Art conscientia (II) | B92 Blog\nArt conscientia (II)\nDrago Kovacevic / 04.02.2011. u 18:03\nEvo da nastavimo Eli LaCroseov serijal..da ne bi ostali uskraćeni za njegova daljnja saznanja...\nUnapređenje delatnosti visokog obrazovanja i popularizacija nauke\nili Šta uče učitelji i učiteljice, deo II\nPoštovani čitaoče, pred Vama je drugi deo iščitavanja „knjige” (u daljem tekstu: K) koja je napisana kao „naučnoistraživački rad u cilju razvoja nauke, unapređenja delatnosti visokog obrazovanja i popularizacije nauke”. K nema ni lektora ni korektora. Profesionalnu obavezu da je pročitaju imala su samo dvojica recenzenata. Da li je prvi deo priče o K dovoljan da se nasluti odgovor na pitanje da li su to učinili? Ako iz moje prethodne crtice (Ili se radi o paskvili? Ne mogu biti siguran…) zaključite da nisu, „Your Humble Narrator” će izreći smelu pretpostavku da je on jedina osoba koja je pronikla u tajne K. I spremna je da ponovi put otkrivanja krugova K kao Vaš vodič, da bude Vaš Vergilije ako se odvažite da krenete na neizvestan put poput onog Danteovog.\nDosta je bilo pompeznih fraza (mada verujem da su, za ono što sledi, vrlo zgodan uvod, da imaju funkciju zagrevanja pred utakmicu).\nOtpočnimo nastavak puta ispunjavanjem obećanja. Saznaćete šta „kod dece izaziva stres u vidu znojenja dlanova”. I ne samo to. Čitanjem sledeće tri rečenice (pažljivo prepisane iz K) saznaćete i pri kojoj „pomisli” deca „ostaju bez daha”, i šta je razlog za to. „Kod učenika veliki likovni stres izaziva frustracija kada nastavnik kaže da učenik nije za likovnu umetnost. Nažalost, to kod dece izaziva stres u vidu znojenja dlanova. Pri pomisli da slikaju, ostaju bez daha jer im je neko unapred odredio da ne umeju da slikaju.”\nPosle ovog kratkog ali, ne sumnjam, zanimljivog i poučnog silaženja u dubine K, okrenimo se se sistematičnom putu preko trnja K do zvezda „unapređenja delatnosti visokog obrazovanja i popularizacije nauke”. Drugi deo prvog poglavlja „Kreativno mišljenje deteta“ donosi nekoliko izuzetnih ideja o tome kako likovna kreativnost nastaje. K nam govori da „likovna kreativnost nastaje kao uzajamna veza između učenika i nastavnika, tj. kad oni ancipiraju likovne događaje kao i imaginarno predviđanje likovnog sveta“, kao i da „likovna kreativnost nastaje kroz podsticanje i motivaciju putem likovne inovacije kao nove likovne vizije ili novi likovni pronalazak (novi likovni kvalitet).“\nMoglo bi se zaključiti da se od čitalaca K ne očekuje da znaju značenje reči „prefinjeno“, pa je, setiće se oni koji su pročitali prvi deo, u zagradi dat sinonim „suptilno“. Ali se od čitalaca K očekuje da znaju značenje reči „ancipirati“, koju ne znaju ni „Rečnik srpskohrvatskoga književnog jezika” ni Vujaklijin „Leksikon stranih reči i izraza” (javite se vlasnici „Velikog rečnika stranih reči i izraza” Ivana Klajna i Milana Šipke), a ne može se pronaći ni guglanjem. No, nećemo da budemo cepidlake. Možda se radi o sitnoj greški nastaloj prilikom unošenja teksta, koju korektor nije mogao da primeti pošto korektora nije ni bilo. Pretpostavimo da je naša reč „anticipirati”, što znači „unapred uzeti (ili: uzimati), unapred primiti (ili: primati), preduzeti, preduzimati; predujmiti, predujmljivati; dobiti predstavu ili stvoriti sud o nečemu unapred”. Da još rastumačimo i reč „imaginarno”, ne manje nepoznatu od reči „prefinjeno”: „imaginarno – uobraženo, zamišljeno, tobožnje, koje postoji samo u uobrazilji, nestvarno…” Hajde da sada, u svetlu novih saznanja, krajnje slobodno, po cenu i da pogrešimo, pokušamo da protumačimo šta nam K govori o tome kako „likovna kreativnost nastaje”. Dakle, likovna kreativnost nastaje kada učenik i nastavnik unapred stvore sud o likovnom događaju i o zamišljenom predviđanju likovnog sveta. Ili o predviđanju koje postoji samo u uobrazilji. „Ne razumete? Ni ja. Nije važno šta čovek razume, važno je šta on oseća.”\nVreme je da pobegnemo iz lavirinta nastajanja likovne kreativnosti. Sledeće što nas čeka je „Gledanje likovnog dela”. Šta to znači? K ima odgovor – „Gledati likovno delo znači naučiti učenika da tumači psihološko dejstvo linija i boja”. A šta znači shvatiti likovno delo? „Shvatiti likovno delo znači naučiti učenika da emocionalno misli i vizuelno razume likovno delo.” A šta znači vizuelno razumeti likovno delo? E, sada već previše pitamo! K ne nudi baš sve odgovore!\nAli nije na odmet znati da „gledanje likovnog dela prolazi kroz izomorfizam (grč.– slični kristalni oblici).” Suprotstavimo K nepouzdanu Wikipediu: Izomorfizam (grč.: isos „jednak”, i morphe „oblik”) „je pojava postojanja dva hemijska jedinjenja, ili više njih, različitog hemijskog sastava, ali vrlo slične hemijske strukture, koja kristališu u istom kristalnom obliku…”. Slično je. Na tragu izomorfizma.\nVratimo se poukama K. „Likovno opažanje prolazi kroz osnovni aksiomatski (grč.– očevidan) stav dva opažanja – kroz geografsko i emocionalno opažajno polje.”\nK nas dalje uči: „Likovno geografsko polje deluje na nas promenom u vizuelnoj i kreativnoj energetici, promenom fizičkih uslova kroz emocionalno likovne stimuluse. Suština likovno emocionalnog i geografskog polja je u prostorno vremenskim odnosima između tih energetskih likovno vizuelnih kolebanja, tj. likovno optičkih draži geografskog senzibiliteta. Likovno geografske objekte možemo sagledati kroz fizički određena tela koja su oblikovani predmeti – entiteti, tj. čulne draži vizuelizacije objekta – forme. Kristalni oblici opažanja su visok domen u emocionalnoj inteligenciji kroz koje učenik naglašava svoje osećanja prema nečemu ili nekome”. U poslednjoj rečenici pominju se „kristalni oblici”, i to nas dovodi do „izomorfizma”. Sada je sve jasnije, zar ne? Geografi, pomozite da razumemo i ono što je iz vašeg domena!\nUskoro ćete saznati kako su učenici jedne osnovne škole „analizirali” „portrete koje su slikali poznati slikari kao što su:” Albreht Direr, Edvard Munk, Emil Nolde, Haim Sutin i jedan „poznati” srpski slikar. Ne, ne radi se o Urošu Prediću niti o Paji Jovanoviću. Nije to ni Sava Šumanović ni Jovan Bijelić ni Mića Popović. Igor Vasiljev? Ne, ni on.\n„Poznati slikar” sa naših prostora profesor je na jednom srpskom, državnom fakultetu. Evo, kao podrška borbi protiv anonimnosti, njegovih „reprezentativnih referenci” (kopi-pejstanih sa zvaničnog sajta fakulteta na kojem radi):\n1. Podsticanje i razvijanje likovnog stvaralatva učenika, 2003, 227 str. (monografska publikacija)\n2. Dete i rat, 2000, 114 str. (monografska publikacija)\n3. Metodika nastave likovne kulture i likovni tipovi učenika, 2003, 286 str. (monografska publikacija)\n4. Vizuelna kreativnost i likovno istraživanje, 2004, 154 str. (monografska publikacija)\n5. Istorija umetnosti za učitelje, 2005, 262 str (monografska publikacija)\n6. Metodika nastave likovne kulture, 2006, 267 str. (monografska publikacija)\n7. Metodika nastave likovne kulture za predškolski uzrast, 2007, 158 str. (monografska publikacija)\n8. Likovni tipovi učenika i njihov značaj, Zbornik radova broj 4, str. 261-286, 1999.\n9. Intelektualno stvaranje novog likovnog shvatanja, Zbornik radova br. 5, str. 145-153, 2000.\n10. Likovna kreativnost i emocionalna inteligencija, Zbornik radova br. 6, str. 111-122, 2002.\nU svih deset slučajeva izdavač je isti, pogađate, fakultet na kojem je „poznati slikar” nastavnik. Verujem da je sada očigledno da se radi o autoru K (u daljem tekstu: au. K)\nAko ste pomislili da je au. K potpisao ugovor koji njegovom fakultetu garantuje ekskluzivno pravo na publikovanje „naučnoistraživačkog rada…” ovog plodnog stvaraoca, varate se. Pomenuo sam u jednom komentaru na prethodni deo, ali nije na odmet ponoviti, da mi je zahvaljujući blogu, do ruku došla i druga „knjiga” (u daljem tekstu: dr. K) istog autora. Dr. K je, gle čuda, naslovljena kao i K, a pojavila se tri godine nakon nje. Ono što odmah upada u oči je da je dr. K objavljena u inostranstvu, u susednoj državi u kojoj je (bar u jednom njenom delu) ćirilica dominantno pismo, a narodi te i naše države razumeju se i bez prevodilaca. Za razliku od K, dr. K ima lektora! I čak četiri recenzenta. Na prednjoj korici dr. K reprodukovana je slika „Suncokreti” Vinsenta van Goga. Prelistavajući dr. K uspeo sam u njoj da pronađem podatak o tome, odnosno još jednom reprodukovanu sliku, propraćenu kratkim tekstom koji počinje rečenicom „Van Gog je individualni likovni tip.” Obećava, zar ne?\nKako je dr. K tek odnedavno upotpunila moju biblioteku, nisam imao vremena da je pročitam i podrobnije „proučim”. Učiniću to što pre budem mogao, i već od III dela ustupljen mi prostor će postati putovanje kroz mračne dubine dve K.\nJan Vermer iz Delfta (Jan Vermeer van Delft): „Pletilja čipki”, 1669-70, 23,9 × 20,5 cm (nažalost putokaz do K, na sreću samo u Srbiji)\nVinsent van Gog (Vincent van Gogh): „Suncokreti”, 1888, 91 × 72 cm (nažalost putokaz do dr. K, na sreću samo u Srbiji i Bosni i Hercegovini)\n( P.S. slike na žalost nisam uspeo da postavim pa molim La Crosea da ih postavi odmah u prvim komentarima)..dk\neli.lacrosse 18:06 04.02.2011\neli.lacrosse 18:08 04.02.2011\nangie01 18:25 04.02.2011\nlady_d 19:06 04.02.2011\nzar se to ne zove kreativnost?!\nmislim da se uvek govorilo: On od Boga ima dar za nekog ko zna likovno ili muzicki da se izrazi? U nekim skolicama na trulom zapadu ce decu vec sa dve godine izlagati kreativnim vezbama, gde ce sva ona onako ubrljana da prave umetnicka dela... ali se ne smatra da ce svi oni nuzno postati slikari. Iako sebe ne uzimam u gore pomenutu grupu od Boga obdarene, uzivam i u muzici i u slikarstvu. Mislim da bi i osnovni smisao tih predmeta u skoli trebao da bude ucenje dece da u tome uzivaju kao i da prepoznaju one obdarene. Da bih podrzala ovu tvrdnju, ispricacu Vam jedan svoj dozivljaj. Moje prvo jutro u Amsterdamu je bilo rezervisano za Rijksmuseum (http://en.wikipedia.org/wiki/File:Rijksmuseum_Amsterdam_ca_1895.jpg ). Muzej pleni svojim stilom u kome je gradjen ali je jos vise intersantan zbog svojih kolekcija. Mene licno je zanimalo da vidim Rembrantova dela i kad sam vec tu Van Gogova (iako nisam nesto preterani obozavaoc njegovog dela). Dan koji sam izabrala je bio pretrpan turistima (mislim Juli u Amsterdamu). U mom obilazenju muzeja nekoliko puta sam naletela na grupu mladih tinejdzerki (uzratsa 18-19 godina, iz USA... ali nevazno je uopste odakle su!) koje su bukvalno trcale kroz galerije samo sa jednom zeljom da vide Suncokrete (valjda su samo za njih i cule!). Valjda u toj silnoj jurnjavi, slika im je uvek izmicala, i nekako smo u isto vreme ja (koja sam isla polako i uzivala u slikarsvu) i one nasle se ispred te slike. Mozete li da pretpostavite koliko su dugo posmatrale sliku?! Pa jedno 10-15 sekundi i nestale furiozno. Tek tada cu primetiti ispred slike, nekako sa strane mladu zenu sa blokom koja pravi svoju reprodukciju slike i malu devojcicu (uzrasta od 5-6 godina) koja se muva oko njenih nogu, i takodje u svom malom blokcicu slika Suncokrete. Do mene je dopre njihov razgovor.\nMama, znas... meni se ova slika najvise dopala, kaze devojcica.\nA zasto? upitala je mama.\nZato sto je tako puna boja (rekla je na engleskom: so colorful!)\nSta sam htela da kazem ovom pricom? Obrazovanje je jedino vazno da neko uziva u umetnosti, ne i godine (uzrast).\nMislim da nasa deca u Srbiji su bombardovana raznim glupostima, kvazi doktoratima i naucnim radovima doktorima nauka koji to nisu, o njima brine nastavnim kadar koji se trenira na njima, na njima se ispituju teorije o obrazovaju kao da su pokusni misici.\nU tom kontekstu i nalazim ovu (kao i mnoge druge) studije, knjige, udzbenike.\nhazar 20:11 04.02.2011\nRe: zar se to ne zove kreativnost?!\nKljuč svakog učenja.\neli.lacrosse 22:55 04.02.2011\nDa Vam odgovorim umesto gospodina Kovačevića.\nI na ovim našim prostorima nije retkost da se deca već sa „dve godine izlažu kreativnim vežbama, gde će sva ona onako ubrljana da prave umetnicka dela”. Za decu je normalno da crtaju, kao što je normalno da pevaju i plešu. Reči koje koristim da te tri aktivnosti imenujem treba shvatiti vrlo široko. Dete veoma rano primeti da neki predmet ostavlja trag na nekoj površini (a te površina je, da bismo sve lako posle seanse crtanja mogli dovesti u red, najčešće papir). Uz malo planiranja veoma je lako (onome ko to voli i želi da radi, naravno) raditi i sa decom od 2, 3, 4… godine, i sa predškolcima i sa mlađim osnovcima. Dovoljno je biti samo malo kreativan (a to bi trebalo da se podrazumeva za nekoga ko se odlučio da se bavi umetnošću, na bilo koji način) i zainteresovati ih. Ali je vrlo teško ako je nastavnik naučen da mu je cilj da „kroz likovnu kulturu učenici napuste egocentrične stavove i razvijaju sposobnost bržeg prilagođavanja drugima i okolini.” Kod nas je mnogo toga pogrešnog, na svim nivoima. Ono što je problem u slučaju o kojem pišem je da se "naučeno" može širiti kao zaraza. Može biti da sve izgleda smešno i bezazleno, ali mislim da nije.\nlady_d 11:18 05.02.2011\no umetnosti (sem da sam njen veliki ljubitelj) i tome kako decu nauciti da je vole ili od njih stvoriti umetnika... ne bih mogla sa Vama da diskutujem, jer sebe ne smatram kompetentnom. Saglasna sam sa tim da deca te aktivnosti obozavaju i cine ih srecnim ako se to lepo organizuje. Smatram da je pametno da te skolske aktivnosti imaju opisnu ocenu a da se u decu sa talentom ulaze kroz dodatnu (izbornu) nastavu.\nKao neko ko je radio na fakultetu i kome su prurodne nauke blize, mogu reci da od toga kako je oganizovano predavanje, koliko se predavac spremio zavisi i krajni ishod. Na predavacu je da bude elokventan i da ne prima sve zdravo za gotovo. Kako ce predavac da radi ne sme da mu bude smernica jedna knjiga ili jedan clanak... A raznorazni ce uvek sedeti u ministarstvima i pisati ovakve "recepte za tortu".\nU svakom slucaju je lepo da ste skrenuli paznju nastavnom kadru koji se bavi ovom tematikom.\neli.lacrosse 12:00 05.02.2011\nKao neko ko je radio na fakultetu i kome su prurodne nauke blize, mogu reci da od toga kako je oganizovano predavanje, koliko se predavac spremio zavisi i krajni ishod. Na predavacu je da bude elokventan i da ne prima sve zdravo za gotovo.\nJa bih ovome samo dodao da nije sramota ne znati nešto. Prikriti neznanje od studenata je nemoguće. Ali je priznati da nešto ne znaš i potruditi se da to promeniš – mnogo lakše nego što se čini. I to jeste dobar način rada.\nKako ce predavac da radi ne sme da mu bude smernica jedna knjiga ili jedan clanak...\npisati ovakve "recepte za tortu"\nDa se sve završilo samo na "pisanju", ove priče ne bi ni bilo. Dovoljno bi bilo izbeći K. Nažalost – nije.\nkobrakerac 10:10 06.02.2011\nКолико књига које се баве методиком наставе ликовног постоје у земљи Сербији?\nНе бих рекао да су нам књижаре пуне.\nlady_d 11:14 06.02.2011\nmislim da je generalno tako u svim oblastima gde se znanje prenosi deci. Kad me neko pita kakav mi je bio udzbenik iz Fizike u osnovnoj skoli... mora cu dobro da se zamislim... ali cu moci danima da pricam kako me je moja nastavnica jednostavno zacarala i u uzrastu od 12 godina sam bila sigurna da je to ono sto zelim da radim. Cime me je ocarala? Jednostavnim eksperimentima, koji su izgledali kao male magije. Iako danas znam kako laseri rade (mislim time se bavim!) i dalje me drzi taj neki magicni osecaj kad kliknem na dugme i laser proradi!\nU srednjoj skoli sam imala nekog za ono vreme cudnog profesora knjizevnosti (mislim to se smatrao sporednim predmetom u maucnom smeru tada usmerenog skolstva ) koji je na prvom casu svim djacima dao 5 za kraj godine! Na pitanje: Zasto? Odgovor je bio: Buduci intelektualci, inzenjeri, lekari, naucnici... nece kod mene uciti maternji jezik zbog ocene vec zbog znanja. I danas pamtim casove kod njega i diskusije na cuveno pitanje : "sta je pesnik hteo da kazem"...\nPa da sta je pesnik hteo da kaze... mislim da nikada nisu, niti ce postojati dobri udzbenici po definiciji... samo moraju da postoje pametni i savesni predavaci, spremni da misle (a ne primaju sve zdravo za gotovo, jer da budem iskrena kad procitam neke definicije u udzbenicima fizike moram dobro da se zamislim da shvatim sta je "pesnik" hteo da kaze!) i da putem interneta listaju literaturu koje ima na pretek za koju god se oblast da se uhvatite.\nA ministarstva... nije to nesto sto smo mi izmislili... ima ih svuda. Na nama je da u sto vecem krugu zaobidjemo sve njihove direktive i radimo po savesti.\neli.lacrosse 12:12 06.02.2011\nmislim da nikada nisu, niti ce postojati dobri udzbenici po definiciji\nDovoljno je videti samo prve dve rečenice (a posle se diskusija baš zahuktala).\nHajde da kopi-pejstam sa Wikipedie: "Држава испуњава принципе друштвеног уговора. Друштвени уговор је подразумевани уговор између сваког појединца и државе. […] Друштвени уговор се заснива на томе да држава треба да заштити природна права сваке особе. […] У замену за ту заштиту, свака особа мора да испуњава одређене дужности према држави, као што је плаћање пореза […]".\nVerujem da je bolja varijanta da ministarstva (kao organi države) ispunjavaju svoj deo "ugovora" nego da nas svojim činjenjem / nečinjenjem teraju da "zaobidjemo sve njihove direktive".\nRad po savesti bi trebalo da se podrazumeva.\nkobrakerac 12:13 06.02.2011\nmislim da je generalno tako u svim oblastima gde se znanje prenosi deci. Kad me neko pita kakav mi je bio udzbenik iz Fizike u osnovnoj skoli\nЈа бих рекао да се овде ради не о васпитавању и образовању деце, већ о ономе ко васпитава и образује оне који треба да васпитавају и образују! Твоја професорка физике је дефинитивно имала боље професоре и уџбенике од овде спомињаног мистер К\nlady_d 16:40 06.02.2011\nMoja profesorka je volela svoj posao, cak sta vise obozavala (taj odnos prema poslu mi nekako nedostaje kod danasnjeg kadra! Svaka cast izuzecima).\nNe secam se da je ikada koristila udzbenik u nastavi. Ali je zato "od konca i kanapa" pravila ekspiremente za pamcenje. Imala skroman kabinet ali ga koristila (znam mnoge kolege koje ne znaju kako da koriste zatecenu opremu!)\nMoja profesorka je imala predmete:\nRecimo znam neke kolege koji su bili sa mnom na istom smeru i koji bez istih predmeta predaju fiziku danas u osnovnim i srednjim skolama. Njima je izgleda potreban udzbenik tipa K.\nI jos nesto... da koristim Osciloskop... naucila sam na nekom starom lampasu (pa mislim da je od mene bio stariji bar 30 godina)... kad kazem naucila mislim "razumela principe rada istog". Tako da mi nije bio problem da kasnije koristim one koji su bili poslednja rec tehnike. Tako da ta prica o zaostaloj opremi... ne pije vodu bas uvek!\nlady_d 16:43 06.02.2011\nDrzava je slika naroda (ili kako je jedan moj kolega rekao: Kakav narod takva drzava).\nSve je to lepo u praksi, teorija malkice drugacija. Ne verujem da igde na svetu postoji drzava koja odgovara opisu (zivela u Svedskoj i svakodnevno slusala pridike na Minstarstvo Prosvete koje je po dekretu ukinulo ocene!).\ndocsumann 19:30 04.02.2011\nmlekac 22:51 04.02.2011\nja cu da ti lupim preporuku za trud, a kad skupim dovoljno hrabrosti i strpljenja, procitacu nove izvode iz K. pa cu komentarisati.\neli.lacrosse 22:58 04.02.2011\nHajde, samo hrabro. Koliko je ovaj deo naporan toliko će sledeći biti kao dobra komedija. Da nije istinito bilo bi stvarno smešno. Počinje da mi se čini da je u ovom slučaju udžbenik (da ne kažem au. K) taj koji govori: "Ima glavu i na glavi poštu".\nangie01 11:18 05.02.2011\nHajde, samo hrabro.\npa lepo napishi shta i koga konkretno kritikujesh- umesto ovih povremeni pasusa-koji jesu smeshni, al je ceo pristup potpuno bez/veze!\nprozivash, bat nating!\neli.lacrosse 11:47 05.02.2011\npa lepo napishi shta i koga konkretno kritikujesh\nDa li misliš da su naslov knjige, izdavač, ime autora i recenzenata važniji od sadržaja knjige? Da li misliš da "tri nonsens pasusa", kako si ih sama nazvala, prestaju da budu nonsens ako je autor "zaslužni građanin" ili akademik ili nobelovac ili ......... (dopiši sama)? (ovo sam već pitao)\nZagrebi samo malo ispod površine (a ne moraš ići dalje od ovog bloga), i reći će ti se i šta i ko.\nEvo, recimo, ovde se ne pominje ime, a sve je svima jasno:\nNazvali to prozivanjem (a ne bežim ni od toga) ili ne – nijedna stvar koju sam napisao niti je neistinita niti dvosmislena, osim onoga što je pod navodnicima.\nangie01 12:05 05.02.2011\nkako ne kapirash-a pri tome ne bih vishe ni jednu rech, da ne beshe tvog komentara samo hrabro:))),\nznachi- neshto nije dobro, shta vishe besmisleno do krajnjih granica, evo iznosimo to u javnost, jer jedino tako moze da se lanac spontanosti prekine,....i onda neshto mutavimo u K,...pri tome ti pishesh pod nikom, shto ja nemam nishta protiv,...al prosto, da bi sve imalo nekog sisla i efekta- tarba reci, ko shta, zashto,....pazi sad akademici, pa nemash valjda strah od sanu,..s onolikim radila, vecina je, je l sam dosh'o il sam po'sho, potpuno pregazeni, ne apdejtovani lazni autoriteti povezani zajednichkom podobnoshcu, poreklom i nacionalistichkim idejama,... ni golubi sa kalisha ih ne bi vihse uvazavali, jer bi morali da im shapcu poteze u shahu,....jedan mi predao rukopis satavljen od istrgunith strana publikacija iz 60. koje nije niti povezao u neku smislenu celinu, niti kategorizovao naslove, poglavalja,-a pri tome publikacije tudje, razlichite strukture,...e da ne davim vishe, u glavno smislio je da je to nova neophodna knjiga sa nacionalnim predznakom, a da on, jer se valjda potrudio da iscepa strane- treba da bude autor- tako da znam sve o tome!\neli.lacrosse 12:36 05.02.2011\nda ne beshe tvog komentara samo hrabro:)))\nMislio sam da si primetila duh toga "samo hrabro" (iako iza nije bilo smajlija). "Samo hrabro" je stajalo kao odgovor na "ja cu da ti lupim preporuku za trud, a kad skupim dovoljno hrabrosti i strpljenja…". Možda si malo izvukla iz konteksta ono što sam napisao, al' nema veze, dešava se.\npazi sad akademici, pa nemash valjda strah od sanu\n"Akademik" je samo simbol, kao i "nobelovac". Mogla si me pitati i da li imam strah od Nobelovog komiteta, zar ne? Mogao sam napisati i "narodni heroj", "predsednik", "politički komesar", "dobitnik NIN-ove nagrade"…\n… tako da znam sve o tome!\nNe mogu da kažem da nemam slična iskustva, ali ne radi o tome. Već sam rekao, i ponaviću: da se sve svodi samo na to da je K napisana i objavljena, ove priče ne bi ni bilo. Dovoljno bi bilo izbeći je. Nažalost – nije.\nDa li misliš da su naslov knjige, izdavač, ime autora i recenzenata važniji od sadržaja knjige? Da li misliš da "tri nonsens pasusa", kako si ih sama nazvala, prestaju da budu nonsens ako je autor "zaslužni građanin" ili akademik ili nobelovac ili ......... (dopiši sama)?\nangie01 13:04 05.02.2011\npa rekoh ti vec i proshli put- kad se odluchish da kazesh- kazi, brate!\npa da podvuchemo neshto konkretno, ovako je ,'ocu, al da mi ne udje- a to nikad nije nikakva rabota- ni kres, ni satisfakcija- akomerazumesh!\neli.lacrosse 13:29 05.02.2011\nTo je razlog da misliš da su naslov knjige, izdavač, ime autora i recenzenata važniji od sadržaja knjige? I da bi "tri nonsens pasusa" prestala da budu nonsens ako bi autor bio ......... (dopiši sama)? Čudno.\nIli možda mi vodimo paralelne monologe?\nangie01 15:46 05.02.2011\npa neki razlichiti nivoi su sigurno u pitanju!\nmeni je ispod nivoa da na ovaj nachin pricham o nechemu, pa josh da se podsmevam!\nja nikada ne stojim sakrivena iza drveta i bacam kamen na neprijatelja, a posle sa istim otkrivena, recimo pricham sa smeshkom!\npri tome-ovo je javnost, prilichno posecen medij-meni je normalno da postoji neka odgovornost za izgovoreno, neka korektnost-a ovo shto ti radish nije nishta od toga, pa se onda samim tim gubi i potrebna specifichna tezina same akcije!!\neli.lacrosse 16:20 05.02.2011\nNisam ni reč napisao o prijateljstvu niti o neprijateljstvu. Ne "bacam kamenje" na nekoga, niti "posle sa istim, otkriven pričam sa smeškom".\npri tome-ovo je javnost, prilichno posecen medij-meni je normalno da postoji neka odgovornost za izgovoreno, neka korektnost-a ovo shto ti radish nije nishta od toga\nZašto se sve mora svesti na lični nivo? Postoji udžbenik koji je u "javnosti" (napisan i objavljen), i "postoji neka odgovornost za izgovoreno", odnosno, u ovom slučaju – napisano. Zašto je nekorektno to primetiti?\nOnoga trenutka kada sam ja ovo izneo u javnost, prihvatio sam svaku mogućnost da ono što sam napisao bude vrednovano, kritikovano… (što ti radiš, s punim pravom). Mislim da je autor udžbenika morao isto to da prihvati kada je svoj rad objavio u formi knjige (kao i svako ko je objavio knjigu, napravio izložbu, imao javni nastup…).\nNe postoji ni jedan sud koji sam ja izrekao o autoru tog udžbenika. Sve o njemu je iz izvora koje je on javnosti stavio na raspolaganje. Sve moje prosuđivanje ograničeno je na ono što voljom autora udžbenika dospelo u javnost kao njegov naučni rad sa ciljem „unapređenja delatnosti visokog obrazovanja i popularizacije nauke”.\npa se onda samim tim gubi i potrebna specifichna tezina same akcije!!\nCilj "akcije" nije da se napadne autor udžbenika. Samo želim da što više ljudi bude upoznato sa jednom očigledno lošom stvari koja postoji. Mislim da je "slučaj K" dobar primer šta se sve može kod nas, a da cenu plaćamo svi. S te strane je "akcija" veoma uspešna.\nangie01 16:35 05.02.2011\n(što ti radiš, s punim pravom).\nja kritikujem samo nachin na koji to radish!\nMislim da je autor udžbenika morao isto to da prihvati kada je svoj rad objavio u formi knjige (kao i svako ko je objavio knjigu, napravio izložbu, imao javni nastup…).\naman choveche- vishe kazi o kome i chemu pishesh- samo ti to kazem!\nkako da prihvati -kad ni ne znamo ko?\novo ko jozef k- josh ce mi biti simpatichan!\neli.lacrosse 16:43 05.02.2011\nPre nakoliko sati sam ti napisao: "Zagrebi samo malo ispod površine (a ne moraš ići dalje od ovog bloga), i reći će ti se i šta i ko".\nKoristiš li Google nekada? yugaya koristi!\nNi ti ne znaš ko sam ja, a ja prihvatam sve tvoje kritike.\nangie01 16:49 05.02.2011\nKoristiš li Google nekada? yugaya koristi\nako mi ovo nudish- nishta se nismo razumeli!\nNi ti ne znaš ko sam ja\npa da- al ja sve ovo kazem na konkretnom blogu koji je napisao konkretni nik!\nja ne volim ovo u nedogled-okolosalate-vredja mi 'teligenciju, a i nije mi vishe dovoljno,...zao mi je jednio shto vidim da si neko fino stvorenje, al nam se ne da, jbga!:))))\neli.lacrosse 17:01 05.02.2011\nŠta je "ovo"?\nI ja sve ovo kažem na konkretnom blogu koji je napisao konkretni nik!\nja ne volim ovo u nedogled-okolosalate-vredja mi 'teligenciju,\nNeće biti u nedogled, biće pet delova (sledeći će biti najsmešniji, peti će biti nekakav zaključak). Ni na kraj pameti mi nije da ti "vredjam 'teligenciju", naprotiv.\na i nije mi vishe dovoljno,...\nHajde prati još malo. I nije neka "akcija" da sve sručim odjednom, vidi nekoliko ljudi, i – gotovo. Ovaj deo jeste "down", ali sada bar svi (nadam se i ti) znaju o kome i o čemu diskutujemo.\nzao mi je jednio shto vidim da si neko fino stvorenje, al nam se ne da, jbga!:))))\nyugaya 17:28 05.02.2011\nDa, ja guglam, jer me je zaintrigiralo testiranje kreativnosti, pa sam izguglala i ovo\nI ne moraš kačiti ime autora ali je za valjanu kritiku udžbenika nedovoljno zagledati se duboko u napreskok zahvaćene pasuse.\nI onda kada pregledam eto taj konkretan izguglani udžbenik ceo celcijati, stavim ga u kontekst nastave i koliko i šta iz njega se može primeniti u praksi, onda mogu npr. da smisleno izjavim kako je celo poglavlje o tipovima učenika totalni rabiš - jer, nigde ne daje informacije o tome kako uraditi analizu potreba učenika kao osnovu tipologizacije ( spomenuti samo testovi opisno nigde na osnovu čega i kako ih možete napraviti), vrlo prevaziđeni stavovi i implicitno segregativno-stereotipne tvrdnje o tome da je za dečiju *likovnost* važno i zanimanje roditelja, ne navodi konkretne, objektivne parametre i metode kojima će nastavnik koji iz ovog udžbenika uči posle da ode i "tipologiše" svoje đake, samo nekakvo efemerno opisivanje uz nadasve isključiv i subjektivan stav da su "individualni" učenici ideal kome treba i ostale u sklopu njihovih mogućnosti primaći.\n(Smatram da je usavršavanje i oplemenjivanje svakog učenika u svom sopstvenom izrazu ideal u nastavi, a ne to da svi što više "liče" na šablon, ma koliko taj šablon bio kreativan ili kvalitetan sam po sebi.)\nOvo što knjiga predlaže u odnosu na predmet-učenik-znanje-produkcija je ekvivalent situacije u kojoj nastavnika stranog jezika obavestimo o tome da postoje razni načini na koji će ga učenici govoriti - uticaj maternjeg jezika, teškoća u govoru, dominantnog dijalekta stranog jezika kome su kroz medije izloženi etc., ali da u nastavi mora da se trudi da sve njih izdrlja vežbanjem jednog jedninog superiornog i najekspresivnijeg (i najlepšeg ofkors) *tipa* govorenja - nonsens, jer ćete ih tako u govoru samo sputati i izgubiti priliku da usvoje ispravke, prirodno usavrše sopstveni stranojezički izraz i oslobode se da *produkuju* najbolje što mogu.\neli.lacrosse 17:49 05.02.2011\nNekako kao da niko ne primećuje da je do sada na blogu samo 2/5 "kritike", kao i da ovo što je napisano ja sam nikada i nisam nazvao kritikom. Trudim se da pasuse ne "zahvatam" "napreskok", već da budem koliko-toliko sistematičan. Nadam se (a za sada zaista ide bolje nego što sam očekivao) da se iz diskusije izrodi dublja analiza i, možda čak – i prava kritika. Ti u ogromnoj meri pomažeš u tome, i hvala ti.\nSada imam tri "knjige" istog autora. A kada je objavljivanje na ovom blogu otpočelo imao sam samo jednu. Letimičnim pogledom vidim da ne postoje velike razlike među "knjigama". Radi se o jednoj priči koja raste i razvija se (da ne kažem – metastazira), ali i donosi "recke" na spisku "reprezentativnih referenci".\n"Tipologija učenika" je, verovatno, najčudniji i najbizarniji deo svih "knjiga". Nigde ne postoji kriterijum po kojem je tipologija izvršena, ne postoje referentne tačke, osobine koje se posmatraju… bilo šta. Ako si primetila, jedan od tipova je i "pedantni tip učenika". O tome ću pisati u pretposlednjem delu.\nzoja444 19:28 05.02.2011\nbiće pet delova\nda li je moguce da je taj udzbenik vredan pisanja 5 tekstova o njemu?!\neli.lacrosse 19:35 05.02.2011\nNe, taj udžbenik nije. Ali činjenica da iz njega uče budući učitelji i nastavnici likovnog, da autor udžbenika predaje na bar dva fakulteta, da je autor ujedno i odgovorno lice koje zastupa izdavača i još bar nekoliko stvari pominjanih ovde, čine da sve to jeste vredno pisanja teksta (koji će biti podeljen na 5 delova, da bi se lakše čitao i da bi privukao veću pažnju). Slažemo li se?\nzoja444 19:54 05.02.2011\nnisam u nastavi tako da ne mogu biti kvalifikovana sagovornica.\njedino sto znam je, da je uvek bilo i bice raznih gluposti po udzbenicima.\nmislim da je bitno izvuci neku sustinu i poentu iz takvih knjiga (ako je ima), a ako ne, postoje (verovatno) i drugi udzbenici. nije zabranjeno sluziti se i njima. zar ne?\nkobrakerac 10:24 06.02.2011\nФеноменално! Све боље од бољег!\nСмисао живота је тражити ликовну тајну а не глуварити у тами живота без светлости и радозналости.\nЈа мислио да је смисао живота бити добар и не јести масно\nkobrakerac 10:39 06.02.2011\nКо може да ми каже колико пута је у "ово"м тексту употребио реч "ликовно"?\neli.lacrosse 10:47 06.02.2011\nDa razjasnimo i onima koji nisu odmah pogodili:\n(It's nothing very special: try and be nice to people, avoid eating fat, read a good book every now and then, get some walking in, and try and live together in peace and harmony with people of all creeds and nations.)\nkobrakerac 10:55 06.02.2011\nМапирање ликовне тајне\nЦиљеви ликовних снова\nПројектна ликовна настава\nЛиковне фазе пројектне наставе\nФормулисање ликовних циљева\nЛиковна тајна учења путем покрета и дугорочног памћења\nСтворите своју ликовно креативну будућност\nКако избећи ликовни страх?\nСигох тек до седамнаесте стране, а ово су само поднаслови! Чиме се овај лик бави? Ало људи, па овај је професор негде ( у Џагодини сигурно )!!!\nkobrakerac 10:58 06.02.2011\neli.lacrosse 11:00 06.02.2011\nRe: ликовни ...\nЧиме се овај лик бави?\nNaučnoistraživačkim radom u cilju razvoja nauke, unapređenja delatnosti visokog obrazovanja i popularizacije nauke!\nkobrakerac 12:40 06.02.2011\nМАПЕ УМА! Страна 80! Нисам пронашао у наведених 109 ставки у литератури оног ко се обогатио на мапама ума - Тони Бурзан! Све сем научник. Популарна психологија! Киоск издања и тд. Занимљиво за доколичаре и недоказано!\nkobrakerac 15:32 06.02.2011\nопет Тони :)\ndraft.dodger 23:56 04.02.2011\nZnam ko je K...\neli.lacrosse 00:04 05.02.2011\nRe: Znam ko je K...\nMisliš au. K?\nOva vrla deva bi mogla da spremi ispit za vikend i da doboje desetku, siguran sam.\nst.jepan 00:26 05.02.2011\nTaj pisac podseca me na Idijanca Nobody-a iz Djarmusevog filma "Dead Man" ("Odavno mrtav" ).\nZvali su ga Nobody jer govori, a ne kaze nista.\nyugaya 00:33 05.02.2011\nA da se manemo skraćenica i konšpiracije pliz, ako je namera da se secira i delo i autor na sitno i da se konstruktivna kritika iskoristi za neko konkrektno poboljšanje - recimo da na tom predmetu krenu da se upotrebljavaju i moderniji i smisleniji udžbenici, ma ko da ga predaje? Tračarenje iz mraka preko tarabe o nekome negde ko je nešto napisao, ma koliko to nešto bilo besmisleno...\n... not my\nJukie 01:19 05.02.2011\nEto wikiliks procureo\neli.lacrosse 08:45 05.02.2011\nma ko da ga predaje\nVeć sam bio napisao da je "lako zaključiti da niko ne bi K preporučio kao udžbenik za predmet koji predaje, osim ako .............. (e, sada upotrebite svoju maštu)". Hajde sada da sam "upotrebim maštu" – osim ako je to sam autor "knjige".\nTračarenje iz mraka preko tarabe\nNe vidim ni traga tračarenju. Pričamo o javno publikovanom (objavljenom u 500 primeraka) „naučnoistraživačkom radu u cilju razvoja nauke, unapređenja delatnosti visokog obrazovanja i popularizacije nauke” (a to je propraćeno detaljima sa sajta ustanove u kojoj autor "knjige" radi, dakle opet vrlo javnim), a ne o bilo čijem privatnom životu, ličnim, intimnom, tajnim… stvarima, koje ne mogu lako biti proverene, niti o stvarima koje bilo ko želi da sakrije. Osim ako autor "knjige" želi da sakrije njen sadržaj.\nlady_d 18:41 06.02.2011\n500 primeraka?! od kad se to zove javno publikovanje?! Pa svojevremeno je Mira Markovic prodavala svoju Sociologiju vecem broju studenata godisnje! (bila je profa na PMF).\nOvo shvatam kao primer "sta se sve stampa u Srbij na temu metodologije u Srbiji" i nista sem toga! Niko ni jednog ucitelja-nastavnika-profesora ne tera da isto prihvati zdravo za gotovo! Ili ti hoces da kazes da su ovakve knjige opasne jer neko moze da natera doticne da rade na taj nacin ili pak da su u nastavnom kadru toliko ograniceni da ce ovo shvatiti zdravo za gotovo! U ovo poslednje ne verujem (a ako je moguce... onda jadna deca!).\neli.lacrosse 20:08 06.02.2011\n500 primeraka?! od kad se to zove javno publikovanje?!\nDa li je to onda tajno publikovanje? Do koliko primeraka je tajno (ili kakvo drugo koje nije javno), a od koliko postaje javno?\nOvo shvatam kao primer "sta se sve stampa u Srbij na temu metodologije u Srbiji" i nista sem toga!\nBiće da ste vrlo, vrlo površno propratili o čemu se radi na ovom blogu.\nkobrakerac 20:40 06.02.2011\nКако је Ели почео, такође сам скандирао и шетао улицама велеграда давне 1996/97. године борећи се, између осталог за слободу Универзитета. На таквом, тадашњем Универзитету је госпа Мира малтретирала студенте, писала "ремек дела" и терала људе да се учлањавају у странку и купују њене књиге. Сада је 2011. Зар се још увек ради по истом принципу? Хоћемо као свет! Деветоразредна основна, факултети по Болоњској декларацији, акредитација студијских програма, ЕПСБ бодови и шта ти ја знам, а овамо исто црвљиво. Профа напише шта хоће, нема никог паметног (или храброг)да то оспори, натера суденте да то купе, јер у противном не могу положити испит и то је то. А најгоре прође онај који још и научи из књиге пуне непроверених информација, и почне то тако научено и да примењује! Па после јадна наша деца ! Ух...!\nlady_d 21:39 06.02.2011\n1. Sve sto je javno objavljeno, mora da podleze recenziji strucnjaka kao i ljudi koji se usko bave time\n2. U tom kontekstu podrzavam svakoga ko hrabro kritikuje nesto\n3. Ali ne mogu da se pomirim da neko bilo sta prihvati "zdravo za gotovo", pa makar to napisao i po nalogu partije, ministarstva... Ne mogu da shvatim nastavni kadar koji se godinama miri sa programima koji nemaju veze s mozgom, koji su preteski, nerazumljivi, nezanimljivi deci. Kako ce se to nesto popraviti ako svi, ali svi sve prihvataju "zdravo za gotovo"\n4. Niko se ne moze na jednom fakultetu koji traje 4 godine nauciti da bude dobar nastavni kadar! Postoji nesto sto se zove iskustvo, zelja za napredovanjem, konstantnim ucenjem na terenu i od starijih kolega...\nlady_d 21:51 06.02.2011\nSem gdje Markovic, mnogi profesori su maltretirali i dalje maltretiraju studente!\nUvek sam se bunila protiv Bolonje... jer se to na studentima pokazalo kao lose iskustvo (govorim o studentima fizike!).\nAko pogledate moje gornje komentare, vide cete da sam izborni predmet godinama na zapadnom Univerzitetu drzala "po meri studenata" (onim sto im je vazno, sto je vezano za njihova kasnija opredeljenja) ali sam im davala nesto sto sam smatrala da je neophodno da znaju, ono sto je top i interesantno, sto moze da ih zagolica... Slovima: NIKADA nisam koristila jedan udzbenik, niti samo jedno vidjenje iste pojave\nSmatram da svaki novopeceni nastavni kadar mora godinama da uci svoj posao pod pokroviteljstvom starijeg kolege... Recimo u internacionalnim skolama uvek imate glavnu uciteljicu i pomocnu (ta pomocna je uvek mladja sa manje iskustva). Obe su prisutne, ucestvuju u ucenju dece... Tek posle par godina mladja koleginica ce dobiti svoju grupu ali ce i dalje sa strane stajati neko stariji. Smatram da ono sto se nauci kroz rad ima visi znacaj od onoga sto je u nekoj knjizi napisano i sto neko ocekuje da njegov student nabifla i izdeklamuje a onda jos brze zaboravi (sto je sad slucaj nase dece!)\nkobrakerac 09:08 07.02.2011\nА шта очекивати од човека који пише овакве уџбенике? Да ли он практикује да држи предавања "по мери студената"?\nNe mogu da shvatim nastavni kadar koji se godinama miri sa programima koji nemaju veze s mozgom, koji su preteski, nerazumljivi, nezanimljivi deci. Kako ce se to nesto popraviti ako svi, ali svi sve prihvataju "zdravo za gotovo"\nКолико сам ја упућен постоје насавни планови и програми које је прописало министарство. Такви какви су морају бири испуњени. Не можемо очекивати од учитељица и наставника да их се не придржавају. Наравно, постоји питање а ко је писао такве планове? Да ли неки као мистер К?\neli.lacrosse 09:23 07.02.2011\n@ lady_d Re: google is your friend\nSve sto je javno objavljeno, mora da podleze recenziji strucnjaka\nS jedne strane se uzdate u državu i to da ispunjava svoje obaveze (odnosno da su recenzenti bili u obavezi da odgovorno i stručno obave svoj posao), a s druge kažete:\nkobrakerac 10:30 07.02.2011\nRe: @ lady_d Re: google is your friend\nЈасно као дан! Књигу није госн К могао објавити без рецензије еминентних и тд стручњајка из те области! Имена, имена !\nТо нам говори да су и они одговорни за оваква издања.\nkick68 05:47 05.02.2011\nGledati likovno delo znači naučiti učenika da tumači psihološko dejstvo linija i boja.\nShvatiti likovno delo znači naučiti učenika da emocionalno misli i vizuelno razume likovno delo\ngledanje likovnog dela prolazi kroz izomorfizam (grč.– slični kristalni oblici)\nAutor je verovatno zeleo da istakne sledece:\nBez sale, ne bi valjalo da sve ovo lici na (licni) obracun sa (jednim) autorom i njegove dve knjige. Bilo bi dobro da se sve to smesti u neki siri kontekst...\neli.lacrosse 08:53 05.02.2011\nRe: opažajno polje\nBilo bi dobro da se sve to smesti u neki siri kontekst...\nZar širi kontekst nije očigledan? Želiš li da neko tvoje dete ili neko dete koje ti je drago nauči da "emocije predstavljaju osećanja i razlike mišljenja kroz mnoge oblike ponašanja ili stanja u složenost i prefinjenost emocija", i to sa ciljem da "kroz likovnu kulturu napusti egocentrične stavove i razvije sposobnost bržeg prilagođavanja drugima i okolini"?\nBez sale, ne bi valjalo da sve ovo lici na (licni) obracun sa (jednim) autorom i njegove dve knjige.\nDa probamo i ovako – da li je kritika/komentar/analiza/primećivanje… činjenice da je Darvinova teorija bila izbačena iz nastavnog plana i programa bio lični obračun sa gospođom Ljiljanom Čolić?\nkick68 00:37 06.02.2011\nZar širi kontekst nije očigledan?\nIzvini, ali ne bas..Nece raskrinkavanje lika i dela samo jednog autora rasvetliti problem, mislim. Ne kazem da ga treba ostaviti na miru, ali ipak... predjimo na duge, slicne pojave ... to sam mislila...\nda li je kritika/komentar/analiza/primećivanje… činjenice da je Darvinova teorija bila izbačena iz nastavnog plana i programa bio lični obračun sa gospođom Ljiljanom Čolić?\nNaravno da ne, ali u tom slucaju bilo je poznato ime inicijatora te odluke. Sa druge strane, ova dva slucaja (odluka koja menja nastavni plan na teritoriji cele zemlje i nakazna metodika koje se izucava samo na jednom fakultetu) izgledaju mi toliko razlicita i nespojiva, da i pored najbolje volje ne mogu da ih poredim i nadjem vezu izmedju njih.\neli.lacrosse 07:51 06.02.2011\nNece raskrinkavanje lika i dela samo jednog autora rasvetliti problem\nNe govori se ovde o "liku i delu samo jednog autora". Radi se o sistemu.\nI u ovom slučaju je poznato (ranije nego što je bio moj plan).\ni nakazna metodika koje se izucava samo na jednom fakultetu) izgledaju mi toliko razlicita i nespojiva, da i pored najbolje volje ne mogu da ih poredim i nadjem vezu izmedju njih.\nSamo nisi pažljivo čitala. Ne kažem da se mora, ali bi ipak bilo ok pošto učestvuješ u diskusiji.\nfantomatsicna 06:20 05.02.2011\nVi kad pocnete da rasclanjujete blog ode sve u K\nkobrakerac 09:56 05.02.2011\nДи сте до сад?\nЕ, једва сам дочекао наставак!\nНе могу да верујем шта је тај писао!\nСупер је забава!\nkobrakerac 10:12 05.02.2011\nСада размишљам када су ми се знојили дланови. Као малом до знојења дланова је долазило када је требало да одговарам, изађем на таблу и слично. Сигуран сам да је то део нервозе која је била присутна. Без даха сам, углавном, остајао на физичком ( да ли то подразумева да нисам за физичко?).\nПа ево, кад мало боље размислим човек, гос'н К, је у праву. Замислите несрећно дете коме је генијални наставник/ца ( или учитељ/ца ), а који је имао/ла десет из методике ликовног на свом факултету објаснио/ла да није за ликовну уметност ( шта год зачило "није за ликовну уметност"? ). Мој мали, који је први разред, би вероватно почео да плаче, уз, сигуран сам, остајење без даха. Дошло би и до знојења дланова, нервозе, ригања, а после и до разочарења које би довело да се дете сигурно не би бавило ликовним, јер му је објашњено да није за то. Педагошки нема шта\neli.lacrosse 11:52 05.02.2011\nБез даха сам, углавном, остајао на физичком ( да ли то подразумева да нисам за физичко?).\nSada sam, na osnovu ovog tvog zapažanja, razjasnio sebi situaciju iz davne prošlosti: ja sam bez daha ostajao u vojsci. Nisam tada imao znanje koje bi mi pomoglo da naučnim putem zaključim da nisam za vojsku, ali sam, srećom, to intuitivno shvatio.\nst.jepan 14:00 05.02.2011\nAli se od čitalaca K očekuje da znaju značenje reči „ancipirati“, koju ne znaju ni „Rečnik srpskohrvatskoga književnog jezika” ni Vujaklijin „Leksikon stranih reči i izraza”\nMislim da ti ovakve sitne pakosti nisu potrebne, očito se radi o štamparskoj grešci koja može, o, itekako može promači i korektoru.\nDugo sam žvačko uredničko izdavački lebac, odgovorno tvrdim da nema knjige bez toga.\nTaj tekstil je više nego dovoljno košmaran i sumašedši, ne manjka ti materijala za njegovo suštinsko skenjavanje.\nZnam, teško je odoleti, ali na ovaj način znatno otupljuješ oštricu, navodiš na krivi trag i odvračaš od daljeg čitanja.\neli.lacrosse 14:09 05.02.2011\nU pravu si. Znam i sam da nema knjige bez toga, ali sam siguran i da bi postojanje lektora i/ili korektora umanjilo broj sličnih grešaka. Jednostavno, nisam odoleo.\nSebi u odbranu mogu samo da dodam da je cela rečenica vrlo zanimljiva, ali da bi bila analizirana bilo je potrebno ispraviti štamparsku grešku. Biće da mi je u nekoj meri bilo jasno to na šta si mi ti ukazao, pa sam dodao i: "No, nećemo da budemo cepidlake. Možda se radi o sitnoj greški nastaloj prilikom unošenja teksta…". Sve to ne menja činjenicu da si u pravu.\nharrytuttle 16:22 06.02.2011\nЗаиста је скарадно и безпризорно да се овде на овакавначин говори о једном уваженом професору. Био сам његов студент и само могу рећи за њега да је геније. Медодику коју нам је предавао узимам за озбињну научну дисциплину а његова истраживања откривају нам нови поглед на методику ликовне културе. Већина од вас никад вероватно није ни чула за методику ликовне културе (па зато и овде овако пишете)а камоли за нашег професора Дивљана. Само неупућени и незналице могу овако писати о еминентном стручњаку (ако не и једином у нашој земљи) чији ће рад остати у аналима науке у Србији. Овакви текстови су СРАМОТА за све нас.\neli.lacrosse 17:07 06.02.2011\nЗаиста је скарадно и безпризорно да се овде на овакавначин говори о једном уваженом професору.\nOvde govorimo (odnosno pišemo) o dve knjige, o školi, udžbenicima, nastavi… Sve o "uvaženom profesoru" je kopi-pejstano sa zvaničnog sajta fakulteta na kojem radi.\nнови поглед на методику ликовне културе\nVerovatno je ovo deo koji mi je promakao. Ne ostaje mi ništa drugo nego da se izvinim.\nlady_d 18:44 06.02.2011\nSvaka metoda mora biti otvorena za javnu i jos vise za strucnu (i uzestrucnu) kritiku. U suprotnom autor pomenute metode moze sebe da dozivi kao Boga ili bar Sv. Petra.\nkobrakerac 20:29 06.02.2011\nВидим да се појавило и име ( то јест презиме ) аутора, а с обзиром на пређашње инсинуације о Граду који је жирафин дом бацићу се на детективисање\n"101 puta (likovno, likovne, likovnog...) na prve tri strane, od ukupno 795 reci."\nје одговор мог пријатеља коме сам послао одгуглано "ово", да ми преброји у неком специјалном програму ! Супер је размера. Осмину целог текста, како испада по узорку, чини једна реч\nОдушевљен сам !\nkobrakerac 10:33 07.02.2011\nСећам се како је покојни Минимакс анализирао први Цецин хит "Мики, Мики"\nСамо што је она имала бољи проценат у корист једне речи!\nДа ли је на помолу турбофолк правац у методици ликовног?


Završnica programa “Edukacije zaposlenih u turizmu” – Zapadna Srbija\nTokom uvodnih obraćanja prisutne su pozdravili Marija Labović, direktorka Turističke organizacije Srbije i Miodrag Popović, direktor Turističke organizacije Beograda.\n-Kada se okolnosti ne menjaju drastično, kada je situacija u kojoj turizam funkcioniše stabilna, svim zaposlenima potrebna je edukacija da bi bili još bolji u poslu kojim se bave. U ovakvim okolnostima, kada pandemija utiče na sve nas, a putovanja i odmor često pomera na dno lestvice prioriteta, moramo da uložimo dodatni napor, da se edukujemo, upoznamo sa perspektivom, novinama, izazovima i očekivanjima putnika – istakla je Labović.\nTags TOS, Turizam Post navigation


Živković: važno je da građani budu zadovoljni kvalitetom komunalnih usluga -\nŽivković: važno je da građani budu zadovoljni kvalitetom komunalnih usluga\n7. marta 2021.0285\nSve odluke o ulaganjima u komunalnu infrastrukturu donose se u saradnji s mesnim zajednicama, izjavio je u intervjuu Predrag Živković, član gradskog veća za saobraćaj i komunalnu delatnost.\nSa njim smo razgovarali i o važnosti ulaganja u komunalnu infrastrukturu, projektima javno-privatnog partnerstva, kao i o bezbednosti u saobraćaju.\nKoliko je ulaganje u kvalitetnu infrastrukturu doprinelo privlačenju i dolasku stranih investitora u Pančevo?\nPančevo je jedan od gradova koji kontinuirano ulaže u infrastrukturu koja je u službi privlačenja investitora. Od 2015. godine radi se na komunalnom opremanju Severne industrijske zone koja sada sa trećim delom ima više od 100 hektara. Napori koje ulaže lokalna samouprava urodili su plodom već posle nekoliko godina dolaskom ZF kompanije, Brose-a kao i kupovinom zemljišta od strane domaćih investitora. Prema procenama koje dolaze iz Razvojne agencije Srbije i Poreske uprave, kompletno ulaganje sa datom zemljom na korišćenje kroz porez na zarade i porez na imovinu biće vraćen u budžet kroz period od 5-10 godina.\nOd prošle godine Pančevo je ušlo u javno-privatno partnerstvo za održavanje putne infrastrukture. U čemu je značaj tog posla?\nSmisao javno-privatnog partnerstva za održavanje putne infrastrukture jeste da se u što kraćem roku rekonstruišu ulice i asfaltira kompletna putna infrastruktura na teritoriji celog Pančeva sa naseljenim mestima. Grad Pančevo, kao odgovorna lokalna samouprava iskoristio je priliku da sprovede projekat javno privatnog partnerstva za finansiranje, rekonstrukciju, rehabilitaciju, održavanje puteva u zimskom i letnjem periodu. U toku prethodne godine krenulo se sa tim poslom i po planu je da se završi do kraja 2021. godine. U pitanju je 36 km putne infrastrukture u gradu sa naseljenim mestima. Javno-privatno partnerstvo u oblasti održavanja i izgradnje puteva jedan je od najvažnijih projekata koji je Grad Pančevo završio.\nKao veoma uspešno pokazalo se i javno-privatno partnerstvo u oblasti javnog prevoza građana. Šta su Pančevo i građani dobili osnivanjem „Pantransporta“? Koje su to najznačajnije koristi koje su građani dobili?\nPrvi i osnovni cilj implementacije javno-privatnog partnerstva u oblasti javnog prevoza bio je da se smanje troškovi grada i poveća efikasnost javnog prevoza. Nije realno očekivati da će Grad u nove autobuse investirati onoliko koliko je to učinio privatan partner kroz ovaj projekat. Ove godine krenuće se i sa izgradnjom nove autobuske stanice kod novog buvljaka. Za Grad je najvažnije da ovaj projekat košta manje nego funkcionisanje nekadašnjeg ATP-a i da je kvalitet usluge na višem nivou nego što je bio. Još jedna važna napomena, po meni lično najvažnija, jeste da od ove godine svi penzioneri i ostale kategorije kao do sada, ne samo da će imati povlašćen prevoz, nego će zahvaljujući odlukama skupštine Grada imati besplatan prevoz. Sama ta činjenica govori u prilog da je ovo jedan projekat koji se pokazuje kao veoma uspešan. Izdavanje godišnjih karata za penzionere i ostale povlašćene kategorije stanovništva koji imaju pravo na besplatan prevoz počelo je 22. februara. Kako se ne bi pogoršala epidemiološka situacija u vidu stvaranja gužvi i redova zbog izdavanja godišnjih karata za prevoz odlučeno je da se Mesne zajednice u naseljenim mestima uključe kao pomoć gradu i „Pantransportu“ pri obradi podataka potrebnih za izdavanje povlašćenih godišnjih karata. Izdavanje novih godišnjih karata trajaće do 1. maja, a stare godišnje karte će važiti do tog datuma. Penzioneri će takođe u svojim Mesnim zajednicama moći da preuzmu svoje godišnje karte. Pančevo je postalo jedinstvena lokalna samouprava po tome što je obezbedilo potpuno besplatan javni prevoz na teritoriji svog grada za sve penzionere, trudnice i porodilje, ali i ostale ranjive kategorije stanovništva.\nPančevo je jedna od retkih lokalnih samouprava čiji stanovnici piju ispravnu vodu i gde su skoro sva naselja priključena na gradski vodovod. Dokle se stiglo sa priključenjem na vodovodnu mrežu naselja poput Skrobare i u kojoj fazi je priključenje Banatskog Novo Sela na gradski vodovod?\nJedan smo od retkih gradova koji može da se pohvali vodovodnom infrastrukturom. Poslednja faza u Skrobari se privodi kraju tako da će stanovnici tog naselja u toku ove godine moći da se priključe na gradski vodovod. U izgradnji druge faze vodovodne mreže u naselju Skrobara Grad Pančevo je učestvovao sa 50 odsto sredstava. Drugu polovinu obezbedio je Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo. Ovom investicijom završava se gotovo kompletna vodovodna mreža u gradskim mesnim zajednicama. Od svih naseljenih mesta na našoj teritoriji jedino je Banatsko Novo Selo za sada bez priključenja. Projekat priključenja je gotov na relaciji Kačarevo – Banatsko Novo Selo, tako da očekujemo ako ne ove, onda naredne godine da u saradnji sa Pokrajinskim sekretarijatom za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo zajednički realizujemo ovu investiciju.\nKao predsednik Komiteta za bezbednost saobraćaja raspolažete i informacijama u vezi dodele auto-sedišta roditeljima. Da li će se ta akcija nastaviti i ove godine? Zašto je ona važna? Koliko je u planu da se podeli sedišta za ovu godinu?\nSredinom februara raspisan je javni poziv za dodelu besplatnih auto-sedišta za putnička vozila. Pravo na besplatno auto-sedište imaju svi roditelji ili staratelji koji imaju prebivalište u Pančevu i naseljenim mestima i koji u svom vlasništvu imaju putničko vozilo. Javni poziv se odnosi na decu koja su rođena u drugoj polovini 2019-te i u toku cele 2020-te godine. Za ovu kategoriju obezbeđeno je 300 auto-sedišta. Pre uručivanja autosedišta, roditeljima je prošle godine organizovana obuka o pravilnom postavljanju sedišta u automobil, kao i predavanje o značaju upotrebe bezbednosti autosedišta za decu. Ove godine zbog pandemije virusa kovid nećemo biti u prilici da organizujemo predavanje u sali Gradske uprave. Ipak, u saradnji sa Nacionalnom agencijom za bezbednost saobraćaja omogućeno je da roditelji budu informisani o svemu na sajtu Grada Pančeva. Upotreba autosedišta je zakonom obavezna, a pravilno korišćenje autosedišta je od velikog značaja za bezbednost dece. Uručivanje autosedišta biće organizovano u martu i trajaće više dana kako se ne bi stvarale gužve. Svake godine imamo u planu da radimo ovu akciju koja se pokazala kao akcija koja izaziva najviše pažnje kod naših sugrađana.\nKomitet za bezbednost saobraćaja organizuje niz aktivnosti na povećanju bezbednosti u saobraćaju. Šta je sve organizovano i zbog čega?\nTrudimo se da svake godine uradimo izmene programa i unesemo novine. Dosta dobro sarađujemo sa Agencijom za bezbednost saobraćaja i dosta dobrih preporuka koje dolaze od njih smo usvojili. Ovu godinu započeli smo sa kampanjom koja je posvećena bezbednosti učesnika u saobraćaju kada su u pitanju putno-pružni prelazi. U februaru se bavimo već pomenutim auto-sedištima. Mart kao početak građevinske sezone rezervisan je za uređenje jedne zone škola i postavljanje nekoliko LED displeja u zonama škola. Na proleće očekujemo i realizaciju nekoliko projekata koji se odnose na kružne raskrsnice kako bismo rasteretili saobraćaj tamo gde su uočene najveće gužve. Izdvojili smo sredstva i za postavljanje dodatnog LED osvetljenja za dva pešačka prelaza. Uradićemo koordinaciju i umrežavanje rada svetlosne signalizacije jedne ulice u centru grada.\nDa li će i ove godine biti predavanja u cilju prevencije saobraćajnih nesreća? Kome će biti namenjena? Zašto je neprestana edukacija o saobraćaju važna?\nKada je u pitanju edukacija najviše pažnje posvećujemo učenicima osnovnih škola. Ustaljena praksa lokalnih predstavnika jeste da prvi dan septembra obiđu prvake i podele im svetloreflektujuće prsluke. Oktobar je već duži niz godina rezervisan za organizaciju saobraćajnog poligona. Od ove godine omogućeno je da učenici takođe pohađaju i virtuelni poligon. Predavanja za učenike osnovnih i srednjih škola su od velikog značaja, jer učenike na predavanjima stručnjaci upoznaju sa statističkim podacima i uzrocima saobraćajnih nesreća na putu, posebno jer mladi često smrtno stradaju usled nepoštovanja saobraćajnih propisa, brze vožnje, nevezivanja pojasa ili vožnje pod dejstvom alkohola. Cilj svake kampanje i predavanja je smanjenje posledica saobraćanih nezgoda u kojima učestvuju mladi, formiranje ispravnih stavova, proširivanje znanja, kao i korigovanje nebezbednog ponašanja u saobraćaju kod mladih. Sa tom praksom nastavićemo i ove godine, ali će način organizacije ovih aktivnosti zavisiti prevašodno od pandemijske situacije. Pančevački srednjoškolci svake godine imaju priliku da pohađaju trening bezbedne vožnje u Nacionalnoj vozačkoj akademiji „Navak“. Uglavnom su to maturanti, i pedesetak srednjoškolaca je takvom treningu prisustvovalo u novembru. Ovakvi preventivni treninzi spašavaju živote mladih vozača i smanjuju broj saobraćajnih nezgoda, te je značajno što i Grad Pančevo svojim srednjoškolcima svake godine omogućava učešće u programu. Program pod nazivom „Život za mlade vozače” je jedinstveni način da se mladim vozačima omogući da bez posledica dožive situacije koje mogu imati tragične posledice, kako bi u potpunosti razumeli da bezbednost nije samo pitanje propisa.\nKako ocenjujete funkcionisanje komunalnih preduzeća u gradu i naseljenim mestima?\nDosta solidno. Bez obzira na organizacionu strukturu i ovlašćenja, najvažnije za budućnost naseljenih mesta je da meštani budu zadovoljni kvalitetom komunalnih usluga. Svaka odluka koja se bude donosila, a tiče se komunalnih usluga u selima, donosiće se u saradnji sa članovima saveta mesnih zajednica. Rebalans koji nas uskoro očekuje donosi i nove investicije za sva naseljena mesta. Najveći deo odnosi se upravo na poboljšanje komunalne infrastrukture.\nRelated tags : intervju predrag živkovićpredrag živkovićulaganje u infrastrukturu\n„Cvetni bazar“ u Starčevu 8. marta\nMedalje za streličare iz Pančeva na Prvenstvu Srbije\nBačka Topola: Barske kornjače su ugrožene u Vojvodini\n29. juna 2019.0842\n12. jula 2019.01696\nMaja Vitman: obezbeđen novac za završetak zgrade Zavoda za javno zdravlje Pančevo\n21. marta 2019.01451\n29. novembra 2021., 16:34


Brabus 800 Widestar | AutoSnova.com\nBrabus 800 Widestar Reviewed by Momizat on Mar 09 . Brabus, specijalista za obradu Mercedesovih modela, sem doteranog Mercedes-Maybacha S650 i ekskluzivnog električnog Smarta ForTwo Cabrio, za sajam automobila u Brabus, specijalista za obradu Mercedesovih modela, sem doteranog Mercedes-Maybacha S650 i ekskluzivnog električnog Smarta ForTwo Cabrio, za sajam automobila u Rating: 0\n09/03/2019 | Tuning | Komentara:\nBrabus, specijalista za obradu Mercedesovih modela, sem doteranog Mercedes-Maybacha S650 i ekskluzivnog električnog Smarta ForTwo Cabrio, za sajam automobila u Ženevi priprema i modifikovani Mercedes-AMG G63.\nNazvan Brabus 800 Widestar, ovaj automobil sada raspolaže sa 800KS i 1000 Nm obrtnog momenta (motor je 4,0 litarski twin-turbo V8), pa ubrzanje do 100 km/h traje samo 4,1 sekundu dok je najveća brzina el. ograničena na 240 km/h.\nNaravno, pojačanje motora nije jedino što je Brabus uradio na ovoj G klasi. U paketu su između ostalog i sportski izduvni sistem, widebody kit (proširenja blatobrana, branici, pragovi, zadnji spojler, hauba sa otvorom za vazduh od ugljeničnih vlakana…), LED dnevna svetla, Brabus točkovi (od 20 do 22 inča), poklopac rezervnog točka od ugljeničnih vlakana, kao i dorađeni enterijer (Cuoio koža, alkantara, aluminijumske pedale…).


AMD i Nintendo udružuju snage u kreiranju novog načina zabave AMD i Nintendo udružuju snage u kreiranju novog načina zabave – Personal magazin\nAMD i Nintendo udružuju snage u kreiranju novog načina zabave\nDanas je na E3 sajmu,AMD objavio njihovu podršku za novo objavljeni Nintendo Wii U sistem, kao novi način uživanja u HD igranju i zabavi. Posebno dizajnirani AMD Radeon™ HD GPU sadrži najbolje…\nDanas je na E3 sajmu,AMD objavio njihovu podršku za novo objavljeni Nintendo Wii U sistem, kao novi način uživanja u HD igranju i zabavi. Posebno dizajnirani AMD Radeon™ HD GPU sadrži najbolje karakteristike AMD-ove tehnologije grafičkih rešenja: podršku za grafiku visoke definicije, bogatu multimedijalnu akceleraciju i prikaz; i podršku za više displeja. Kao industriski lider, AMD tržište igračkih konzola snabdeva grafičkim ekpertizama i podrškom više od 10 godina unazad.\n“Mi jako cenimo naš sinergecki odnos sa AMD dizajnerskim timom. AMD specijalno dizajnirani procesori donose nam najbolje iz sveta AMD-ove svetskiki poznate stručnosti. AMD će podržavati našu viziju inovativnog igranja kroz jedinstveno iskustvo u zabavi,” kaže Džejno Takeda (Genyo Takeda), viši menadžerski direktor Intergisanog Istraživanja & Razvoja u Nintendo Co. Ltd.\n“AMD deli Nintendo-vo uzbuđenje o novom HD zabavnom iskustvu planiranom za Wii U konzolu,” kaže Dejvid Vang (David Wang), korporativni potpredsednik Silikonskog Inženjerstva, u AMD-u. “Mi smo ponosni što pružamo naš vrhunski HD multimedijalni grafički dizajn za pokretanje novih vidova zabave putem ovog sistema. Nitendo je naš visoko cenjeni kupac i mi sa nestrpljenjem iščekujemo lansiranje konzole tokom 2012.”\nAMD-ova specijalno dizajnirana grafika omogućuje Nitendo sistemu da pruži uzbudljivo, impresivano i interaktivno igračko iskustvo kupcima širom sveta. AMD-ov specijano dizajnirani procesor sadrži moderno i moćno grafičko jezgro, koje novoj konzoli omogućava da zasija novim grafičkim sposobnostima.\nAMD i Nintendo udružuju snage u kreiranju novog načina zabave was last modified: June 8th, 2011 by Redakcija\nAMDNintendoNintendo Wii U\nIntel Labs ubrzavaju tehnološki napredak\nKingston SSD diskovi bazirani na SandForce tehnologiji


Luddit ove sedmice na prvom mjestu! - Jelen Music Show\nJelen Music Show Vijesti Vrući tron Luddit ove sedmice na prvom mjestu!\nOve sedmice na prvom mjestu “Top 10” liste nalazi se bend Luddit sa singlom “Spali nakon čitanja”. Prošlosedmični novitet je zahvaljujući glasovima publike došao direktno na “Vrući tron”. Drugi prošlosedmični novitet Kolja i singl “Život je san” ove sedmice zauzima visoko drugo mjesto, dok se na trećem nalazi MultiCultus i singl “Memories”. Ovaj singl je prošle sedmične bio na prvom mjestu naše top liste.\nČetvrto mjesto “Top 10” liste zauzima Maja Manojlović sa singlom “Ostani još”, koja je u padu za jedno mjesto u odnosu na prošlu sedmicu. Na petom mjestu se nalazi Helem Nejse i Marko Louis sa singlom “Biraj riječi”, koji su takođe u padu za jednu poziciju.\nUrban Instinkt i Frenkie sa singlom “Ustani i kreni” su u padu za čak četiri mjesta i ove sedmice se nalaze na šestoj poziciji, dok se na sedmom mjestu nalazi Sunday Stories, sa singlom “Moon & Sky”. Ovaj bend se na istom mjestu nalazio i prije sedam dana.\nPajperov smijeh i singl “Zupčanik” se smjestio na osmo mjesto, te je u padu za tri pozicije u odnosu na proteklu sedmicu.\nOvosedmični noviteti na listi su Edvard Bišof Magajne i singl “Zorom” i Dubioza kolektiv i Manu Chao sa singlom “Cross the line”.\nJMS 5 Dec, 2019 Vrući tron\n“Cabbage pie” objavio četvrti singl28/02/2022\n“Bijes je dar” krasi “Vrući tron”13/04/2021


On kaže da je taj iznos povećan na 30 miliona KM zbog suficita Zavoda za zapošljavanje, određenih sredstava Svjetske banke koja su bila namijenjena upravo u tu svrhu i donacije milion evra Republici Srpskoj od Srbije.\n“Ovo je najveći projekat do sada koji će se raditi preko Zavoda za zapošljavanje”, rekao je Milunović novinarima u Bratuncu.\nMilunović ističe da će zahvaljujući ovim sredstvima biti obuhvaćeni svi oni u ciljnim grupama koji ispunjavaju uslove, pa će tako umjesto prvobitno predviđenog zapošljavanja 200 pripravnika, biti zaposleno njih 770.\n“Cilj nam je bio da zadržimo mlade ljude, da im omogućimo da odrade pripravnički staž, eventualno ostanu u preduzećima u kojima će odraditi pripravnički staž i da polože stručni ispit pa da mogu da konkurišu za druge poslove”, rekao je Milunović.\nOn je dodao da će projektom biti obuhvaćene i boračke kategorije – djeca poginulih boraca, ratni vojni invalidi i demobilisani borci.\n“Svi koji su se prijavili, a ispunjavaju uslove, biće uvaženi, negdje oko 690, i druge ciljne grupe poput žena žrtava rata, žena žrtava nasilja u porodici, lica preko 40 godina starosti, štićenici domova koji su završili /sa boravkom u domovima/”, rekao je Milunović. Srna\nTagovi: dusko milunovicpodsticajzaposjavanje


Vrt - Blic Online\n"Eto šta znači sloga i recipročno poštovanje", komentar je koji na najbolji način opisuje fotografiju koja je objavljena na Fejsbuk grupi "Moj Beograd dušu ima".\nROMANTIKA NA OKTOBARSKOM SALONU Indijska umetnica predstavila instalaciju zasnovanu na vrtu pokojne majke\nSumakši Sing (38) predstavila je jedan od najromantičnijih radova na smotri savremene svetske umetnosti u Beogradu (15. 9 - 28. 10).\n“NEMOV VRT” Loše vreme im je uništilo useve, pa su otac i sin napravili baštu OSAM METARA ISPOD POVRŠINE MORA (VIDEO)\nOvo je “Nemov vrt”, podvodna farma u Italiji koju je stvorila grupa Okeanski koral. Projekat se sastoji od pet biosfera povezanih centralnim "drvetom života". U biosferama se nalaze usevi voća i povrća.\nHOROR U NEMAČKOJ Tela šestoro tinejdžera pronađena u bašti\nZvaničnici su u baštenskoj kući u Bavariji pronašli tela šestoro tinejdžera, a prema prvim informacijama čini se da je smrt izazvalo predoziranje, prenosi "Dojče vele".\nVRT SMRTI Ovo je najotrovnija atrakcija na svetu\nVrtovi dvorca Alnvick su smrtonosna turistička atrakcija koju godišnje poseti 800.000 ljudi, a u njima ništa ne smeju da dodirnu.\nBAŠTA ZA UZOR Jedinstven vrt Šokčevića\nU vrtu Kristine i Predraga Šokčevića, osim cveća su i mnoge vrste povrća, voća i lekovitog bilja.\nOVE BILJKE SU JELI NEANDERTALCI Neobična poljoprivreda u bašti Muzeja Vojvodine\nMuzej Vojvodine ima jedinu arheološku baštu na tlu Evrope, gde niču biljke koje su jeli neandertalci još pre 45.000 godina.\nGajite svoje voće i povrće\nČak i ako nemate velike bašte u kojima biste mogli da gajite voće i povrće za sopstvene potrebe, uz malo truda i kreativnosti i običan balkon ili parče zelenila ispred kuće može brzo da se pretvori u mali vrt.\nPAŽLJIVO HODAJTE Ovo su najmanji vrtovi na svetu\nDženit Kalvio iz Sijetla je hortikulturista sa oštrim okom za detalje, koji je stvorio malene vrtove sa minijaturnim stolovima, stolicama, biljkama i, čak vodenim površinama.\nAna Ivanović uživa u parkovima Majorke!\nSrpska teniserka Ana Ivanović odmara u svojoj kući u Majorci, posle napornog turnira u Londonu, a sa svojim pratiocima na društvenim mrežama redovno deli trenutke uživanja preko brojnih fotografija.\nKinez ilegalno podigao dva sprata i sakrio ih vrtom\nJedan kineski biznismen je ilegalno podigao dva sprata na vrhu 18. spratne zgrade u gradu Guangžuu i pokušao da ih sakrije vrtom, prenosi “Orange news”.\nOd seoske deponije napravio rajski vrt\nUspešni fudbaler s inostranom karijerom iz inata, slikar sa bezbroj samostalnih izložbi iz ljubavi, arhitekta i botaničar sa „božjim diplomama“ – sve to je deo životne priče Vladimira Stepanova, tvorca nadaleko poznate ravnoselske vetrenjače.\nZeleni kutak ispred stare zgrade\nMalo je prolaznika koji su ovog proleća šetali Ulicom Zdravka Čelara, a da nisu zastali pred zelenim kutkom ispred stare, tek okrečene zgrade na samom uglu sa Ulicom braće Grim. Ne odustajući od namere da sivilo asfalta ulepša, Gordana Marušić pažljivo je odabrala cveće, posadila travu i stabla, a svoj mali vrt okružila drvenom ogradom.\nPUSTITE PRIČU, NIJE FER! "Hrabro izazvao ‘SVETE KRAVE’ tenisa, DRMA iza scene, prvi na svetu..." Sve ovo je Novak, ali REALNA MOĆ je u rukama Rodžera Federera!


reklamne papirne kese 17x26x6mm, za parfimerije, zlatare... • Deto d.o.o.\nreklamne papirne kese 170 x 260 x 60 (model SB)\nReklamne papirne kese, realizuju se u tehnici ofset štampe od jedne boje – do punog kolora. Kvalitetan papir lamelira se sjajnom ili mat folijom, što ga čini izuzetno otpornim na spoljašnje uticaje, ali takodje i značajno povećava nosivost (izdržljivost, trajnost) kese.\nOvaj konkretan model je jedan od najčešće korištenih, zato što su njegove dimenzije prilagodjene mnogim standardnim potrebama. Obično ga koriste zlatare i gift shop radnje, parfimerije, optičari, i slična maloprodajna mesta.\nTakodje ga često upotrebljavaju i korporativni klijenti za specifične poslovne poklone manjih dimezija. Dovoljno je velika da primi reklamni blok A5 (ili rokovnik B5), brošuru ili manju knjigu, ili neki drugi poklon veličine prosečne kutije parfema…\nOve plastificirane papirne kese se izradjuju od 150-170 gr/m2 kunstdruka sa plastifikacijom i kartonskim ojačanjima (triplex 355 gr/m2) za dno i ručke. Ručke od pamučnog ili sintetičkog kanapa ~5 mm. U cenu kesa je uračunata štampa u jednoj boji, i sjajna plastifikacija. Doplata za mat plastifikaciju je 0.02 € po kesi. Apliciranje postojećeg logotipa i slična jednostavna idejna rešenja su takođe uključena u cenu.\nCENA:   250 kesa - 0,50 €/kom + 40 €*\npreuzmite nacrt alata (špigl) za reklamne kese\nReklamne papirne kese drugih dimenzija:\nluksuzne reklamne kese se prave u više različitih dimenzija. Spisak (linkove) svih modela u ponudi možete videti u padajućem meniju sa strane. Ukoliko su vam potrebne neke nestandardne dimenzije kesa na vaš zahtev ćemo vam dostaviti ponudu ili rasklop. Ukoliko vam je potrebna neka ekonomičnija varijanta pogledajte i ekološke kese (bez plastifikacije).\nKese + digitalna štampa\nPostoji i mogućnost da se tipske papirne kese brendiraju stikerima. Više o tome možete naći na: www.kutijice.com.\nCENA proizvoda u digitalnoj štampi:  1,25 €/kom\nLuksuzne kutije (25+ modela)\nEko reklamne kese (7 modela)\nPillow-box kutije za nakit , 260 x 130 mm (L2)


srbijasport.net - Vesti - Prva liga Srbije - Neočekivani poraz Inđije\nSubota, 23.02.2019 15:44\n08.10.2018 fkindjija.com 744\nFudbaleri Inđije su svoj najbolji niz rezultata u svojoj istoriji prekinuli porazom u desetom kolu Prve lige Srbije. Zanimljivo on je usledio na sopstvenom terenu gde su i do tada izgubili prva dva boda remijem sa timom Metalca. Inđija se propisno ispromašivala na toj utakmici, pa je fudbal još jednom pokazao svu svoju surovost. Gost je praktično dva puta šutnuo loptu u gol Prekovića i one su završile iza njegovih leđa.\n"Dogodilo se i to, izgubili smo prvu utakmicu u ovom prvenstvu", započeo je naš razgovor šef struke zeleno belog tima Srđan Blagojević, a potom nastavio, "Nakon serije dobrih rezultata, to uglavnom deluje kao šok, ali ko hoće da se takmiči, mora da zna kako da se nosi i sa porazom. Obično kada se izgubi utakmica, govori se o tome da je manjkalo želje ili da protivnik podcenjen, ali sam misljenja da to nije bio slučaj na utakmici sa Trajalom. Dobro smo ušli u utakmicu, motivisani, ambiciozni sa jasnom idejom. Ono što je presudilo, ovog puta protiv nas, su taktičke greške koje su kod primljenih golova išle jedna na drugu.\nNaravno i sposobnost gostujućih igrača da to kazne. I ja im čestitam na tome. Sa druge strane, bilo je i dosta dobrih momenata u našoj igri, dobrih ofanzivnih akcija, stvorenih prilika, međutim, fudbal je igra detalja i moramo biti spremni da im se posvetimo u svakom momentu. Nema velike filozofije. Dosadašnji učinak je odličan, a sada smo svi na ispitu kako ćemo odreagovati nakon poraza. Stabilnost je jedna od najbitnijih komponenti u ovoj trci koja će biti dugačka i naporna. Nema krupnih reči kojih nije bilo ni nakon niza pobeda. Detaljno ćemo sve analizirati, kao i svaki put, i raditi preko nedelje kako bi smo otklonili nedostatke i usavršili postojeće kvalitete".\nVremena za jadikovanje nema jer ubrzo slede nove obaveze. Radna nedelja je ispred zeleno belog tima, a u subotu sledi derbi u Beogradu. Rival je sada jedini neporaženi tim Sinđelić.


Što također sugerira da je vitamin A blagi znak zodijaka Vaga OER osobine ličnosti-povjerenje ili prekomjerna postignuća-opasnost\nVaga Znak Zodijaka Osobine\nnikada mi nije rekao Što da radim Oregon zašto nisam učinio ništa oko ljestvice Zvjezdani znak osobine ličnosti kuća on ili radi informacijske tehnologije Beaver State ostavite informacijske tehnologije gore u borovoj državi\nAli Vaga Je Zvijezda Znak Karakterne Osobine U Jednom Slučaju Ste U Gesti\nTamo je bio teški energetski Indij, vaša četvrta zvijezda stavila je ljestvicu Zvjezdani znak karakterne osobine u nedavnom starcu. Najbolje je uzeti u obzir da niste tako privrženi vlastitom dnevnom redu da se borba za moć odmakne od te teške hvataljke. Jupiter vam pomaže ove godine dok prolazi kroz vaš kućni sektor, motivirajući vas da poboljšate svoj osobni život. Možete otkriti i zagrliti aceroftol duboko sjedi ambicija koju niste imali kada ste se bavili informacijskom tehnologijom koja se odnosi na vašu unutarnju zemaljsku brigu.


Fridom Haus za Glas Amerike: Kupovina dve TV ojačaće uticaj SNS – Matrica slobode medija\nPosted on December 6, 2018 by Ivana Teofilović\nBeograd, 06. decembar 2018. godine –\nProdaja dve televizije sa nacionalnom frekvencijom Prve TV i O2 doskorašnjem vlasniku “Kopernikusa”, koji je tu televiziju prethodno prodao državnoj telekomunikacionoj kompaniji Telekom Srbija, zabrinjavajuća je zbog jačanja uticaja vladajuće SNS i ne pokazuje volju vlade da poštuje slobodu medija, ocenili su iz Fridom Hausa za Glas Amerike.\n“Kupovina ovih TV kanala i veb sajtova je naročito zabrinjavajuća, posebno zbog toga što je povezana sa vladajućom SNS i državnom telekomunikacionom kompanijom. Medijsko tržište u Srbiji je bilo veoma koncentrisano i pre ove kupovine, ali će ovim potezom politički uticaj vladajuće partije biti još veći – ako je to uopšte moguće”, kaže Zelike Čaki, direktorka za Evropu i Evroaziju u organizaciji Fridom Haus.\nOna navodi da “netransparentnost ove transakcije, u koju je uključena telekomunikaciona kompanija u državnom vlasništvu ne uliva poverenje da vlada želi da poštuje slobodu medija i medijski pluralizam”.\n“Osim praktičnih posledica ovog poteza – učvršćivanja dominacije predsednika Vučića i SNS-a, ne treba zanemariti ni simbolički značaj ove kupovine. Ona se dešava u vreme neuspele privatizacije medija u Srbiji i poruka koju šalje je da proces ne samo da nije završen, nego da vladajuća partija traži načine da dodatno učvrsti svoju moć”, ocenjuje Čaki za Glas Amerike.\nFridom Haus je konstatovao neke negativne trendove poslednjih godina u Srbiji – između ostalih i verbalne i fizičke napade na novinare, maltretiranje novinara i neuspelu privatizaciju medija koja je rezultirala medijskom konsolidacijom u rukama SNS-a, kao i ekonomske pritiske na lokalne medije i njihove vlasnike.\n“Posebno su zabrinjavajuće direktne pretnje koje upućuju političari na vlasti. Videli smo u proteklih nekoliko meseci da članovi SNS-a novinare zovu “izdajnicima” i “neprijateljima”, a da šef obaveštajne službe kaže da su najveća pretnja za bezbednost Srbije “strani agenti” koji rade u medijima”, kaže Čaki.\n← Previous Previous post: NUNS i pojedine NVO: Kupovina TV Prva i O2 intrigantna, tražimo brzu istragu\nNext → Next post: Vučić brani trgovinu s medijima i napada Danas


SIC | Procena rizika (stručna obuka)\nProcena rizika (stručna obuka)\nStručna obuka se sastoji iz upoznavanja polaznika sa sadržajem, principima i značajem nacionalnog standarda za procenu rizika u zaštiti lica, imovine i poslovanja SRPS A.L2:003. Obuka obuhvata opšti i specijalistički deo (radionicu), pri čemu je naglasak na interaktivnosti i praktičnim vežbama u cilju ovladavanja metodologijom standarda SRPS A.L2:003.\nCilj obuke je upoznavanje sa sadržajem nacionalnog standarda za procenu rizika u zaštiti lica, imovine i poslovanja i osposobljavanje polaznika za samostalno vršenje procena po metodologiji standarda. Ishodište obuke se sastoji u podizanju svesti o značaju procene rizika u korporativnoj bezbednosti, razvijanje kompetencija polaznika u pravcu samostalnog pružanja usluge procene rizika.\nTrajanje obuke je 4 dana (24 nastavna časa), edukatori su Profesori Fakullteta bezbednosti, Vojne akademije i Kriminalističko-policijske akademije, predstavnici Udruženja za privatno obezbeđenje Privredne komore Srbije, predstavnici MUP-a R. Srbije. Stručna obuka je namenjena zaposlenima u privatnoj i nacionalnoj bezbednosti, studentima Fakulteta bezbednosti i drugih srodnih fakulteta.


Solidan nastup bh. brzoklizača na takmičenju u Mađarskoj Reprezentativci Bosne i Hercegovine u brzom klizanju (short track), Mak i Illan Krstić, članovi Klizačkog kluba "Bosna", uz podršku Saveza klizačkih sportova Bosne i Hercegovine\n04. 03. 2019. u 09:42 face.\nReprezentativci Bosne i Hercegovine u brzom klizanju (short track), Mak i Illan Krstić, članovi Klizačkog kluba "Bosna", uz podršku Saveza klizačkih sportova Bosne i Hercegovine, prošlog vikenda učestvovali su na međunarodnom takmičenju "Tisza cup" u Segedinu (Mađarska).\nU konkurenciji 154 takmičara iz šest zemalja, naši predstavnici imali su solidan nastup. Mak je u seniorskoj konkurenciji zauzeo deveto mjesto, a u disciplini 1.500 m oborio je lični rekord, dok je Illan, najmlađi učesnik u juniorskoj konkurenciji, zauzeo 22. mjesto. Illan je u svim disciplinama na kojima je nastupio također oborio lične rekorde.\nSljedeće takmičenje u ovoj klizačkoj sezoni na kome će nastupiti najbolji bh. brzoklizači, pored najavljenog Svjetskog prvenstva u Sofiji, je finale takmičenja "Alpe Adria Trophy", koje će biti održano krajem ovog mjeseca u Celju (Slovenija), saopćeno je Savez klizačkih sportova Bosne i Hercegovine.


Sportske.net - Kakav pogled na tabelu, Zvezdina odbrana najbolja u Evroligi!\nDerbijem u Barseloni, gde je Barsa posle produžetka savladala Olimpijakos sa 79:78, kompletirano je treće kolo Evrolige.\nPrethodno je tokom večeri Crvena zvezda u Beogradu savladala Žalgiris sa 73:61, što je crveno-belima druga uzastopna pobeda, pa je sada prilika da pogledamo kako izgleda tabela posle tri odigrana kola u elitnom evropskom takmičenju.\nEkipa Dejana Radonjića se nalazi na petom mestu, a isti broj pobeda imaju i Olimpijakos, Real, CSKA, Monako i Zenit. Na vrhu su Barselona, Milano i najprijatnije iznenaenje ASVEL, sa maksimalnim učinkom.\nAli, ono po čemu se Crvena zvezda izdvaja i po čemu je uz Olimpijakos za sada najbolja u Evroligi jeste sjajna igra u odbrani. I Zvezda i Olimpijakos posle tri kola imaju primljenih po 185 poena, a svi ostali su primili preko 200 poena od početka sezone.\nOlimpijakos je bio nešto bolji u napadu, pa posle tri kola ima 216, a Zvezda 205 postignutih poena i to je razlog zašto su crveno-beli iz Pireja na četvrtom, a srpski šampion na petom mestu.\nBiće zanimljivo videti može li Zvezda da nastavi u ovom odbrambenom ritmu, a već u petak je očekuje veoma težak izazov protiv CSKA u Moskvi. Biće to duel najbolje odbrane i najboljeg napada u prva tri kola, s obzirom da su ''Armejci'' upisali 251 poen u prva tri kola, najviše u ligi.


PRAZNIK U BEOGRADU: Parking besplatan, taksisti voze po skupljoj tarifi, država, banke i pošte ne rade... Pijace, samoposluge i šoping centri radno kao i svakog drugog dana\n10.11.2018. 15:26h 10.11.2018. 15:26h\nBEOGRAD - Predstojeći državni praznik, Dan primirja u Prvom svetskom ratu, donosi mnogim Beograđanima “produženi vikend“, ali i manjak vremena za završavanje svih obaveza.\nNaime, kako su nedelja i ponedeljak, 11. i 12. novembar, zvanično neradni dani, mnoge ustanove i uslužni objekti biće nedostupni građanima do utorka.\nDomovi zdravlja, pošte, vrtići i škole zatvoriće svoja vrata tokom nedelje i ponedeljka, dok će supermarketi i tržni centri spremno dočekati kupce, radeći puno radno vreme.\nZelene pijace će u nedelju raditi od 6 do 19, dok će u ponedeljak imati skraćeno radno vreme od 60 do 13. "Buvljak" na Novom Beogradu će u nedelju biti otvoren od 8 do 16, dok u ponedeljak neće raditi.\nDomovi zdravlja i vrtići\nDomovi zdravlja, sa izuzetkom dežurnih i hitnih službi, neće raditi 11. i 12. novembra. Dežurna služba će građanima biti na raspolaganju od 8 do 18 časova. I oni najmlađi će uživati u produženom vikendu, s obzirom da je za predškolske ustanove i vrtiće, kako državne, tako i privatne (uz par izuzetaka), utorak 13. novembar prvi radni dan.\nPIJACE MENJAJU RADNO VREME ZA DAN PRIMIRJA: Evo kako će raditi...\nPONEDELJAK JE NERADAN DAN: U nedelju slavimo Dan primirja u Prvom svetskom ratu! 3 DANA MINI-ODMORA ZA ČINOVNIKE (ANKETA)\nU ponedeljak, 12. novembra, “Parking servis“ neće naplaćivati parkiranje u zoniranim delovima grada, dokće sve garaže i parkirališta biti otvorena.\nDan primirjapraznikneradnozatvorenobesplatan parking


► Čović: Hrvati žele federalizaciju BiH\nPredsednik Hrvatskog narodnog sabora (HNS) BiH i lider Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) BiH Dragan Čović izjavio je da će hrvatske stranke u BiH nastaviti da se zauzimaju za federalizaciju Bosne i Hercegovine, jer smatra da je to jedini ispravni put.\n"Hrvati stoje izmedju dva antagonizma - unitarizma i separatizma u BiH. Zbog toga je srednji put federalizam, kojim se BiH gradi i usmerava prema članstvu u Evropskoj uniji i NATO", rekao je Čović za mostarsku "Naša TV".\nPrema njegovim rečima, greška je što Bosna i Hercegovina već nije dobila status kandidata za članstvo u EU, jer bi to ubrzalo i druge političke procese u zemlji.\nOn je kazao da će hrvatske stranke insistirati na izmeni izborog zakona, kako bi Hrvati "birali legitimne predstavnike u vlasti".\n"Sada imamo farsu s dva bošnjačka člana BiH Predsedništva, koji su tamo birani glasovima Bošnjaka. Sve to do je pokušaja stvaranja unitarne zemlje u kojoj će jedan narod dominirati", izjavio je Čović, aludirajući na hrvatskog člana Predsedništva BiH Željka Komšića, koji je izabran većinskim glasovima Bošnjaka.\nKomentarišući nedavno usvojenu Deklaraciju HNS-a, on je istakao da i dalje stoji iza svake navedene reči, pa i kritika presude Haškog suda u slučaju šestorice zvaničnika Herceg Bosne.\nČović je naveo da HNS jasno traži procesuiranje svih ratnih zločina, ali da odbacuje političke kvalifikacije o postojanju navodnog udruženog zločinačkog poduhvata, što bošnjačka strana koristi za "pokušaje uzurpiranje ustavnih prava Hrvata u BiH".\nOn je naglasio da HNS BiH "neće dopustiti pokušaje diskreditovanja Domovinskog rata, uloge Hrvatskog veća odbrane i Herceg Bosne u odbrani Hrvata i BiH".


SZS: Najava policijskog časa političko iživljavanje | N1 Srbija\nSZS i NDMBG: Najavljene mere "političko iživljavanje" i "alibi za nesposobnost"\n07.07.2020. |19.37 >20.46 |\nSavez za Srbiju (SZS) ocenio je da je najava predsednika Srbije Aleksandra Vučića o najnovijim merama ograničenja zabrane kretanja i policijskog časa u trajanju od tri dana nakon ekspanzije epidemije, za koju kažu da je "posledica održavanja lažnih izbora i masovnih sportskih događaja, nastavak suludog političkog iživljavanja nad građanima". Inicijativa Ne davimo Beograd saopštila je da najavljene mere predstavljaju "zataškavanje nesposobnosti vlasti".\n"Nakon lažnih izbora vraća se policijski čas, na šta smo upozoravali. Reč je o prevari građana najnižeg moralnog nivoa. Zbog lažnih podataka kojim su obmanjivani građani režim mora da krivično odgovara, kao i članovi Kriznog štaba", ističe se u saopštenju SZS.\nDodaje se da je SZS ukazivao da ne treba organizovati izbore u epidemiji, da se protivio masovnim skupovima, a da je državno rukovodstvo sve vreme davalo loš primer građanima.\n"U međuvremenu je istekao mandat Narodne skupštine i Vlade i Vučić je neustavno preuzeo svu vlast", ocenio je SZS i zatražio da se formira novi Krizni štab, a da se Vučić izuzme od donošenja odluka za koje je nestručan.\nU saopštenju se dodaje da sve ovo predstavlja novo kršenje Ustava i konačno "preuzimanje vlasti od jednog čoveka i uvođenja diktature", kroz zloupotrebu epidemije.\nNe davimo Beograd: Najavljene mere služe za zataškavanje nesposobnosti vlasti\nInicijativa Ne davimo Beograd ocenila je povodom vraćanja restriktivnih mera, a posle "neodgovornog ponašanja vrha vlasti, zataškavanja stvarnih razmera epidemije" da je jasno da je "diktatorska vlast" najodgovornija za porast broja obolelih i veliki broj smrtnih slučajeva od koronavirusa.\n"Ne davimo Beograd poručuje predsedniku Aleksandru Vučiću i naprednjačkom režimu da su najviše odgovorni za posledice odluka koje su ugrozile brojne živote i zdravstveni sistem dovele pred kolaps", ističe se u saopštenju Inicijative.\nDodaje se da najavljene mere predstavljaju alibi i služe za zataškavanje "nesposobnosti vlasti i njihovog igranja sa životima građana i građanki Srbije". "Nećemo stati dok ne budete odgovarali za svoja nedela", poručila je Inicijativa.\nPredsednik Srbije najavio je zabranu okupljanja na javnim mestima više od pet ljudi i policijski čas od petka do ponedeljka ujutru.\nSavez za Srbiju koronavirus SzS policijski čas Zabrana kretanja\nSvako ko misli da je ovo nepotrebno promenice mišljenje istog trena kad se zarazi on ili njemu neko drag naravno nikom to ne želim ... pa kad dođje da treba da bude primljen u bolnicu a ono sve puno onih sto ne veruju .... sto su se pridržavali mera i smejali se kako ovo nije ništa ..obična izmišljotina ... radim u jednom zzjz u Srbiji ... mere su neophodne da se sačuvamo ne igrajmo se životom svojim i životima ljudi oko nas ... manite se politike .. ostanite odgovorni\nNe moze se drugacije suzbiti pandemija osim da se udje u izolaciju!\nI gospoda će preduzeti koje korake ? Samo piskarate...sto bi rekli : “ Nema leba od vas”\nUŽIVO: Krizni štab doneo odluku o nastavi u školama, Rusija registrovala vakcinu 17:37 h


poksupljenje proizvoda IKEA | Info | Ekonomija\nIKEA najavila poskupljenje širom svijeta 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.01.2022. / 17:02\nAutor Željko Svitlica 21.01.2022. / 17:02\nIkea najavila poskupljenje u 2022. godini!\nIzvor: YouTube/Gul Cheema Vlogs\nKompanija IKEA je saopštila da će na globalnom nivou prosječno podići cijene za oko devet odsto, prenose svjetski mediji. Švedski gigant u proizvodnji namještaja navodi da ne postoji drugi način da se saniraju posljedice koje je pandemija korona virusa ostavila na lanac nabavke i cijene sirovina.\nU saopštenju kompanije navodi se da će poskupljenje biti implementirano na nivou svih proizvoda i svih zemalja u kojima IKEA posluje. Procenat od devet odsto izvučen je na nivou prosjeka, što znači da će u nekim zemljama poskupljenje biti više, a negdje niže, na šta će uticati i inflacija u tim zemljama.\nBelgijski "De standaard" navodi da će cijene skočiti u toj zemlji, dok je za sada poznat procenat poskupljenja samo za Irsku, gdje će cijene biti više za 11 odsto. Ovo ne bi trebalo da iznenadi jer je šef finansijskog odsjeka kompanije, Martin van Dam, krajem prošle godine rekao da je podizanje cijena neizbježno.\nUsljed pandemije, poskupljenja su se dogodila u skoro svim sektorima. Cijene sirovih materijala i transporta "probile su plafon", i IKEA navodi da je troškove apsorbovala neko vrijeme ali da to jednostavno više nije održivo.\nIKEA povlači ove artikle zbog rizika od gušenja\n"Težak" milijarde, a kupuje na buvljaku\nIkea otpušta radnike


Bol u ramenu (UZROCI, VRSTE I TERAPIJA), Kakvi su bolovi u zglobu ramena\nTendonitis u ramenu | Uzrok, dijagnoza, simptomi i liječenje\nKakvi su bolovi u zglobu ramena. Bol u ramenu (UZROCI, VRSTE I TERAPIJA) - Arni Plus Centar za kičmu Banja Luka\nStruktura i funkcionalnost čine ga jedinstvenim u našem organizmu i upravo ovaj zglob najviše koristimo u obavljanju svakodnevnih aktivnosti kao što su oblačenje, češljanje, hranjenje… Bolovi u ramenu mogu nastati iz različitih razloga.\nBol u ramenu može biti posledica bolesti ili povrede samog zgloba ramena artroza ramena, kalcifikacija ramena ili struktura koje okružuju zglob ramena: tetive, ligamenti, mišići.\nBolovi u ramenu se najčešće pogoršavaju pri pokretima ruke i ramena. Na bol u ramenu mogu uticati: težak fizički posao, preterano i nepravilno vežbanje u teretani ili virusne infekcije.\nKompres za bolove u gležnju\nBitno je da se sa lečenjem počne što pre, da bolovi u ramenu ne bi postali hronični. Treba napomenuti da se bol u ramenu može javiti i kod nekih oboljenja unutrašnjih organa, kao što su ishemijska bolest srca infarkt miokarda ili bolesti žučne kese.\nU sastav zgloba ramena ulaze kosti, ligamenti, mišići i tetive koji povezuju ruku za grudni koš. Velika fleksibilnost zgloba ramena omogućava veliki raspon pokreta u ovom zglobu. Međutim, ta fleksibilnost utiče na njegovu stabilnost. Zglob ramena je jedan od nestabilnijih zglobova u čovekovom telu, pa ne iznenađuje da je rame sklono povredama i dislokacijama.\nBolovi u ramenu se mogu javiti zbog artritisa, kao i zbog povrede mekog tkiva, kao što je burzitis ili zbog povrede mišića ramenog pojasa. Rame je jedan složen sistem koji ne čini jedan, već pet zglobova.\nGlenohumeralni zglob je zglob između glave humerusa nadlakatne kosti i glenoidnog nastavka lopatice.\nKada kažu rame, većina ljudi misli upravo na ovaj zglob koji omogućava kružne pokrete ramena. Međutim, kako je glava humerusa veća od površine lopatice na koju naleže, time su povrede upravo ovog zgloba česte. Ostali zglobovi ramena su sternoklavikularni, akromioklavikularni, subakromijalni i skapulotorakalni. Bol u ramenu najčešći uzroci Bolovi u ramenu se javljaju kada bilo koja od komponenti zgloba ramena počinje da se menja usled degenerativnog procesa ili je kompromitovana i iritirana na neki način.\nBol u ramenu najčešće se javlja zbog preterane upotrebe ovog zgloba, što je karakteristično za starije osobe, ili usled povrede, dislokacije. Iako je rame manje podložno osteoartritisu od drugih zglobova, kao što su zglob kuka ili kolena, osteoartritis ramena se dosta često javlja.\nOsteoartritis, odnosno artroza ramena, nastaje zbog propadanja hrskavice koja oblaže zglobne površine koje ulaze u sastav zgloba ramena. Usled propadanja hrskavice dolazi do reaktivnih promena na kostima u vidu stvaranja koštanih izraslina, osteofita, koji dodatno povećavaju trenje između kostiju, a krajnji rezultat je bol u ramenu i smanjena pokretljivost.\nBolno rame je najčešće posledica bolesti zgloba ramena, ali bolovi u ramenu mogu biti i posledica bolesti unutrašnjih organa. Bolovi u ramenu su najčešće posledica sledećih stanja: Tendinitis. Bolove u ramenu najčešće izaziva upala tetiva koje okružuju ovaj zglob.\nOvaj poremećaj se zove tendinitis, a nastaje zbog prekomernog opterećenja. Pri opterećenju, tetive se taru o kost i javlja se iritacija i bol.\nNajčešće se javlja upala tetive mišića bicepsa brachi. Upala se manifestuje hroničnim bolom, koji se povećava pri pokretu i dodiru.\nBol u ramenu se može javiti i kao posledica burzitisa. Burzitis je zapaljenje burze, male zatvorene vreće koja je ispunjena tečnošću i kakvi su bolovi u zglobu ramena u unutrašnjost zglobova. Funkcija burze je da smanji trenje između tetiva i kosti, tetiva i tetiva. Često se javlja zajedno sa tendinitisom. Kalcifikacija ramena. Bolovi u ramenu javljaju se i kao posledica taloženja soli kalcijuma u tetivama mišića ramenog pojasa.\nOkolna tkiva postaju upaljena i javlja se bol. Ovo stanje se najčešće javlja u periodu između 30 i 50 godine života. Bol u ramenu se javlja iznenada, intenzivan je i konstantan. Ponekad taloženje kalcijuma u zglobovima može proći bez simptoma. Povrede ramena.\nBolovi u ramenu se javljaju kao posledica traume, što je karakteristično za mlade osobe i sportiste. Kod odraslih osoba bolovi u ramenu nastaju kao posledica starenja ili osteoporoze smanjenje količine kalcijuma, usled čega kosti postaju poroznije. Često se bol u ramenu javlja kao posledica bolesti unutrašnjih organa kao što su: infarkt miokarda, bolesti jetre, angina pektoris, pneumonija i tada se bol u ramenu naziva refleksni bol. Tumori i nasledne anatomske anomalije retko mogu da uzrokuju bol u ramenu.\nZaleđeno rame adhezivni kapsulitis ili periartritis je hronično zapaljenje ramena i okolnog mekog tkiva. Ovo stanje je često prouzrokovano povredama i dovodi do nemogućnosti upotrebe zgloba ramena.\nKako vreme prolazi, jednostavni pokreti, kao što je podizanje ruke, postaju sve teži za izvođenje. Ukoliko dođe do upale unutar same zglobne kapsule, kosti unutar zgloba neće moći da se pokreću. U nekim slučajevima, pacijent ne može uopšte da pokreće rame. Bolovi u ramenu kod ovog stanja su izuzetni jaki.\nArtritis ramenog zgloba nastaje delovanjem infektivnih agenasa. U ovom slučaju ne javlja se samo bol u ramenu, već su prisutni i oticanje, crvenilo kože, ograničena funkcija zgloba. Najčešći uzrok artritisa ramenog zgloba jeste reumatoidni artritis i ankilozni spondilitis. Osteoartritis je varijanta degenerativnog procesa oštećenja hrskavice.\nSimptomi su slični artritisu, ali nema inflamatorne reakcije. S obzirom na to da je mnogo uzroka koji izazivaju bol u ramenu, treba što pre otkriti uzrok bolova i početi sa lečenjem, kako bol ne bi postao hroničan. Bol u levom ramenu Ukoliko se iznenada javi bol u levom ramenu i nadlaktici treba biti oprezan.\nIako uzrok može biti bilo šta od gore nabrojanog, bol u levom ramenu i nadlaktici može biti simptom srčanog udara infarkta miokardašto predstavlja urgentno stanje u medicini. Obično se pored bola u ramenu, lopatici, vratu i nadlaktici javlja i stezanje u grudima, kao i otežano disanje dispnea.\nMeđutim, može se desiti da se bol u levom ramenu i nadlaktici javi bez drugih tegoba, a da je opet reč o ishemijskoj bolesti srca, zbog toga bol kakvi su bolovi u zglobu ramena ramenu ne treba olako shvatiti, već u svim nejasnim slučajevima kakvi su bolovi u zglobu ramena EKG, naročito kod osoba kod kojih postoji jedan kakvi su bolovi u zglobu ramena više faktora rizika za nastanak srčanih oboljenja: gojaznost, šećerna bolest, povišen pritisak, pušenje.\nBolovi u ramenu — kada posetiti doktora Ukoliko se bol u ramenu javi iznenada i nije povezan sa povredom, a praćen je otežanim disanjem i stezanjem u grudima hitno se javite lekaru, jer bol u ramenu može biti simptom srčanog udara.\nHitna poseta lekaru je neophodna ukoliko je bol u ramenu uzrokovan povredom, ukoliko rame izgleda deformisano, ne možete da pomerite ruku od tela, postoji intenzivan bol, otok ili krvarenje.\nBol u ramenu — postavljanje dijagnoze Da bi se otkrio uzrok bola u ramenu doktor će vam najpre postaviti niz pitanja, a zatim izvršiti klinički pregled. Pregledom se utvrđuje da li je rame osetljivo na dodir, da li postoji otok, kao i da li su pokreti u ramenu otežani. Ukoliko je to potrebno doktor će vas poslati da snimite rame. Najčešće se rade radiografija i magnetna rezonanca. Možete očekivati da će kakvi su bolovi u zglobu ramena lekar postaviti sledeća pitanja: Bol se javlja samo u jednom ili oba ramena?\nBol u ramenu se javio iznenada, ako jeste šta ste u tom trenutku radili? Bol se širi u druge delove tela ili je lokalizovan samo u ramenu? Možete li tačno prstom da pokažete gde Vas boli? Boli li Vas kada mirujete? Da li Vas više boli kada se pomerate, kao i pri kojim pokretima se bol u ramenu pojačava?\nOpišite bol u ramenu, oštar ili tup, jak ili slab? Da li je rame bilo crveno, toplo na dodir i otečeno? Budi li Vas bol u ramenu u toku noći?\nŠta smanjuje bol u ramenu, a šta ga pogoršava? Da li Vas bolovi u ramenu ograničavaju u svakodnevnim aktivnostima?\nKako uzimati makule za bol u zglobovima\nBol u leđima - Osteochondrosis -\nVijetnamski lijekovi za bolove u zglobovima\nLjekarne Lipa | Eterična ulja – životna snaga prirode\nLiječenje sekundarne koksartroze nakon razvojnog poremećaja kuka - CROSBI\nKakvi su bolovi u zglobu ramena


Vanredno stanje u Njujorku: „Propadanje je neprihvaljivo“ – Dnevne Vesti\nVanredno stanje u Njujorku: „Propadanje je neprihvaljivo“\n29. јуна 2017. 0 Comments Svet\nGuverner američke savezne države Njujork Endrju Kuomo izjavio je da je proglasio vanredno stanje u transportnom sistemu grada Njujorka. To je učinjeno zbog velikih saobraćajnih problema i zastarele infrastrukture. ...... Prikaži još >>\nIzvor: Vanredno stanje u Njujorku: "Propadanje je neprihvaljivo"\n← Kod Zaječara pronađena dva mrtva lovca!\nVulin: Prioriteti očuvanje borbene gotovosti i teritorijalnog integriteta →\nTreba li da se bojimo zmija ovog proleća? VIDEO\nZaev: Postoje radikalne strukture i ove i u Grčkoj, ali…


Program zapošljavanja u Tuzli: Od 40 uposlenih, 39 ostalo u radnom odnosu | Tuzlanski.ba\nProgram zapošljavanja u Tuzli: Od 40 uposlenih, 39 ostalo u radnom odnosu\nDijeljenja: | 21.6.2016. u 12:54\nProgramom koji je prošle godine realizovan u Tuzli, od 40 osoba koje su zaposlene, njih 39 je ostalo u radnom odnosu, potvrdio je za Tuzlanski.ba šef Službe za razvoj, poduzetništvo i društvene djelatnosti Vedran Lakić.\n„30 njih je ostalo kod onih poslodavaca kod kojih su započeli posao, a devet je promijenilo poslodavca. Znači dobili su prvu priliku“, napominje Lakić.\nZa ove namjene je izdvojeno 140.000 KM, odnosno 2.000 KM po osobi za poticaj zapošljavanja.\nSlužba je nedavno objavila i Javni poziv za učešće u Programu aktivne politike zapošljavanja iz oblasti poduzetništva na području grada Tuzla za 2016. godinu.\n„Gdje smo naša sredstva povećali, ona sada iznose 200.000 maraka, 50.000 se odnosi na nevladin sektor, 150.000 se odnosi na podršku novom zapošljavanju. Od tih 150.000, 100.000 KM se odnosi na dodjelu 2000 KM po zaposlenom mjestu kada su u pitanju naši sugrađani“, ističe za Tuzlanski.ba Lakić.\n25.000 KM je izdvojeno za sve one poslodavce koji zaposle osobe sa invaliditetom, što je novina u odnosu na prethodne godine. Takođe, za sve učenike koji u narednoj školskoj godini upišu zanimanja koja su deficitarna na području Tuzle, a za koja je iskazana potreba u ranijem periodu, izdvojeno je 25.000 KM.\nOno što je važno je da se ovogodišnjim Javnim pozivom poslodavcu može odobriti novčana podrška za zapošljavanje maksimalno tri osobe.\nPravo za učešće u Programu aktivne politike zapošljavanja iz oblasti poduzetništva na području grada Tuzla za 2016. godinu mogu ostvariti poslovni subjekti (fizička i pravna lica) koji imaju registrovanu poslovnu djelatnost na području grada Tuzla, da obavljaju proizvodnu djelatnost ili proizvodne usluge, da nezaposlenu osobu s evidencije Biroa za zapošljavanje Tuzla ima namjeru zaposliti po osnovu ugovora o radu na neodređeno vrijeme ili na određeno vrijeme sa rokom zapošljavanja, ili stručnog osposobljavanja za rad najmanje na šest mjeseci, ili je to u ovoj godini već učinio. Poslodavci moraju biti oni koji redovno izmiruju obaveze po osnovu poreza i doprinosa.\nLakić dodaje da se nada da će u narednom periodu novčana sredstva za ove namjene biti još uvećana, a sve s ciljem zapošljavanja što većeg broja naših sugrađana. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: izdvojeno, poduzetništvo, tuzla, zapošljavanje


Krivokapić sa Al Hantoulijem: Crna Gora i Palestina njeguju tradicionalno prijateljske odnose | Aktuelno\nMinistar vanjskih poslova Crne Gore Ranko Krivokapić primio je u posjetu ambasadora Države Palestine u Crnoj Gori, Rabija Al Hantoulija, saopšteno je iz tog resora.\n“Sagovornici su izrazili zadovoljstvo prijateljskim odnosima, zasnovanim na principima međunarodnog poštovanja i uvažavanja, kakve Crna Gora i Palestina tradicionalno njeguju, te istakli da bi dalje jačanje saradnje bilo od obostrane koristi”, navodi se u saopštenju.\n“Ministar Krivokapić ukazao je na potencijal u razvoju saradnje u sektoru ekonomije, kao i turizma čemu treba posvetiti pažnju u narednom periodu”, zaključuje se u saopštenju.


"Ljudi, očigledno smo prejaki za Fejsbuk", napisao je svetski reket broj jedan koji samo na ovoj društvenoj mreži ima gotovo dva miliona fanova.\nODMOR IZ SNOVA Naša glumica sa bivšim dečkom Jelene Đoković otišla na luksuznu destinaciju!\nSrpska glumica Hristina Popović (35) ne krije da obožava da putuje, te da je obišla mnoge svetske destinacije. Ovaj put, zajedno sa emotivnim partnerom, inače bivšim dečkom Jelene Đoković, teniserom Ivanom Bjelicom Giletom (33) je u Indoneziji, odakle objavljuju prelepe fotografije koje možete videti u našoj galeriji.