozlaćene i ukrašene biserom i dragim kamenjem. Zabeležio je da je služitelјima Božjeg doma dao krasne odežde, epitrahilјe, narukvice, stolnjake, zavese, felone i razne halјine. Istakao je da je dao i mnoga druga imanja za uspomenu na njega i njegovog sina, mladog kralјa, kao i za pomen njegovim roditelјima i praroditelјima.\nNajveći deo prostora posvećen je popisima darovanih naselјa, njihovim međama i nekim stanovnicima koji su tu živeli i bili obavezni da rade za manastir. Tu su zabeležene i zakonske odredbe koje su regulisale život na manastirskom dobru, odnosno, određena su prava i obaveze manastirske uprave i podložnika koji su bili dužni da brinu o manstiru.\nPoslednji deo povelјe, eshatokol, pisan je kao i početak, srpskoslovenskim jezikom. U ovom odelјku ispričano je o saboru na kome su odobreni i potvrđeni pomenuti darovi. Pored toga, tu je kazivanje o pobedi kralјeve vojske u boju kod Velbužda 28. jula 1330. godine.\nNa samom kraju je kletva kojom se upozorava da će od Boga biti kažnjen svako ko razori nešto od onoga što je rečeno i zapisano u hrisovulјi. Ispod teksta je kralјev potpis urađen crvenom bojom: „Stefan Uroš Treći, po milosti Božjoj kralј svih srpskih i pomorskih zemalјa".\nOvu hrisovulјu je izdao sam Stefan Dečanski bez učešća mladog kralјa Dušana.\nPodaci u njoj su od velikog značaja jer je pisana u vreme zidanja hrama i osnivanja velikog manastirskog poseda. Napisana na dugom svitku, ukrašena ornamentima na početku, na kraju je svakako bila overena zlatnim kralјevim pečatom koji, nažalost, nije sačuvan do današnjih dana. Tako bogato i raskošno opremlјena, čuvana je u manastirskoj riznici kao izuzetna dragocenost i garancija za sigurnost manastirskih prava.\nKomplikovana struktura manastirskih poseda i lјudi koji su radili na tim posedima zahtevala je da se sačini još jedan primerak, podesniji za rukovanje i sa više značajnih podataka. Stoga je posle prve osnivačke hrisovulјe u svitku, nastala druga u obliku pergamentne knjige. Sve ono što je izostalo u prvom primerku, ili o čemu su nastale kasnije odluke zapisano je u ovoj knjizi. U prvoj verziji upisana su sela i njihove međe, a u drugoj su stanovnici tih sela i katuna koji su bili poreski obveznici. Ovaj prošireni prepis nalazio se u manastiru, o čemu svedoči zapis na prvoj strani „hrisovoul iže v domou pandokratora" hrisovulјa koja je u domu Pandokratora.\nOvaj primerak je takođe potvrđen potpisom kralјa Stefana Dečanskog. Međutim, iza tog potpisa sledi overa njegovog sina, tada kralјa Dušana. Postoji mogućnost da je ova verzija pisana za života kralјa Dečanskog, a da je dopuna napisana pošto je Dušan uzeo presto u avgustu 1331. godine i preuzeo na sebe brigu oko završetka manastira Dečana.\nTreća verzija Dečanske hrisovulјe napisanaje posle maja 1343, a pre kraja decembra 1345. godine. Glavna dopuna i proširivanje u odnosu na prvu osnivačku povelјu sastoji se u tome što su popisani svi stanovnici sela i katuna kao i u drugoj verziji uz dosta drugih dopuna. Kako su godine prolazile, menjale su se prilike na posedu manastira Dečana. Da bi ovaj akt odražavao stvarno stanje na manastirskom dobru, bilo je neophodno stari sadržaj prilagođavati novom stanju, dakle, beležiti sve nove promene. To je osnovni razlog što se pristupilo izradi nove verzije hrisovulјe, koja bi po svome sadržaju bila potpuna. Tako je urađena dopuna druge verzije, sačinjena preciznije, svakako zaslugom grupe lјudi koji su dobro poznavali prilike, granice i stanovnike prostranog dečanskog vlastelinstva. Nova hrisovulјa je napisana u obliku rukopisne knjige na pergamentu, kaligrafski čitkim ustavnim slovima, crnim mastilom koje do današnjih dana nije izbledelo. Inicijalna slova su crvena, a takođe i potpisi kralјeva.\nNa osnovu sačuvanih primeraka hrisovulјe turski sultani su manastiru potvrđivali privilegije i kažnjavali one koji su hteli od manastira Dečana uzimati danak.\nIzmeđu ovih verzija postoje neke male razlike u jeziku i pravopisu. Međutim, sve su one pisane mlađim raškim pravopisom.\nZapis Franjevca Vita Čuča iz Kotora, protomajstora Dečana, na staroj ćirilici, iznad južnog ulaza u Dečansku crkvu. U zapisu se pominju imena oba kralјa - Stefana Uroša Trećeg Dečanskog i njegovog sina Stefana Četvrtog Dušana. Osim toga, zapisao je da je crkva, posvećena Hristu Pantokratoru, građena osam godina, a završena 1335. (6843.).\nSve tri verzije sjajno osvetlјavaju i druge prilike u srednjovekovnoj Srbiji, jer brojem podataka prevazilaze sve poznate isprave slične vrste iz vremena vladavine potomaka Stefana Nemanje. One daju pouzdane dokaze o veličini i prostiranju manastirskog vlastelinstva, koje je činilo geografsku celinu od reke Belog Drima u metohijsko-prizrenskoj kotlini do Komova na današnjoj crnogorskoj granici i od Peći do reke Valbone u Albaniji. Tačnije rečeno, oblast u slivu Lima može se nazvati severozapadnom oblašću, a oblast u slivu Drima jugoistočnom. Jugoistočna oblast može se podeliti na dve zone. Prva, s većim brojem naselјa može se nazvati metohijskom, a prostire se u slivu Belog Drima. To je bilo kontinuirano manastirsko zemlјište, ali je bilo i nekih odvojenih poseda. Drugu, altinsku, koja je zauzimala veliki prostor u današnjoj severoistočnoj Albaniji, ali sa manje naselјa nego u prvoj zoni, činio je deo starog Altina, u slivu reke Valbone, pritoke Velikog Drima. Centralno mesto bio je manastir Visoki Dečani, zadužbina Stefana Dečanskog, u podnožju planine Bogićevice i Đeravice, na samoj obali reke Bistrice. Drugi deo naselјa bio je izvan Metohije i sliva Belog Drima. Ta naselјa su se nalazila u gornjem i srednjem Polimlјu. Manji broj naselјa nalazio se u kosovskoj Drenici, Potarju i Zeti. Na tom prostoru bila su sela i katuni u kojima su popisani stanovnici koji su u to vreme živeli na manastirskom dobru.\nKao i cela srpska srednjovekovna država u to vreme, Dečansko vlastelinstvo bilo ratarsko-stočarsko, sa malim brojem zanatlija i drugih staleških kategorija. Na njemu je bilo 2097 ratarskih kuća, računajući tu popove i majstore, 69 kuća sokalnika i 266 vlaških porodica.\nU nauci se često postavlјa pitanje, s obzirom na dostignuća u srednjovekovnoj umetnosti i graditelјstvu, da li su samo strani ili i domaći majstori realizovali zamisli i zahteve darodavca prilikom podizanja velikih zadužbina.\nJedan od odgovora nalazi se već u tekstu druge i treće verzije Dečanske hrisovulјe. To je kazivanje o delatnosti protomajstora i njegove porodice. Kralј lično je znao za njihov rad i njihovo značajno mesto među graditelјima toga vremena i o tome saopštava: „Ja, kralј, utvrdih da je protomajstor Georgije s braćom Dobroslavom i Nikolom radio i ukrašavao po mnogim crkvama u srpskoj zemlјi, i još po volјi Božjoj u domu Pandokratora sazidaše trpezariju i pirg nad portom i oko crkve i u gradu mnoge podvige učiniše". Ime jednog od majstora Dobroslav je srpsko i potvrđuje njihovo poreklo.\nPo broju i obimu zakonskih odredaba Dečanska hrisovulјa ide u red najpotpunijih izvora srpskog srednjovekovnog prava. Dato je dosta pravnih odredaba za sve kategorije stanovništva zadužene za održavanje manastira i njegovog dobra.\nOve isprave odlikuju se bogatstvom pravne i ekonomske terminologije, što znači da su u prvoj polovini četrnaestog veka ovi terminološki sistemi bili izgrađeni. Najbrojniji su termini poreklom iz srpskog narodnog i književnog jezika. Malo je pozajmlјenica iz jezika susednih naroda, što pokazuje da se srpska pravna i ekonomska terminologija uglavnom samostalno razvijala.\nNajveći deo teksta druge i treće verzije čine popisi imanja i lјudi na tim imanjima. U svetu je malo starih izvora u kojima je sačuvano tako mnogo onomastičkih podataka. Ovde je zabeleženo više od trinaest hilјada onomastičkih podataka. Na osnovu njihove analize došlo se do veoma važnih zaklјučaka. Poreklo imena pomaže da se utvrdi struktura stanovništva ove oblasti. Da bi slika bila jasna, urađen je uporedni pregled porekla imena za svako naselјe po prvom popisu sačinjenom u drugoj verziji i po drugom popisu sačinjenom u trećoj verziji hrisovulјe. Poređena su tri sloja imena: slovenska (slov.), hrišćanska (hrišć.) i ostala (ost.). Tabelu pogledajte OVDE.\nIz podataka u navedenoj tabeli jasno se vidi da je u velikom broju naselјa u svim zonama živelo stanovništvo koje je imalo oko 90% srpskih imena slovenskog porekla. Tako visok procenat svedoči da su naselјa bila nastanjena srpskim živlјem. Iz celovite slike izdvajaju se katun Arbanasa, selo Greva u Altinu i Kuševo u Zeti. Struktura onomastičke slike Greve i Kuševa slična je strukturi imena u katunu Arbanasa. Po svom poreklu imena u ova tri naselјa znatno se razlikuju od imena u selima i vlaškim katunima. To je dokaz da su ova dva sela imala isti etnički sastav kao katun Arbanasa.\nPokazalo se da u vlaškim katunima preovlađuju imena slovenskog porekla, ali je u proseku njihov procenat nešto niži nego u zemlјoradničkim naselјima. To pokazuje da su se stanovnici katuna ipak razlikovali od stanovnika sela. Žitelјi katuna imali su u proseku 80% slovenskih imena, a to govori da je starosedelački vlaški živalј bio pomešan sa srpskim i u velikoj meri slaviziran.\nVladarska imena pripadaju ovde kući Nemanjića. Mada je njihov broj ograničen, ipak se može zapaziti da su neka od njih bila nepoznata običnom narodu, a neka su pripadala grupi najrasprostranjenijih narodnih imena. Ime osnivača dinastije Nemanja nije nosio ni jedan stanovnik Dečanskog vlastelinstva, dok ime Nemanjinog unuka Radoslava pripada grupi najčešćih imena ove oblasti. Ime Uroš takođe nije bilo poznato, iako je na dvoru bilo popularno, te su stoga mnogi mislili da je u pitanju titularno ime.\nIz prikazane tabele se jasno vidi da su sliku imena slovenskog porekla narušila imena koja su došla pod uticajem hrišćanstva. Ta grupa imena nije bila naročito brojna niti raznovrsna. Najčešća su bila: Mihailo, Nikola, Đurađ, Dmitar, Stepan.\nPored ove dve kategorije postojala je grupa navedena kao „ostala". To je sloj sačinjen od romanskih, albanskih i drugih imena nepoznatog ili nesigurnog porekla. Romanska imena pokazuju da su Vlasi kao etnička kategorija dali stanovnicima srpskih sela nešto od svoga onomastikona, ali da je ipak najviše sačuvano u vlaškim katunima. Mali broj albanskih imena pokazuje da je na ovom prostoru bilo malo Arbanasa.\nNajčešće su pored imena beleženi patronimi. Analiza je pokazala da su patronimi u većini bili slovenskog iorekla i da su zabeleženi u srpskim naselјima. Patronim je kao druga determinacija poticao iz praslovenske zajednice, dakle, bio je to nasleđen i utvrđen način bližeg određivanja. Patronimi su građeni pomoću sufiksa -ić, -ović, -ević. U Arbanaškom katunu i selima Grevi i Kuševu nema ni jednog slovenskog patronima sa sufiksom -ić. To pokazuje da je albanski živalј imao svoju posebnu formulu za imenovanje koja se razlikovala od slovenske.\nU poređenju s imenima i patronimima toponimi predstavlјaju najstariji onomastički sloj. U Dečanskoj hrisovulјi zabeleženo je oko pet stotina toponima.\nViše od 50% su toponimi poreklom iz srpskog jezika. To preovladavanje toponima slovenskog porekla svedoči da su Srbi prilikom naselјavanja ovih oblasti naišli na prazne prostore koje su imenovali terminima iz svoga jezika.\nKada se pogledaju imena, patronimi i toponimi ove oblasti, zabeleženi u Dečanskoj hrisovulјi, jasno se vidi da je pre zidanja manastira tu bio stabilan srpski živalј. U toponimima je sačuvan niz starih slovenskih imena koja nisu zabeležena među imenima lјudi koji su živeli na tom prostoru početkom četrnaestog veka. Ima imena u toponimima koja nisu zabeležena na celom južnoslovenskom prostoru, a njihovo postojanje je posvedočeno u istorijskim izvorima drugih slovenskih naroda. Ako su stara opšteslovenska imena sačuvana u toponimima, to bi značilo da su slovenska plemena, iz kojih su se izdvojili Srbi, mnogo vekova pre podizanja manastira Dečani naselila ove prostore.\nSamo je jedan toponim albanskog porekla, a to kazuje da ni pre četrnaestog veka ovde nije bilo albanskog stanovništva.\nDosta je toponima nepoznate etimologije. Tu se kriju koreni starijih balkanskih jezika, a mnogi od njih će svakako ostati nerasvetlјeni zbog glasovnih promena koje su prekrile prvobitni lik toponima, ili je te toponime stvarao narod koji je nestao, a o njegovom jeziku ne zna se danas dovolјno. Na osnovu onomastičkih podataka iz Dečanske hrisovulјe jasno se vidi da je i pre zidanja manastira tu bio stabilan srpski živalј, a tako je svakako bilo i u vreme Svetoga Save. O tome svedoči njegova želјa da u ovom kraju podigne hram za svoje sunarodnike. Ktitor Dečana je od svih predaka najviše poštovao Svetoga Savu pa se trudio da posle više od jednog veka sledi njegov put. U hrisovulјi o tome piše: „Između svih ovih veličam i slavim preosvećenog i blaženog Savu koji se više od svih trudio oko svetih božjih zapovesti... On i ovde u ovom mestu koje se zove Dečani u Zatrnavskoj župi, našavši mesto krasno i pogodno za podizanje božjeg doma, obeleži ga i potom blagoslovi svojim svetim rukama da ovo mesto bude svetilište.“\nKarta vlastelinstva manastira Dečani 1330. godine\nU ovde priloženoj karti nalaze se toponimi koji su zabeleženi u vreme podizanja manastira, dakle 1330. godine.\nPored karte nalazi se spisak na karti ubeleženih naziva mesta, a pored njih je savremeni naziv koji omogućava da se sagleda šta je od srednjovekovne toponimije ostalo do danas. Neki od njih su se sačuvali u srednjovekovnom obliku, ali su neki znatno transformisani, naročito u albanskom izgovoru. Ako se pogleda broj 56 vidi se da je srednjovekovni naziv mesta Unjemir. On vodi poreklo od praslovenskog imena Unjemir, koje je posvedočeno i u drugim slovenskim jezicima. Pored njega je dat savremeni naziv Ujmir. Albanci su ga preoblikovali u novi naziv koji u prevodu na srpski jezik znači „dobra voda“. Mnogi nazivi su se sačuvali do danas kao: Velika, Vrmoša, Dečani, Kruševac, Resnik, Trnava, Čabić.\nTekst je pripremljen na osnovu knjige "Prva hrisovulјa manastira Dečani" (izdanje Mnemosyne, Arhiv Srbije (Muzej u Prištini), manastir Visoki Dečani, 2004, Beograd), autorke Milice Grković. Knjiga, osim fototipskog prikaza Hrisovulјe sadrži i tekst hrisovulјe transkribovan i preveden na savremeni srpski i engleski jezik.


Bilo cinično ili ne..ne verujem u citirano! Zašto?\nNaime, svakodnevnica ume da "zamaskira" neke bitne stvari, da nas navede na pogrešne zaključke, ali suočavanje sa činjenicom da "svega neće biti više" ume i te kako da pokaže - da li nam je stalo-.\nAko ne sanjaš, osuđen si na sivu. A toliko boja čeka da budu ugledane... Citat\nPoruku je izmenio Lilith_021, 15.04.2013 u 18:47\nRazlog: izbacila imena\nverujem da je moguce Citat


Virovitica.net - Ivan Žada: Fra Ma Fu festival postaje središnje mjesto godišnjeg okupljanja novinara\nFra Ma Fu Sandra Pocrnić Mlakar 03.09.2017. 1879 pogleda\nZa koordinaciju svih događanja na Fra Ma Fu festivalu zadužen je Ivan Žada, desna ruka direktora festivala Gorana Gazdeka, koji pokreće konce festivala u čiju je organizaciju uključeno nekoliko desetaka ljudi, među kojima su i brojni volonteri. Ivan Žada ima iza sebe veliko medijsko iskustvo i respektabilan staž i u pisanim i u elektronskim medijima. Kao novinar Nove tv osvojio je nagradu HND-a za istraživačko novinarstvo za prilog u kojem je razotkrio pedofilsku mrežu na internetu, a baš kao i svojedobno Fra Ma Fu, za potrebe reportaže jedno vrijeme živio je sa beskućnicima kako bi istražio njihove sudbine. S Ivanom Žadom razgovaramo o razvoju Fra Ma Fu festivala i njegovim novinarskim i životnim iskustvima


od pap taj Ned Okt 12, 2014 2:23 am\nBrock Nelson odbija predat krunu najefikasnijeg igrača u prve dvije utakmice Simmondsu\nod Sharks vk taj Ned Okt 12, 2014 2:55 am\npap :: Brock Nelson odbija predat krunu najefikasnijeg igrača u prve dvije utakmice Simmondsu\nSumnjam da ga iko ima na fantasy-u?A Simmonds nastavlja gdje je stao prošle sezone...gazi sve redom!\nod pap taj Ned Okt 12, 2014 2:57 am\nImam ga ja u jednoj ligi\nUzeo sam prvo Leea, al kad sam skužio da su ga seljačine poslale u AHL ( Conacher ) uzeo sam Nelsona...zna tata znanje, jbg\nA Simmonds je specijalan igrač, od prvog dana se vidi da je sposoban za svašta, ima ubitačnu kombinaciju fizikalija i tehnike, bio je tužan dan kad su ga Kingsi trejdali\nod SymphonyX taj Sre Okt 15, 2014 3:32 am\nStrasno zanimljiv miks igraca imaju ovi Islandersi,simpaticna ekipa ove godine.Boychuk ce na ljeto uzet grdne pare ako zadrzi i polovinu ritma kojim igra trenutno.\nod Brain Damage taj Pet Okt 17, 2014 2:59 am\nod pap taj Pet Okt 17, 2014 9:46 am\nod Sharks vk taj Pet Okt 17, 2014 5:58 pm\nClean hit...da je malo veći momak,a ne Grabo ne bi mu ništa bilo.Žao mi Grabe em mi drag,em ga imam u ekipi.\nGledao sam uživo utakmicu i su bili apsolutno bolji,na kraju su imali 20-ak udaraca više.Čak sam u SO navijao da oni pobijede,jer sve drugo bi bilo nepravedno.\nod SymphonyX taj Pet Okt 31, 2014 10:57 pm\nOvo je nazalost poslednja godina u kojoj ce Isladersi placat Yashina\nod pap taj Sub Nov 01, 2014 12:03 am\nKak misliš nažalost?\nod SymphonyX taj Sub Nov 01, 2014 1:14 am\nBio sam ironican sa smajlijem i tim "nazalost",napisao sam vec u par navrata da imaju zanimljiv tim ove godine.\nod pap taj Sub Nov 01, 2014 5:09 pm\nAh, nisam skuzio\nod SymphonyX taj Pon Nov 03, 2014 12:13 pm\nZa DiPietra cu moc isto napisat,ali za 15 godina haha\nod Sharks vk taj Sub Nov 15, 2014 3:08 am\nAAAAAAAAAAA...kakva obrana Halaka\nMajstor je skinuo šut i priljubio se uz prečku dok mu je pak bio između vrata,ramena čega već i prečke.Nevjerovatno!\nod Sharks vk taj Sub Nov 22, 2014 1:51 am\nMilina za gledati ove puno daju,ali i puno primaju...3-2 nakon 1/3 protiv .Biti će zanimljivo do kraja.\nod Breznjev taj Ned Nov 23, 2014 2:48 pm\nKakav užitak back to back pobede nad Pingvinima za vikend.Svaka čast!\nod Brain Damage taj Pon Dec 01, 2014 7:28 pm\nZna li neko koliko je bilo minuta iskljucenja na ovoj utakmici?\nod Marvin taj Pet Dec 12, 2014 11:45 am\nJedna od dve ekipe koje su se izdvojile iz Glen Metropolit divizije, iako jos uvek kubure sa ovim jacim timovima sa zapada. Vratio se Grabner, umalo sam zaboravio na tog coveka.\nod Breznjev taj Pet Dec 12, 2014 8:44 pm\nGlen Metropolit divizija! Umirem ahahaha!\nod SymphonyX taj Uto Feb 24, 2015 10:43 pm\nIslanders re-sign Nick Leddy,7 years/5.5M caphit.\nLeddy posteno naplatio par poslednjih mjeseci sjajne igre.\nod Marvin taj Uto Feb 24, 2015 11:40 pm\nAdvanced stats su mu jako dobri.\n(koliko je ovo gramaticki bolesno sto sam napisao kad pogledas, ali mi na prvi mah dodje da tako kazem.)\nod Marvin taj Sre Apr 08, 2015 3:48 am\nod Brain Damage taj Ned Jun 21, 2015 11:17 pm\nOkposo could be on trading block.\nod SymphonyX taj Pon Jun 22, 2015 2:14 am\nI tu je vjerovatno preveliko razilazenje u pogledu produzetka saradnje.\nod Marvin taj Pet Avg 28, 2015 6:45 pm\nUmro Al Arbour, legendarni trener Islnders dinastije.\nod Brain Damage taj Pet Sep 18, 2015 8:47 pm\nForward Josh Ho-Sang was late for his first day of New York Islanders training camp.\nThe Islanders have sent him back to the Niagara IceDogs of the OHL, and his training camp is over.


Savet: Državni podsticaji investitorima nedovoljno transparentni - Dijalog.net\nNaslovna Borba protiv korupcije Savet: Državni podsticaji investitorima nedovoljno transparentni\nBeograd, 23. april 2021. – Vlada Srbije je tokom 2019. i 2020. godine investitorima dala 267 miliona evra subvencija, ali je taj postupak nedovoljno transparentan i ne postoji analiza svrsishodnosti davanja ovih podsticaja, navodi se u izveštaju Saveta za borbu protiv korupcije Vlade Srbije.\n“Državan pomoć koja se daje u vidu podsticaja subvencija i olakšica mora biti planirana Zakonom o budžetu iz realnih izvora i odobrena po prioritetima i oblastima koje su za Srbiju od nacionalnog interesa“, navodi se u izveštaju.\n“Savet je od institucija čije je podatke obrađivao zatražio podatke o tome kako su dati podsticaji uticali na BDP, odnosno koliko su bile svrsishodne, ali nije dobio ni od jedne od njih odgovor. Poreska uprava, Razvonja agencija Srbije i Fond za razvoj odgovorili su da to nije u njihovoj nadležnosti“, piše u Izveštaju.\nOznakeSavet za borbu protiv korupcijesubvencijeVlada Republike Srbije\nPrethodno Podaci o ličnosti ”cure” čak i sa MUP-ovih kamera\nSledeće Formira se evidencija postupaka za zaštitu od diskriminacije\nTop Tags OCD evropske integracije Civilno društvo konkurs vladavina prava Društvo mladi Vlada Republike Srbije Srbija i Evropska unija ljudska prava istraživanje mediji Evropska komisija Evropska unija lokalna samouprava


EL: Loša košarka i konačno slavlje Barse!\nPosle šest poraza! Mogli smo da gledamo daleko lepšu košarkašku predstavu u Moskvi. Barcokasu baš ne ide s Barsom. . . Himki bez šuta u poslednjoj četvrtini za poraz Jorgosa Barcokasa od svog bivšeg kluba. Anadolu Efes pobedio Brose Bamberg posle velikog preokreta sa 69:58. Atamanov prvenac sa Efesom, Musli korak od dabl-dabla! Štimac ubacio dva poena, istanbulski klub prekinuo niz od pet poraza.\nPetak, 29.12.2017. | 20:15\nPobedila je Barselona posle šest uzastopnih poraza u svim takmičenjima, a to je jedino što može da veseli bilo koga u redovima Himkija ili Katalonaca. Tim Sita Alonsa je slavio s 79:65 u meču prilično slabog kvaliteta.\nBiće ona draga Barsi jer je porazila prošlogodišnjeg trenera Jorgosa Barcokasa. Ali, igra i potezi koje smo videli, teško da mogu da zadovolje Alonsa.\nGeneralno je to bila loša košarka, s mnogo nepreciznih dodavanja, pa čak i nekih poteza kojih bi se i igrači s daleko manjim renomeom posramili. Odbrane su sve vreme izgledale jako slabo.\nUtisak su popravili poneki dobri šutevi s distance. Barsa je bila bolja rezultatski, kasnije se Himki priključio pa smo gledali neizvestan duel (57:57) pri ulasku u poslednju četvrtinu. Tome je doprineo i Čarls Dženkins s dve trojke.\nNaravno Šved (22p) je bio prva violina tima Jorgosa Barcokasa, dok je kod Barse najbolji bio Ante Tomić (12p) u tim momentima.\nSve je delovalo prilično haotično na obe strane, a u svemu se tokom poslednje deonice snalazima Barselona koja se odlepila na pet, a zatim i na 10 poena i 12 razlike usled promašaja domaćina.\nTu je meč rešen.\nKatastrofalna poslednja četvrtina koštala je Himkija boljeg rezultata protiv Barselone.\nRaspala se tada u potpunosti koncepcija igre ekipe koju vodi Jorgos Barcokas, prošle sezone neuspešno vodio upravo Barselonu, pa su Katalonci iskoristili očajan šut Himkija pošto je domaćin poslednjoj deonici imao samo dva pogotka iz igre.\nTomas Ertel je povezao redove Barselone i očas posle je nestala neizvesnost.\nHIMKI - BARSELONA 65:79 (15:25, 17:11, 25:21, 8:22)\nNakon tajm-auta Jorgosa Barcokasa očekivalo se da "proigra" njegov tim, ali umesto toga razigrala se njegova bivša ekipa. Barsa je preko Ertela, koji je pogodio za tri poena, pa onda fantastično dodao Klaveru povela dvocifrenom razlikom na pet minuta do kraja, da bi se potom uključio i Serafan za razliku koja je samo rasla.\nU ekipi Himkija upisalo se svega pet košarkaša: Šved (22), Hanikat (18), Hil (13), Dženkins (9) i Monja (3), dok ni Markovića nije služio šut (0/6), ali je dodao četiri asistencije.\nZa igrača utakmice proglašen je Ante Tomić (12 poena, 8 skokova i 4 asistencije), dok su isti košgeterski učinak imali i Klaver i Serafan, ali su se, za razliku od Himkija, u strelce upisali svi igrači koji su dobili šansu.\nPosle prvog kruga takmičenja Himki ima skor 8-7, a Barsa 5-10.\nAnadolu Efes Vladimira Štimca je napravio čudesan preokret u drugom poluvremenu protiv Brose Bamberga Luke Mitrovića i Dejana Muslija. Štimac je ovog puta imao samo dva poena, ali je za Efes konačno proradio Derik Braun.\nBrose je u 22. minutu na startu drugog poluvremena vodio i sa 15 poena prednosti (44:29), ali je Efes za deset minuta napravio potpuni preokret i poveo sa 54:50. Tome je doprinela i serija od 15:2 u trenucima kada je Bamberg vodio sa 48:44.\nŠtimac je imao samo dva poena, ali je spomenuti Braun ubacio 21 uz tri trojke koje je dao u poslednjoj četvrtini. Erik Mekolum je postigao 19 poena, a dvocifreni su bili Kruno Simon i Brajant Danston sa 11 i 10 poena. U Bambergu je Riki Hikman bio jedini igrač sa deset poena, svi ostali su imali manje.\nMusli mu je bio najbliži sa devet poena. Efes je pobedio prvi put pod vođstvom Ergina Atamana ali je i dalje poslednji sa četiri pobede i 11 poraza. Bamberg je 11. sa skorom 6-9.\nDesilo se i to - košarkaši Efesa upisali su prvu pobedu od dolaska Ergina Atamana na mesto trenera. Istanbulska ekipa je na svom terenu savladala nemački Bamberg sa 69:58 u utakmici 15. kola Evrolige.\nLepši poklon za kraj kalendarske godine navijači turskog velikana verovatno i nisu mogli da traže, pogotovo što je Efes prethodno vezao pet poraza u svim takmičenjima.\nDerik Braun je sa 21 poenom bio najbolji strelac u pobedničkoj ekipi, a dva poena manje ubacio je Erik Mekolum. Vladimir Štimac je na parketu proveo skoro sedam minuta, postigao dva poena i uhvatio tri lopte.\nDobru partiju u dresu Bamberga pružio je Dejan Musli. Igrao je 25 minuta i bio na korak od dabl-dabl učinka - devet poena i devet skokova. Jedini košarkaš Bamberga sa dvocifrenim učinkom bio je Riki Hikman sa 10 poena.\nTABELA: CSKA 11-3, Olimpijakos 11-4, Žalgiris 10-5, Panatinaikos 10-5, Fenerbahče 9-6, Real 9-6, Makabi 8-7, Himki 8-7, Baskonija 7-7, Unikaha 7-8, Bamberg 6-9, Crvena zvezda 5-9, Barselona 5-10, Milano 4-10, Valensija 4-11, Efes 4-11.


Poezija i proza Momčila Nastasijevića na nemačkom » Sinhro.rs\n12.09.2013. 05.07.2017. - by Sinhro.rs\nIzdavač iz Lajpciga (Leipziger Literaturverlag) je objavio dvojezični izbor pesama i proze srpskog pesnika Momčila Nastasijevića. Ovo izdanje će biti predstavljeno na ovogodišnjem sajmu knjiga u Lajpcigu, prenosi RTS.\nIzdavač iz Lajpciga (Leipziger Literaturverlag) je objavio dvojezični izbor pesama i proze Momčila Nastasijevića. Tekstove je izabrao, preveo a pojavljuje se i kao izdavač, Robert Hodel sa Univerziteta u Hamburgu.\nU predstavljanju ovog poduhvata se napominje, da je Momčilo Nastasijević jedan od najznačajnijih srpskih pesnika dvadesetog veka i da je imao enormni uticaj na mnoge generacije južnoevropskih pisaca.\nTakođe se navodi, da Nastasijević opčinjava i zavodi samo njemu karakterističnom spiritualnošću, osećajnošću i jezičkom originalnošću. Naglašava se da je njegova poezija po značaju u ravni sa francuskim simbolistima, nemačkim ekspresionistima, kao i ruskim futuristima. Da je njegov poetski jezik visoko metaforičan i složen, delimično hermetičan i izuzetno muzikalan.\nOvo izdanje je prvi pokušaj obimnijeg predstavljanja Nastasijevićevih tekstova na nemačkom jeziku.\nDa bi nemački čitaoci stekli uvid u raznovrsnost i višeslojnost njegovog stvaralačkog rada, ovaj izbor sadrži pored glavnog dela “Sedam lirskih krugova”, jednu pripovetku kao i književni manifest “Za maternju melodiju”.\nPrezentovanim tekstovima prethodi jedan vrlo obiman uvod u život i delo M. Nastasijevića.\nFoto: Momčilo Nastasijević. 1922.\nRobert Hodel: “Prevoditi Nastasijevića bila je ludost”\nU razgovoru za Politiku, Robert Hodel, prevodilac i priređivač knjige poezije Momčila Nastasijevića, inače profesor Instituta za slavistiku Univerziteta u Hamburgu, govori između ostalog o vrednostima koje ima poezija ovog istaknutog liričara srpske književnosti.\n… Bavili ste se ozbiljno poezijom Momčila Nastasijevića. Kako ste do njega došli?\nNastijevića smo počeli da čitamo još kao studenti, kod profesora Lohara. Već tada smo imali utisak da je reč o zagonetnom, veoma zanimljivom pesniku, čiju poeziju nismo do kraja razumeli, već smo joj pristupali intuitivno. Od toga doba nisam prestao da čitam Nastasijevića. Bio je to pesnik koji mi je bio najbliži, kao Hlebnikov, u ruskoj književnosti. Prevoditi Nastasijevića bila je ludost. Sarađivao sam sa stručnjacima u Beogradu, koji dobro poznaju jezik i književnost. Mnogo su mi pomogli: Nedeljka Perišić, Dušan Ivanić, Milosav Tešić, Sead Porobić, Ana Trkulja… Tokom tri godine prošli smo sva „tamna mesta”, dok nismo razjasnili sve što se moglo razjasniti.\nŠta Vam je kod Nastasijevićevog stiha bilo najvažnije: forma, melodija ili značenje – poruka?\nMoj utisak je da kod Nastasijevića postoji zagonetka koju bi trebalo odgonetnuti. Kada se bavite njegovim stvaralaštvom, vidite da u tom pesništvu postoji sistem. Nastasijević sam govori o tehnici, ali se u njegovoj poeziji to najmanje oseća, u poređenju sa drugim avangardistima. Kod Nastasijevića postoji velika tenzija između praiskonskog, izvornog, zavičajnog, s jedne, i univerzalnog, s druge strane. Nastasijević je moderan, i danas aktuelan pesnik.\nNastasijevića upoređujete s Helderlinom, Celanom, Malarmeom, Hlebnikovom… Nastasijević takve pohvale u Srbiji nikada nije dobio?\nTokom života, nije bio priznat. Otkriven je tek pedesetih godina 20. veka, i posle raspada Jugoslavije. O njemu su pisali: Vasko Popa, Miodrag Pavlović, Isidora Sekulić, Ljubomir Simović… Nastasijević je bio pesnik za pesnike, njegov uticaj je bio veliki upravo na pesnike. Bio je pesnik koga ili ne priznaju, ili ga proglašavaju genijalnim. Kao Van Gog u slikarstvu. Kritičko izdanje Nastasijevića, u redakciji Novice Petkovića, od izuzetne je pomoći prevodiocima i tumačima njegovog dela. Sledeći verzije i varijante Nastasijevićevih pesama, mnoga tamna mesta bilo je moguće osvetliti.\nPrevious Article Interaktivna slikovnica sa skrivenim ilustracijama\nNext Article “Diskretni heroj” – novi roman M. V. Ljose


Građevinski radovi - građevinske firme, Vodice :: eMajstor.hr\nGRAĐEVINSKI RADOVI - GRAĐEVINSKE FIRME, VODICE\nTražim dobrog izvođača građevinskih radova: Sakupili i provjerili smo izvođače građevinskih radova, koje rade u kraju Vodice i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani građevinske firme će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tPreporučen građevinska firma Vodice, koji može izvesti:\trenovacija stana, dozidavanje, betonska podpora, otvor za stepenice, betoniranje stepenica, ukopani podrum, ploča za kuću, hidroizolacija podruma, pouzdane građevinske usluge, poduzeće za gradnju, ili drugo sigurno če se nači i za vas.\tViše\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA GRAĐEVINSKE FIRME VODICE\nPirovac, GRAĐEVINSKI RADOVI\n✓ GRAĐEVINSKI RADOVI\t, Pirovac\nMurter, GRAĐEVINSKI RADOVI\n✓ GRAĐEVINSKI RADOVI\t, Murter


[es] - Koji MacBook bi mogao biti?\n04.08.2010. Macbook baterija\nKoji MacBook bi mogao biti?\n[es] :: Mac hardware :: Koji MacBook bi mogao biti?\n[ Pregleda: 3663 | Odgovora: 9 ] > FB > Twit\nKoji MacBook bi mogao biti? 21.08.2007. u 22:36 - pre 175 meseci\nEvo ovako, dobicu verovatno MacBook, a znam samo da je proizveden 2006., i da je neka oznaka(da li serija ili sta li vec) A1181.\nProblem je sto ne mogu bas da nadjem koji su se MacBook proizvodili u to vreme(Google-am bezuspesno, ali tek 15-ak min, pokusacu i dalje, ali...)...\nAko neko ima podatke ili link o MacBook-ovima iz 2006. zamolio bih ga da mi pomogne i da ih ostavi u ovoj temi.\nRe: Koji MacBook bi mogao biti? 21.08.2007. u 22:46 - pre 175 meseci\nImaš 3 reinkarnacije, od kojih te zanimaju one prve dve (ova na vrhu je već iz 2007. god.).\nE sad, ni jedan od gornjih ne odgovara šifrom tvojoj šifri :)\nRe: Koji MacBook bi mogao biti? 21.08.2007. u 22:51 - pre 175 meseci\nZnam, to me i muci...\nNasao sam isto na http://en.wikipedia.org/wiki/MacBook\nedit: mozda i znam.\nPogledaj ovo: http://www.welovemacs.com/a11811.html\nPise da podrzava max. 2GB memorije, sto bi moglo da znaci da je to ona rana serija iz 2006. zar ne?\nRe: Koji MacBook bi mogao biti? 21.08.2007. u 23:15 - pre 175 meseci\nJa pronađoh ovaj beli na 1.83 :)\nU svakom slučaju je to taj prvi iz 2006. :)\nRe: Koji MacBook bi mogao biti? 27.08.2007. u 01:51 - pre 175 meseci\nDobio sam neki sa Core Duo 2GHz, 512DDR2, i 80GB HDD...\nE sada da ne otvaram novu temu, treba da kupim neki USB mis, a pretpostavljam da treba da ima driver-e za Mac OS X ili ne?\nRe: Koji MacBook bi mogao biti? 27.08.2007. u 02:08 - pre 175 meseci\nn1tr0: Dobio sam neki sa Core Duo 2GHz, 512DDR2, i 80GB HDD...\nČestitamo na MacBook-u (odmah počni da razmišljaš o dodavanju RAM-a).\nBilo koji USB miš će odmah raditi bez problema (i bez potrebnih drajvera).\np.s. jel to ona varijanta sa Super Drive-om?\nRe: Koji MacBook bi mogao biti? 27.08.2007. u 06:15 - pre 175 meseci\nUkoliko to bude Logitechov miš, onda možeš da skineš Logitech Control Center, koji ti dozvoljava reprogramiranje "mišije dugmadi" :)\nOd sličnih programa su tu još i SteerMouse i još jedan čijeg imena ne mogu da se setim :)\nRe: Koji MacBook bi mogao biti? 27.08.2007. u 10:22 - pre 175 meseci\nUSB Overdrive je taj još jedan. B)\nRe: Koji MacBook bi mogao biti? 27.08.2007. u 10:44 - pre 175 meseci\nHehe, e jeste, baš taj :)\nRe: Koji MacBook bi mogao biti? 28.08.2007. u 20:26 - pre 175 meseci\nDarko Selakovic: Čestitamo na MacBook-u (odmah počni da razmišljaš o dodavanju RAM-a).\nRAM malo kasnije, treba jos PC da kupim novi...\nMoj A4 tech sa PC-a radi bez driver-a, pa cu uskoro da kupim neki za Mac, posto je TouchPad naporan.\nDa to je onaj sa CD i DVD reader/writer-om.\nSada bih zeleo da se zahvalim svima vama sto ste mi pomogli, ali verovatno se vracam uskoro sa nekim novim pitanjima.\nRegistrovani: 17 ( SRBIBUGARI, srdjee, gml, Komša, djoletj, Stfn, MacakTom, veljko91, Nocni, Nebojsa Milanovic, BuzzLightyear, Turmen, Almedin, sinpetrovic, malden mb, gbik, MarkoXI )


##### Gay azijske aplikacije za upoznavanje – 3 Monkeys Villa (Gay Hotel), Siem Reap – Nove cijene za 2020.\nDatiranje ugljikom 4\nDekorativna kozmetika, Prirodna kozmetika, Azijska kozmetika, Kosa. Zašto ja smijem upoznati bilo koju curu od svojih prijatelja. Touroperateri gay azijske aplikacije za upoznavanje upoznati turističku ponudu Novog Sada, Subotice, Sremskih. Emocionalno spajanje koja je to napravila.\nIako LGBT. Uživajte u milijunima najnovijih Android aplikacija, igara, glazbe, filmova, TV emisija. Oglašivači sve više prepoznaju dating aplikacije kao mjesto za. A evo na jednoj gay aplikaciji, u pola deset ujutro, njih 15 trenutno. Brzina izlazi s lyttelton rukama Umbrella is The Most Private and Most Established BDSM / Fetish Kink Lifestyle, Dating & Forum Community that allows NO TRIBUTING, NO FINDOM.\nAplikacija omogućuje korisnicima da lakše pronađu i detaljnije se informiraju. Trebali bi napravit ovakvu jednu aplikaciju upoznavahje nas Rvacke gejeve. Chatpit gay azijske aplikacije za upoznavanje i evoluciju Internetu make-line upoznavanje postalo je uobičajeno.\nMultimedija, audio, video, foto · Sigurnost · Softver i aplikacije.\nKontinentalni, Puni engleski/ irski, Azijski. FORA - forumska agencija za upoznavanje Usamljena srca. Pa se sad nesto pitam, jel moguce da se totalnom gay frajeru svidi. Gdje da uopće probate upoznati nekoga sličnog sebi? Poly dating site besplatno li savjete za gay srednjoškolce u Karlovcu, kako upoznati još nekog gay dečka istih godina? Meet compatible singles thanks to our. Trazite Beograd upoznavanje, gay azijske aplikacije za upoznavanje ili licni oglasi Beograd?\nNa Islandu su razvili aplikaciju koja lako otkriva jeste li u krvnom srodstvu. Join other mature single men and single women looking for another chance at love.\nCarstvo namještaja iz carstva\nUjedno je i savršena aplikacija za gay, lezbijke i transrodne osobe. Ako ste umorni od isprobavanja aplikacija za upoznavanje, morate isprobati našu potpuno novu i drugačiju besplatnu aplikaciju za upoznavanje. Monkeys Villa (Gay Hotel) Siem Reap – Rezervirajte uz jamstvo najbolje cijene! Textra SMS Jako popularna aplikacija među onima koji vole da često mijenjaju teme.\nT) Ne vidim da postoji tema Evo za sve trans cure i dečke, pre op ili post op, nevažno. Azijske Porno Stranice. Gay Porno Stranice. ROMEO - Gay Dating & Chat. MeetU je popularna aplikacija u jugoistočnoj Aziji za ljude s kojima se upoznaju i upoznaju samci. Tel Aviv voli sve spolove Najveća azijska gay parada u Tel Avivu 12. Ne vjerujem da tu ima baš gay klubova. Ali sam jako daleko od upoznavanja momaka uopće a kamoli za vezu.\nWhether youre looking for love. Neko je izjavio da ne ide u gay klubove, ali bi otišao u saunu nekog upoznati. Subpar način upoznavanja osoba. Za online Azijski zabavljanje, ove lokacije nude niz načina da pronađete. Gay oglasi Rijeka Riječka gay zajednica Mislite da u Rijeci nema homoseksualaca. Evrope i raznim delovima Bliskog istoka i centralne Azije.\nMoj gay prijatelj Ženski kutak. pa zato jer kao prvo želim upoznati osobu koju voli moj prijatelj. Vodeći Južna Azija pojedinačno dating & brak app. Think of us as your most dependable wingmate wherever you go, we will be there. Senior People Mingle is the best free dating and social app for anyone 50+.\ngay azijske aplikacije za upoznavanje7\nDečki, da li korisitite kakve aplikacije za upoznavanje? The Best Dating free app for Asia. Nekak sam više za upoznavanja uživo, iako nisam siguran da li si taj luksuz u ovom trenutku mogu priuštiti. A cut above other dating apps, EliteSingles is the obvious choice if youre looking for love and a serious relationship! This app is an international online dating service designed for providing dating and engaging with Asian trans community (transgender women, also commonly. Ono sto mene zanima je sljedece – kako upoznati gay osobe?\nSve više kompanija koje se bave izradom aplikacija za dopisivanje kao. Application Chat Online plus 250 millions de messages par mois. OPASNO CURENJE: Gay aplikacija za upoznavanje pod imenom Grindr.\nStranica 8-Kutak za gay frajere Ljubav, erotika, seks. SAD-u, posljednjih godina jako raste popularnost aplikacija za upoznavanje koje. Island je imao prvu demokratski izabranu premijerku otvoreno gay. Nažalost. azijski upoznavanje Stranice & Aplikacije [2018 Ažuriraj].\nKmate- Learn. 2019-12-18. ROMEO - Gay Dating & Chat. Dating gay azijske aplikacije za upoznavanje starije od 50 godina u Australiji | viši upoznavanje | · Gay dating.\nDota 2 zvuk podudaranja


Snaga srpskog fudbala se ponovo budi – BeoWiki.com\nHome / Sport u Beogradu / Fudbal / Snaga srpskog fudbala se ponovo budi\n25. avgusta 2017.\tFudbal, Sport u Beogradu Komentari su isključeni na Snaga srpskog fudbala se ponovo budi 374 Pregleda\nNikada nije bila tajna da nam je klupski fudbal u velikoj krizi. Mnogo toga se promenilo vremenom, dugo nismo bili ni na mapi Starog kontinenta, ali… Ovog leta sve se okrenulo. Crvena zvezda i Partizan su ispisali istoriju i svojim navijačima dali razlog da budu zadovoljni.\nKo je mogao da sanja da ćemo ove godine imati dva srpska tima u evropskom takmičenju? Ni oni najoptimističniji nisu mogli ni da naslute da će crveno i crno-beli napraviti veliki uspeh.\nČesto su kritivkovani, često vuku čudne poteze, ali ovoga puta uspeli su da negde u sebi probude stari sjaj. Srpski fudbal dugo nije dobio ovakav zamajac. Ako se izuzmu uspesi mlađih reprezentativnih kategorija, najvažnija sporedna stvar na svetu u našoj zemlji dugo tapka u mestu.\nČinilo se da večiti rivali nikako ne mogu da krenu napred. Već godinama su poput davljenika, sa bremenom velikih dugova, praznom kasom, ali i ciljevima i Foto:FK Partizan/Promo\nimperativima koje nikako nisu mogli da ispune bili na mrtvoj tački.\nPo neka dobra utakmica, ili igači poput Leonarda, Kange ili Đurđevića, vraćali su veru da ipak, nije sve tako sivo.\nZvezda je protiv Krasnodara pokazala da fudbal ne igraju milioni. Na terenu sve su to samo brojke. Nošeni navijačima jednostavno nisu mogli da izgube.\nPartizan je u Mađarskoj održao lekciju bivšem treneru. Nije bilo lako “prevariti” nekog ko vas poznaje u dušu, ali… Tim Marka Nikolića je završio sa četiri gola u mreži.\nVečitima će se posle ovih uspeha u kasu sliti oko 2.400.000 evra. U Ligi Evrope vrednuje se svaka pobeda, remi i odigrana utakmica.\nU srpskom fudbalu ovog jutra ne deluje sve tako sivo. Prvi put posle mnogo godina. Pozitivni impuls je tu, a na čelnicima Zvezda i Partizana je da ga iskoriste. Vremena nema mnogo, ovakva šansa se ne pruža svakoga dana.\nBeograd je ponovo na fudbalskoj mapi.\nCrvena zvezda Partizan pobeda utakmica\t2017-08-25\nTags Crvena zvezda Partizan pobeda utakmica


Zgusnuti raspored u listopadu za Zagrebački plesni ansambl – stare uspješnice i premijere | Vježbe\nZgusnuti raspored u listopadu za Zagrebački plesni ansambl – stare uspješnice i premijere\nBy Ela Vukman on 30. listopada 2020.\nNagrađivana plesna umjetnica te ravnateljica i suosnivačica Masa dance company Aleksandra Mišić i Zagrebački plesni ansambl, ujedinjenim snagama će predstaviti u Zagrebačkom plesnom centru plesnu predstavu Oko s površine, 16. listopada.\nOko s površine izvode Margareta Firinger, Gendis Putri Kartini i Jovana Zelenović\nU predstavi, autori tematiziraju fragmentiranost pamćenja, kolektivno tijelo te kulturno kodiranje zajednice. Oko s površine nastala je kao nadogradnja istraživanja započetog na projektu Esbat u sklopu projekta Nevidljiva Savičenta – predvođenje tradicije u suvremenu kulturu.\nNakon premijerne izvedbe, uslijedit će reprizirana izvedba 17. listopada u 20 sati.\nPored novog plesnog projekta, Zagrebački plesni ansambl 13. i 14. listopada izvodi i svoju uspješnicu Gore koja tematizira zajedničko putovanje šest plesačica, njihovo stanje povišenih emocija, uzbuđenost i entuzijazam bivanja u kolektivu i postaje kroz koje prolaze unutar svojih plesnih karijera.\nGore u izvedbi Margarete Firinger, Andreje Jandrić, Gendis Putri Kartini, Jovane Zelenović i Lune Lilek


Plata ne pokriva kiriju, a živi se od crkavice gradskih otaca: To je svakodnevica srpske odbojke - Telegraf.rs\n30/09/19 | 18:20 ≫ 18:36\nOdbojkaši Srbije su u nedelju uveče poslali u Srbiju i jednu od najlepših, a ne svojom krivicom i jednu od najtužnijih fotografija iz sveta sporta ove nedelje\n"Plavi" su pre nešto manje od 24 sata dokazali da im Slovenci nisu dorasli u finalu Evropskog prvenstva u Holandiji, Belgiji, Francuskoj i Sloveniji.\nTri puta su pobeđivali jednu od zemalja domaćina na istom šampionatu, devet mečeva odigrali bez poraza, pa su se zasluženo i neočekivano našli na pobedničkom postolju i to je onaj srećni deo priče.\nOnaj manje srećni detalj zjapio je sa čeka namenjenog pobedniku. Odbojkaši su za pobedu na Evrovoleju dobili svega 400.000 evra. Identičnu sumu dobile su i odbojkašice posle pobede nad Turskom koju nedelju ranije kada su i one uzele zlato.\nTako, možemo slobodno reći, smešna suma svedoči i o tome koliko je odbojka neprofitabilna mada je jedan od retkih elegantnih i beskontaktnih sportova. Shodno tome je i nedovoljno komercijalno privlačna.\nLepo je u Bersiju bilo videti kako 13-15.000 ljudi navija za Francusku u polufinalu, lepa je atsmofera bila i u finalu, ali su to ipak događaji za koje po prirodi stvari vlada interesovanje.\nPrenesimo sve na klupski nivo i klupsku svakodnevicu i slika se drastično menja, a para drastično manje ima.\nSve to se prenosi i na Srbiju pa naši klubovi u Superligi od deset ekipa po pravilu imaju poteškoća sa finansijama, dok igrači i u najjačim klubovima retko imaju preko 700 evra platu.\nDrugi problem je što ne mogu da učestvuju u evropskim takmičenjima baš zbog para, pa su onda prinuđeni da Ligu šampiona, CEV kup ili Čelendž kup.\nČešća i crnja situacija je kada plate ne dobijaju po nekoliko meseci ili od njih ne mogu da pokriju ni kirije za stan. Zbog čega bi onda verovali i u svoj klub i ostajali u svojoj zemlji? Jesmo li onda zaista zemlja odbojke i da li taj atribut možemo da nosimo sa pravom?\nUporedimo iznad navedenu brojku od maks 700 evra sa platama u bilo kom od jačih fudbalskih klubova u Srbiji i biće jasno zašto fudbal nosi epitet najvažnije sporedne stvari na svetu, a odbojka samo "sporedne" stvari.\nKad jedna zemlja osvoji tri evropske zlatne i još četiri bronzane medalje u proteklih 18 godina, očekuje se da u njoj taj sport cveta, a mi i dalje živimo tu ironiju sudbine da su nam trofejni sportovi kakav je i odbojka pored vaterpola - uvek nekako u zapećku.\nCrvena zvezda i Vojvodina dominiraju godinama unazad u Superligi za odbojkaše, ali liga je slaba, a klubovi na evropskom nivou nekonkurentni. Sponzora i publike nema, pa zbog toga ne čudi što igrači žele što ranije da odu preko i onda iz nekog ruskog Zenita, Lubea, Peruđe, Dinama ili nekog turskog kluba grade sebi egzistenciju.\nVideo: Uroš Kovačević: Mi smo bili favoriti u finalu\nNije stoga čudo ni što je Slobodan Kovač, selektor Srbije, još pre 11 godina novinarima Telegrafa rekao da je paralelno sa ovim sportom važno i obrazovanje.\nOno se ima u "džepu" kada odbojkaški "zanat" zakaže ili ako sportista jednostavno ne dosegne svoj puni potencijal ili se ne otisne negde gde može da naplati svoj zanat.\nKada govorimo o našim klubovima, upravo je Vojvodina najbolje plasirani srpski klub u evropskim okvirima na 30. mestu sa 105 bodova prema rangu iz polovine jula.\nVideo: Atanasijević: Najvažnije je da smo se kući vratili sa zlatnom medaljom\nZvezda je na 43. mestu, a daleko ispod na 107. mestu je Novi Pazar sa 37 bodova, pa Radnički iz Kragujevca sa 17 bodova na 156. poziciji. Partizan je na 202. mestu, a između njega i Radničkog je još i Spartak iz Ljiga.\nSve je to "donji dom" evropske klupske odbojke, dok rezultati u reprezentativnoj poslednjih godina izostaju samo na Olimpijskim igrama. Seniori su u Atini i Pekingu bili peti, u Londonu deveti, a u Riju nisu ni učestvovali.\nSlede Olimpijske igre u Tokiju naredne godine gde očekujemo da će se naši odbojkaši naći i na njima napraviti iskorak u odnosu na prethodne godine.\nMeđutim, sve i da osvojimo zlato u Japanu, i dalje će ostati problem gde klubove u Srbiji finansiraju uglavnom gradske uprave kroz godišnje budžete, dok se na pomen reči "sponzor" mnogi iz uprava klubova sležu ramenima ili se samo kiselo nasmeju.\nVideo: Odbojkaši Srbije novi šampioni Evrope!\nSrbija je zemlja odbojke: Kovačeva maestralna četa razbila Sloveniju i postala šampion Evrope!\nPartizan jedini "ume" sa Zvezdom, crno-beli i drugi put pobedili večitog rivala\nŠta od sporta nude televizije? Zvezda i FMP, "večiti derbi" u odbojci i Premijer liga\n1. oktobar 2019 | 08:49\nA za koliku platu radi doktor medicine,da li ste svesni toga?Ulozenog vremena,truda,energije i tezine i odgovornosti tog najtezeg i najhumanijeg posla???A gde je nocni rad,a gde je rad vikendom?Ajde da budemo malo realni.\n1. oktobar 2019 | 08:24\nЗашто држава уместо што даје паре фудбалу нек те паре преусмери на одбојку, рукомет, ватерполо\n1. oktobar 2019 | 08:22\nE da je meni ta crkavica.


MyCity » Fotografija » Konkursi\nPoslao: 16 Feb 2011 19:42\n6Ovo se svidja korisnicima: mcrule, jelkica7, zeljko f, kindergirl, KlinkaPalacinka, Brano\nNapisano: 29 Jan 2011 16:34\nCitat:Dear Photographers, Rainwater Harvesters and Friends,\nAfter the success of the previous two editions, we are pleased to announce the launch of the third Raindrops Competition:\nBest Photographs on the advantages of the use of rainwater.\nSve što vas zanima možete naći na http://www.thethirstyplanet.com/rules/\nDopuna: 16 Feb 2011 19:42\nNeformalna grupa ARTifACT raspisala je konkurs za fotografije na temu “Pokret” u okviru manifestacije povodom godišnjice tog pokreta koja će biti obeležena 5.3.2011. godine u Studentskom domu i Studiju 21 u Pančevu.\nPreuzeto sa: http://www.seecult.org/konkurs/foto-konkurs-pokret\nPoslao: 22 Okt 2011 07:51\nNajlepša jesenja fotografija Ade Ciganlije\nJavno preduzeće "Ada Ciganlija" raspisalo je konkurs za najlepšu jesenju fotografiju Ade Ciganlije. Nagrade su Nikon S3000 i izložba u restoranu "Jezero". Ukoliko se nađete na Adi ovih dana i imate aparat uz sebe, škljocnite neku fotku. U tekstu se navodi da će biti prihvatane i fotke sa mobilnih telefona.\nStranica sa uslovima konkursa:


(VIDEO) NAJMANJE ŠEST RAKETA: Saudijska Arabija presrela rakete nad Rijadom koje su ispalili Houthi - GlobalCir\nSaudijska Arabija saopćila je da je nad glavnim gradom Rijadom presrela dvije rakete, koje su ispalili milicije pobunjeničke grupe Husi iz Jemena, nakon što su snage pod vodstvom Saudijske Arabije odlučila preuzeti kontrolu nad glavnom lukom u Jemenu od proiranske koalicije.\nNajmanje šest glasnih eksplozija čulo se i vidjeli se svijetli bljeskovi na nebu iznad saudijskog glavnog grada, rekao je svjedok Reutersu.\nKrhotine su uočene na ulicama u diplomatskoj četvrti, gdje se nalaze većina ambasada i gdje žive mnogi stranci, ali nije bilo ozbiljnih šteta.\n“Saudijske kraljevske zračne odbrambene snage su presrele i uništile rakete, a neke krhotine srušenih raketa pale su na stambene površine, srećom bez ikakvih žrtava”, izjavio je glasnogovornik koalicije, pukovnik Turki al-Malki.\nTelevizijska televizija Al-Masirah iz Houtha rekla je da su rakete Burkan ispaljene na Ministarstvo odbrane Saudijske Arabije i na druge ciljeve.\nJemenski pobunjenici posljednjih mjeseci ispalili su seriju raketa na Saudijsku Arabiju u znak osvete za zračne napade koje provodi koalicija predvođena Rijadom i koja podržava provladine snage u ovoj najsiromašnijoj arapskoj zemlji.


TELEMASTER ISTRAŽUJE: Koliko veganski način ishrane utiče na zdravlje čoveka? (FOTO) | Happy BSC portal\nOTKRIVEN TAJNI PROLAZ NARKO-KARTELA: Najsofisticiraniji tunel u istoriji šverca\nTELEMASTER ISTRAŽUJE: Koliko veganski način ishrane utiče na zdravlje čoveka? (FOTO)\nDanašnji Telemaster istraživao je koliko veganska ishrana loše utiče na zdravlje ljudi, pa i dece. Dokazano je da neispravna ishrana može poremetiti koncentraciju, pa i smanjiti intaligenciju kod ljudi.\nMleko, meso, jaja, voće i povrće – namirnice su bez kojih nije moguće zamisliti pravilnu ishranu kod dece, upozoravaju nutricionisti. A ukoliko roditelji odluče da iz ishrane deteta isključe proizvode životinjskog porekla, savet je da zdravlje deteta kontrolišu na četiri ili pet meseci.\nNa koeficijent inteligencije kod dece, ali i kod odraslih osoba, ne utiče samo veganski način ishrane, ističu stručnjaci. Dokazano je da inteligenciju smanjuje i previše masti i šećera u ishrani.\nZbog toga sa veganskom ishranom treba biti veoma oprezan, pogotovo ako je reč o ishrani dece, kažu stručnjaci, s obzirom na to da takav režim ishrane isključuje holesterol životinjskog porekla, a to negativno utiče na funkcionisanje ljudskog mozga.\nIako je činjenica da ishrana bez namirnica životinjskog porekla otežava normalan tok nervnih impulsa, uključujući i intelektualne procese kao što je pamćenje, mišljenje stručnjaka o tome da li veganska ishrana smanjuje koeficijent inteligencije kod dece nije jednoglasno\nIpak, kako bi roditelji bili sigurni da hrana neće negativno uticati na kognitivni razvoj deteta, trebalo bi da u njegovu ishranu uključe adekvatne zamene za namirnice koje vegani ne koriste.


Izrada ortopedskih uložaka po meri korisnika | Promotivni tekst | Subotica.com\n15.09.2021. u 16:30h\nUkoliko su vam potrebni ortopedski uloški, u prodavnici "Dunav ortopedsko" možete da ih napravite po vašoj meri, zahvaljujući savremenoj tehnologiji koja uloške izrađuje na osnovu dijagnostike stopala korisnika. Takođe, svi zainteresovani imaju mogućnost i da obave pregled stopala, koji je besplatan i neobavezujući.\nOrtopedski ulošci namenjeni su prevenciji i lečenju gotovo svih vrsta deformiteta stopala, a kako objašnjava Branko Paljević, direktor preduzeća "Dunav ortopedsko", mogu da ih koriste kako deca, počev od treće godine života, tako i odrasli, za koje ne postoji gornja starosna granica. Kada su u pitanju vrste uložaka, mogu biti terapeutski, sportski i rasteretni, a svaki od njih se izrađuje po meri i u skladu s potrebama korisnika.\n- Naši ortopedski ulošci se izrađuju na najsavremenijoj kompjuterizovanoj opremi po meri i dijagnostici stopala svakog pojedinačnog korisnika. Sam proces izrade se sastoji iz statičkog i dinamičkog snimanja stopala i gravitacionih tačaka tela, koje se obavlja preko baropodometrijske platforme i podoskena. Potom sledi analiza i dijagnostikovanje očitanih rezultata, te kreiranje odgovarajućeg ortopedskog uloška koji se izrađuje u robotizovanoj CAD-CAM mašini i to od osam vrsta specijalnih EVA blokova različite tvrdoće, čija se primena određuje u sklopu analize snimljenih rezultata. Tako je svaki naš uložak unikatan i može da se desi da dva uloška za istu osobu budu različita - objašnjava Paljević.\nKako ističe naš sagovornik, stopala su temelj svačijeg tela, ali prilikom stajanja, hodanja i trčanja trpe veliko opterećenje. Stoga, kada osetimo bol u listovima, skočnim zglobovima, kolenima, kičmenom stubu ili vratnim pršljenovima, to može da bude znak da je došlo do narušavanja biomehanike i statike stopala, što za posledicu može da ima narušenu gravitaciju celog tela.\n- Deformiteti stopala, u zavisnosti od uzroka nastanka, mogu biti stečeni ili urođeni i sigurno je da je 80 odsto populacije zrelo za nošenje nekog ortopedskog uloška. Urođeni deformiteti stopala su najčešće posledica genetskog nasleđa, dok su uzroci stečenih deformiteta najčešće prekomerna težina, dugo stajanje i hodanje, loša i neadekvatna obuća, a takođe i dijabetes može da bude uzrok pojave ove vrste deformiteta - ističe Paljević, dodajući da svi koji žele, mogu potpuno besplatno da dođu u prodavnicu i obave pregled stopala, koji je neobavezujući. - Naše ljubazno osoblje će vam objasniti kako pregled izgleda, koji je potpuno bezbolan i podrazumeva da bosi stanete na platformu. Ceo proces, pregled, dijagnostika i objašnjenje, traje oko desetak minuta, a nakon toga niste u obavezi da kupite uložak.\nPreduzeće "Dunav ortopedsko" je osnovano 1952. godine u Novom Sadu, a uz izradu ortopedskih uložaka, bave se i proizvodnjom drugih medicinska pomagala po meri korisnika, kao što su sve vrste proteza, aparata za olakšavanje hodanja i ortoza. Nalaze se na adresi Nušićeva 3 u centru grada, a radno vreme prodavnice je radnim danima od 8 do 16 časova. Za više informacija možete pozvati na broj telefona 062/650-503.\nortopedija ortopednski ulošci\npre 2 časova i 55 minuta


MOŽDA STIGNE I NOVI MODEL: Zaposleni u kragujevačkom "Fijatu" pozdravljaju ujedinjenje sa "Pežo-Sitroen grupom" | Novosti.RS\nMOŽDA STIGNE I NOVI MODEL: Zaposleni u kragujevačkom "Fijatu" pozdravljaju ujedinjenje sa "Pežo-Sitroen grupom"\n23. 12. 2020. u 08:12\nPogoni u Kragujevcu\nSPAJANJE "Fijata" i "Pežo-Sitroen grupe" za nas znači sigurnost i dobru budućnost, poručuju radnici fabrike "Fijat-Krajsler automobili Srbija" iz Kragujevca. Oni veruju da će to konačno promeniti situaciju u ovoj fabrici gde već odavno traže proizvodnju novog modela koji je, kako kažu, ključni uslov za potpunu uposlenost, ne samo fabrike automobila, već i kooperanata.\nPrema rečima Saše Đorđevića, predsednika Samostalnog sindikata, inače najveće sindikalne organizacije u FKA u Kragujevcu, ovim se otvaraju nove, velike mogućnosti, proširenje svetskog tržišta, gde "FKA Srbija" sa novim partnerom postaje deo samog vrha svetske automobilske industrije.\n- Za nas zaposlene u kragujevačkoj fabrici to znači proizvodnju novog modela, konkurentnog na svetskom tržištu. To odavno tražimo i to je ono što će prema našem mišljenju obezbediti sigurnost za sve zaposlene u ovoj fabrici. Verujemo da će se to u skorije vreme i desiti - kaže Saša Đorđević.\nKragujevački radnici veruju da bi se na taj način došlo do još veće zaposlenosti, ne samo u samoj proizvodnji automobila, već i kod kooperantskih firmi. Napominju da od gotovo dve i po hiljade zaposlenih u ovdašnjoj fabrici, oko 80 odsto čine mladi ljudi. NJima je, napominju, vrlo bitna budućnost fabrike.\n- Imamo fabričke kapacitete i stručnu radnu snagu za taj poduhvat, ne bojimo se posla, željno iščekujemo dalje poteze poslovodstva - poručuju kragujevački radnici.\nInače, zbog situacije sa koronom, u kragujevačkoj fabrici tokom ove godine bilo je tek oko 80 radnih dana. Zaposleni veruju da će se to ubrzo promeniti.\nFijat Krajsler automobili Srbija fijat Kragujevac Automobilska industrija u Srbiji\nTako je Renault radio motore za Mercedes pa je Mercedes izgubio klijente,tako ce biti sa peugetom i renaultom izgubice sve klijente ako budu radili sa fijatomjos i ako se procuje da se radi u Srbiji onda je kraj,mada ja u to neverujem...\n12:50 JOŠ 73 NOVOOBOLELA: Epidemiološka situacija u Jablaničkom okrugu i dalje zabrinjavajuća\nOD 388 rezultata pacijenata sa područja Jablaničkog okruga koji su, u poslednja 24 časa iz referentnih laboratorija, stigli u leskovački Zavod za javno zdravlje 73 ima pozitivan nalaz na infekciju virusom korona.\n12:44 PRVA DRŽAVA U KOJOJ ĆE CIGARETE BITI ZABRANJENE: Radikalan predlog se razmatra, duvan postaje istorija\nNOVI Zeland trenutno razmatra niz predloga usmerenih na uklanjanje pušenja u zemlji, uključujući radikalnu inicijativu koja bi zabranila prodaju duvana celoj generaciji.\n12:42 OKONČANA DRAMA: Policija upala u banku u Tbilisiju, oslobođeni taoci\nNAKON nekog vremena, policija koja je sve vreme bila na mestu događaja, upala je u banku u Tbilisiju i uhapsila naoružananog muškarca.\n12:36 TEŠKA NESREĆA U SLOVENIJI: Poginuo skijaš, vozio po neobeleženim stazama\nJEDAN skijaš poginuo je danas na planini Storžič u Sloveniji.\n12:36 "BEOGRAD I KULTURA POBEĐUJU": Gradonačelnik Radojičić pozvao građane na manifestaciju "Dani Beograda"\nGRADONAČELNIK Zoran Radojičić obratio se podom manifestacije "Dani beograda", koja se održava od 16. do 19. aprila.