Jedro | Bar, Crna Gora - Klaster turizma-mala privreda ,višestruka korist\nUdruženja imaju veću mogućnost od pojedinca da se bolje pozicioniraju na tržištu, ali i lakše realizuju administrativne procedure, organizuju zajednička izlaganja kroz sajmove i tematske večeri.\nInicijatori formiranja ovog Udruženja u prioritetu imaju promovisanje barske rivijere kao sadržajnog i atraktivnog mjesta za odmor u kome turisti zaista imaju šta da vide, dožive, degustiraju vrhunska vina i maslinovo ulje, te ponesu za prijatelje i sebe suvenire koji će svjeočiti o najljepšim utiscima.\nIdeju o osnivanju Klastera utemeljila je Baranka Olja Fatić, diplomirani ekonomista koja se godinama bavi izradom unikatnog nakita i suvenira.\n-Nismo nastali tako što smo pratili trendove u okruženju. Nastali smo kao spontana inicijativa privrednog sektora, a uvidjeli smo da ćemo tako udruženi lakše funkcionisati, obraćati se nadležnim institucijama za dozvole, bićemo vidljiviji, bolje skrenuti pažnju na nas, kaže Olja Fatić.\nSekundarna ponuda u turizmu svakao može dobro iskoristiti potencijal široke lepeze turističke privrede, pogotovo kada se smisleno ukombinuje volja, vještina, umjeće, praktičnost, posvećenost radu što potvrđuje i primjer naše sagovornice.\n-Počela sam kroz hobi da se bavim dekupažom, prije skoro deset godina. Volim da istražujem i svaki dan napravim estetski nešto lijepo, i kreativno, a korisno iskoristim vrijeme. Vremenom moj hobi je prerastao u mali porodični posao od koga imamo dodatni izvor prihoda. Ono što ima veliki značaj u ovom poslu je motivisanje djece da se bave korisnim umjetničkim radom u slobodno vrijeme, kaže predsednica Klaster turizma i kreativne industrije Olja Fatić.\nPrema njenim riječima, domaći stvaraoci imaju nevidljivog rivala, to su štampani suveniri a rade ih ljudi koji Crnu Goru nisu vidjeli ni na razglednici.\n-Mi našu destinaciju predstavljamo na najautentičniji način. Ako je riječ o izradi suvenira, u našem Klasteru su ljudi koji se bave ovim poslom tako što suvenire rade od materijala koji se nalaze tu oko nas- maslina, maslinovo ulje, kozije mlijeko, školjka,kamen sa naše plaže... Pored toga što koristimo naše prirodne materijale, radimo teme koje su usko vezane za Bar i Crnu Goru. Mislim da niko ne može bolje predstaviti svoj grad i državu nego ljudi koji žive i rade ovdje, ističu u Klasteru.\nPlanovi za Klaster su zacrtani krajem 2017.godine.\n- Prvi plan bio je da se uspostavi saradnja sa AD Port of Adria i Turističkom organizacijom Bar što je već urađeno. U Port of Adri su prije tri godine uočili značaj lokalnih proizvođača u zaokruživanju turističke ponude grada i upravo na prethodnim sajmovima se rodila ideja za formiranje Klatera. Našim Statutom je definisano ko može i kako da se priključi Klasteru turizma. Naravno tu su ljudi koji žele da učestvuju na našim sajmovima i oni su dobrodošli. Pokrili smo široku lepezu usluga, mogućnosti i želja za mnoge koji se pronalaze u ovoj djelatnosti, navode u Klasteru turizma i kreativne industrije Bara dodajući da su zadovoljni što je opština prepoznala značaj i podržala afirmaciju malih proizvođača koji baziraju svoj rad na porodičnom biznisu.\nU Klasteru najavljuju da će koristiti i mogućnost apliciranja kod domaćih i stranih fondova kako bi ova privredna djelatnost u Baru imala progresivan tok na zadovoljstvo svih.\nTreću godinu za redom u Bar organizovano uplovljavaju kruzeri.\nPrvi Sajam Klastera organizovan je 1.juna na početku šetališta kralja Nikole, upravo povodom uplovljavanje prvog ovogodišnjeg kruzera. Planirana dinamika sledećih sajmova je vezana prevashodno za naredna uplovljavanja kruzera.\n-Ove godine planirano je uplovljavanje 16 kruzera, te planiramo da i za narednih 15 putničkih brodova organizujemo Sajam i na najbolji način dočekamo turiste. Iz Port of Adrie su najavili oko 25.000 turista da će doći tokom ove sezone. Mi smo već spremni da ih dočekamo sa autentičnom i širokom ponudom, sa izlagačima koji će im ponuditi svoje proizode, predstaviti barsku rivijeru, njene specifičnosti, kulturno-istorijske znamenitosti, kulturu življenja na ovim prostorima, gastronomsku ponudu. Sajam će turistima biti jedna od prvih tačaka sa gradom. Svakako nisu nam samo cilj gosti sa kruzera, već i svi turisti koji dolaze na barsku rivijeru,svakako i domaće stanovništvo, kazala je Olja Fatić.


Na suđenju Karadžić o kriznim štabovima SDS-a - Klix.ba\nBiH Na suđenju Karadžić o kriznim štabovima SDS-a\nNa suđenju Karadžić o kriznim štabovima SDS-a\n19.12.2012. u 18:23\nBivši predsjednik Republike Srpske Radovan Karadžić kroz iskaze svjedoka Odbrane Dragana Šojića i Mihajla Vujasina nastojao je opovrgnuti navode optužnice koji ga terete za teror nad civilima u Sarajevu i progon nesrpskog stanovništva.\nSvjedok Šojić, koji je bio zvaničnik Srpske opštine Novo Sarajevo, izjavio je da "nikada nije čuo" da je Srpska demokratska stranka (SDS), čiji je bio član, imala namjeru da progoni građane bošnjačke i hrvatske nacionalnosti, javio je BIRN - Justice Report.\nKrizni štabovi SDS-a u srpskim opštinama, prema Šojiću, bili su formirani zbog priprema Bošnjaka i Hrvata za rat, a njihov cilj je bilo održavanje normalnog života u uslovima ratne opasnosti. Opštinska ratna predsjedništva, kako je rekao, nisu imala namjeru da "proganjaju ili unište" nesrpske zajednice.\nSvjedok je potvrdio da je, početkom rata, "u haosu" na Grbavici bilo "pljačke i ubijanja", ali da su vlasti to uspjele da suzbiju. Kazao je i da je čuo za Veselina Vlahovića, zvanog Batko, koji je "predstavljao podjednaku opasnost za sve stanovnike Grbavice, bez obzira na nacionalnost".\nKaradžić, bivši predsjednik SDS-a, optužen je za progon Bošnjaka i Hrvata, terorisanje civila u Sarajevu, genocid u Srebrenici i uzimanje "plavih šljemova" za taoce, u periodu od 1992. do 1995. godine.\nZbog brojnih zločina nad nesrpskim civilima na Grbavici, Vlahoviću se trenutno sudi pred Državnim sudom u Sarajevu.\nŠojić, koji je od juna 1992. do decembra 1993. bio na položaju na sarajevskom Jevrejskom groblju u četi pod komandom Slavka Aleksića – koga je opisao kao "osobu izuzetnih ljudskih, a prije svega vojnih kvaliteta" – negirao je da je to bila jedinica Srpskog četničkog pokreta. Jedino po čemu je ta četa bila izuzetna, po riječima svjedoka, bilo je to što je odbranila svoje položaje tokom rata.\nU unakrsnom ispitivanju, tužiteljka Katrina Gustafson pitala je svjedoka da li su duga kosa i brada koje je Aleksić nosio, i titula vojvode koju je isticao, karakteristične za četnike, na šta je Šojić odgovorio da je Aleksić, "naprotiv, imao prosvijećeno lice" i "u nekim momentima je više ličio na Mojsija". Kazao je i da "nikada nije čuo" da Aleksić sebe naziva vojvodom.\nOdgovarajući na pitanja tužiteljke, Šojić je opovrgavao da su srpski krizni štabovi bili formirani već u decembru 1991. u skladu sa uputstvom vrha SDS-a.\nPoslije Šojića, u Karadžićevu odbranu svjedočio je Mihajlo Vujasin, bivši zamjenik komandanta Rajlovačke brigade Vojske Republike Srpske (VRS), a zatim i načelnik inžinjerije u komandi Sarajevsko-romanijskog korpusa (SRK) VRS-a.\nVujasin je izjavio da cilj SRK-a nije bio da "uđe u Sarajevo", nego da odbrani srpske teritorije i stanovništvo, i spriječi proboj Armije BiH (ABiH) iz grada. Odbrambena dejstva i vatru sa srpskih položaja svjedok "nije smatrao sistematskim i raširenim napadima na civilno stanovništvo".\nNaprotiv, posvjedočio je Vujasin, SRK je, po strogim naređenjima, vatru otvarao samo na neprijateljske položaje, kako bi se izbjegle civilne žrtve. Kako je izjavio, nikada nije znao da je zadatak snajperista bio da gađaju civile i nikada nije dobio niti izdao takvu naredbu.\nVujasina će Haško tužilaštvo unakrsno ispitivati u četvrtak, 20. decembra.\nprije 19h 51m 167\nTežak prekršaj 896\nprije 20h 26m 102\nPosjeta Budimpešti 278\nprije 11h 9m 185\nprije 21h 55m 166\nprije 19h 10m 56


Summer Breeze Motel Panama City Beach, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Summer Breeze Motel: Datum dolaska :\nSummer Breeze Motel - Opis\nBreeze Motel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 18 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 9227 Front Beach Road sa pozicijom istok za grad Panama City Beach, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.\nSummer Breeze Motel tip(ovi):\nSummer Breeze Motel sadržaji i usluge\nStil ovog hotela za grad Panama City Beach je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Besplatan parking.Na 15 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u 1,1 km -\nProverite cene i raspoloživost za Summer Breeze Motel: Datum dolaska :


Petak, 24. maj/svibanj 2013, 14:10 CET\n29 april/travanj 2012 Prethodni dan Naredni dan 00:00 - 01:00 Regionalni program Emisija o dešavanjima u regionu (BiH, Srbija, Kosovo, Crna Gora, Hrvatska) i svijetu. Prvih pola sata emisije sadrži "Radio Most" Omera Karabega, u kojem ugledni sagovornici iz regiona razmtraju aktuelne teme. Drugi dio emisije čini program "Pred licem pravde" o suđenjima za ratne zločine na prostoru bivše Jugoslavije. SlušajteRedoslijed\nProgramska stranicaPretplataPretplataGoogle čitačITunes 15:00 - 15:30 Na vratima Evrope Voditelj: Gordana Sandić-Hadžihasanović U emisiji koju uređuje Gordana Sandić Hadžihasanović objavljujemo:\n- Novi statistički formulari za oblast kulture, prema evropskim standardima – hoće li to pomoći promovisanju istinskih bh. vrijednosti? SlušajteRedoslijed\nProgramska stranicaPretplataPretplataGoogle čitačITunes 18:30 - 18:59 Pred licem pravde Voditelj: Dženana Karabegović U ovosedmičnom izdanju poslušajte:\n- O ponovljenom suđenju Mladićevim jatacima u Beogradu. SlušajteRedoslijed\nProgramska stranicaPretplataPretplataGoogle čitač 29 april/travanj 2012 Prethodni dan Naredni dan Slušaj radioRaspored emitovanjaPodkastProgram po zahtjevu Kalendar januar/siječanj


Maxi Crvenka - lokacije, prodavnice i kontakt | Moj Katalog\nPočetna > ... > > Lokacije > Crvenka > Maxi\nMaxi Crvenka - kontakt i katalozi\nImamo sjajne Maxi Crvenka kataloge i akcije koji vam donose neverovatne popuste na robu kao što je čokolada, krem, sok, mleko, kakao, sir, pasta, pivo, keks, hleb. Iskoristite sjajne ponude na proizvode iz Maxi Crvenka i uštedite novac sa Moj Katalog.\nKatalozi Maxi Crvenka\nMaxi Crvenka - Moše Pijade 36\nDa li ste znali da Maxi ima još 1 filijala u blizini? U prodavnici Maxi Crvenka možete kupiti proizvode na popustu koji se nalaze u najnovijem nedeljnom katalogu koji važi do 10.11.2020. Kupujte pametno i možete uštedeti značajan iznos prilikom kupovine u prodavnici Maxi. Iskoristite sjajne ponude iz Maxi kataloga i možete kupiti proizvode iz kategorije Marketi i supermarketi za manje od polovine uobičajene cene.\nProdavci u mestu Crvenka


Jugoslavija u emigraciji : pisma i beleške iz 1917. : Jovan N. Tomić\nJovan N. Tomić(autor)\nJovan N. Tomić je 1921. godine objavio knjigu „Jugoslavija u emigraciji”, u kojoj je prikazao političke težnje dela jugoslovenske i srpske emigracije tokom Prvog svetskog rata, sa posebnim osvrtom na njihovo zalaganje da buduća jugoslovenska država bude uspostavljena kao federativna republika. Knjigu je napisao sa izrazito monarhističkih pozicija i predstavio „starije” srpske republikance negativno – kao političke oportuniste, lažne demokrate i antipatriote, te ih optužio da su svojim zalaganjem za jugoslovensku republiku išli protiv srpskih interesa u budućoj jugoslovenskoj državi. Srpska republikanska\nomladina u Švajcarskoj i Francuskoj se, prema pisanju Jovana Tomića, spojila sa jugoslovenskim omladincima republikancima, čije se nezadovoljstvo takođe manifestovalo u republikanstvu. „Svi skupa”, pisao je Jovan Tomić, „već predstavljaju jednu grupu, koja ide pravcem koju joj daju stariji političari od zanata, Srbijanci i Jugosloveni, okupljeni oko SNBiroa i odseka Jugoslovenskog odbora u Ženevi. Odatle potiče direktiva, a omladinci su prosto oruđe u rukama starijih” (Jovan N. Tomić, Jugoslavija u emigraciji, Beograd 1921, 16, 37–42, 45–75).\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Jugoslavija , Prvi svetski rat\n2021; Tvrd povez; ćirilica; 21 cm; 328 str.; 978-86-515-1846-4;\nStara cena:\t1250 din\nJovan N. Tomić (autor)\nIzdavač: Prometej - Novi Sad; 2021; Tvrd povez; ćirilica; 21 cm; 328 str.; 978-86-515-1846-4;\nSrbija i Grčka 1914-1918\nSrbi na Korzici – 2. dopunjeno izdanje\nStradanje Šapca i Mačve u Velikom ratu\nPomirenje i posljednji dani\nSrpska drama : oktobar 1915 - mart 1916.\nNa Balkanskom frontu : rat i zločini protiv civilnog stanovništva u Srbiji od 1914. do 1918.


PRETNJA PO NACIONALNU BEZBEDNOST: Vladu Georgievu zabranjen ulazak u Crnu Goru : Nadlanu.com\nPRETNJA PO NACIONALNU BEZBEDNOST: Vladu Georgievu zabranjen ulazak u Crnu Goru\nObjavljeno 27. avg 2020. / 18:58:38\nPopularni pevač Vlado Georgiev objavio je na Tviteru da mu je na granici sa Crnom Gorom uručena zabrana ulaska u tu zemlju.\nPosle zabrane prolaska crnogorske granice Georgijev je na Tviteru objavio:\n- Gospodo, na granici mi je uručeno rešenje zabrane ulaska u Crnu Goru! Razlozi su nacionalne i unutrašnje bezbednosti! Eto, ne znam šta bih više dodao... Dno dna. DPS i ovakvo obračunavanje sa Srbima... Na zdravlje vam i na obraz. Živeli! Popijte nešto, veselite se - napisao je popularni pevač koji je rođen u Herceg Novom.\nU obrazloženju MUP-a se navodi da se Georgievu zabranjuje ulazak, jer to zahtevaju razlozi nacionalne, odnosno unutrašnje bezbednosti ili javnog zdravlja.\n- Uvidom u elektronske evidencije koje se vode kod Uprave policije utvrđeno je da postoje razlozi unutrašnje bezbednosti, koji su poznati sektoru kriminalističke policije čime su ispunjeni uslovi da se strancu na graničnom prelazu zabrani ulazak u Crnu Goru - navodi se u rešenju MUP-a.\nIz opozicione koalicije "Mir je naša nacija" pozvali su državne organe, kako su naveli, autokratskog režima, da odmah prestanu sa sprovođenjem mračnih planova i da ne zaustavljaju Georgijeva na putu za njegov Herceg Novi.\n- Već od ponedeljka će nakon sigurne smene vlasti po hitnom postupku biti preispitane sve odluke Uprave policije koje imaju političku konotaciju. Svako onaj ko je policiju Crne Gore pretvorio u policiju DPS-a, naićiće na odgovor pravne države. Onima koji služe autokratskom režimu grubo kršeći zakone ove zemlje biće meesto u zatvoru. Mir je kada Vlado Georgijev može mirno da dođe u Crnu Goru - navodi se saopštenju ove opozicione koalicije.\ncrna goraherceg novipevačtop_slidervlado georgievzabranjen ulaz u crnu goru


Kauai - zeleni biser Havaja koji svako mora posetiti - Lux Life luksuzni portal\nKauai je takođe i savršeno tropsko ostrvo, sa najviše kiše, koja je uslovila rađanje bujnih zelenih prašuma, tropskih bašti i mnogo čega drugog zbog čega je poznato kao Garden Island. Ukoliko planirate posetu Havajima, Kauai mora biti na samom vrhu liste. Ovo ostrvo ima dosta predivnih plaža i prašuma, a dok ste tamo, na raspolaganju će vam biti i brojne aktivnosti i mesta koja možete istražiti. Lokacija koju odaberete za svoje odsedanje će odrediti sve ono što ćete videti i u čemu ćete moći da uživate.\nNa ovom ostrvu, postoje brojni gradovi i naselja koja su vredna vaše posete, a samo ostrvo je poznato po svojoj ležernoj atmosferi i veličanstvenim pejzažima, sa izobiljem lepote. Možda ste se ikada zapitali šta je najbolje od najboljeg što ovde možete videti? Mi smo odlučili da vam predstavimo listu naših omiljenih aktivnosti.\nNa ostrvu, ova staza je jedna od najpoznatijih, sa svojim brojnim dolinama, vodopadima, morskim pećinama, prašumama i predivnom Kalalau plažom. Čitavu stazu možete istražiti za 3-5 dana, a možete doći do određenog dela i odlučiti da uživate u svim lepotama koje vam on nudi.\nOpisan kao Veliki kanjoj Pacifika, Waimea kanjon nalazi se u okviru istoimenog nacionalnog parka i obavezni je deo svake posete. Najpopularniji deo staze je Canyon trail, koji se može preći za 3 do 4 sata. Šetnja kroz kanjon će vam dati priliku da uživate u pogledu na scenske vulkanske stene i pećine, a završava se predivnim Waipo’o vodopadima.\nAko vaš šetnja kroz guste prašume i kamene vulkane nije najprivlačnija stvar na svetu, savetujemo vam da istražite Kilohana plantažu, istorijsku znamenitost koja je izgrađena 1930.godine, među poljima šećerne trske. Ovde možete degustirati rum, kupiti proizvode od molase i šećerne trske, a možete uživat i u pravom havajskom luauu. Plantaža nudi brojne atrakcije, uključujući i sopstveni železnički sistem.\nHanapepe je maleni istorijski grad, koji vam nudi mirne, male i tihe ulice, ispunjene kafeima, umetničkim studijima i prodavnicama ručno izrađenog nameštaja. Glavna atrakcija je istorijski Hanapepe most, koji prelazi preko treće najveće reke Havaja.\nHanalei je opušteni surferski grad, gde možete uživati u savršenim plažama i visokim talasima, dok vas okružuju planine sa bujnim zelenilom. Kada završite sa surfovanjem, prošetajte kroz grad i istražite male prodavnice, restorane i tržnice.\nVeći od Hanapepea i Hanaleia, Poipu je prava atrakcija Kauaija. Tu se nalaze najosunčanije plaže ostrva i atrakcije poput National Tropical Botanical Gardens parka, koji je jedan od najboljih u svetu. Obavezno posetite stari Koloa grad, sa glavnom ulicom u kom se nalaze lokalne bakalnice i restorani sa porodičnim ponudama.\nOva plaža se nalazi u regiji prethodno pomenutog grada, gde se možete oprobati u ronjenju i istraživanju korala, sa izobiljem morskog života. Ukoliko ste dovoljno velike sreće, možda ćete se susresti sa slavnim zelenim morskim kornjačama.\nSmeštena nadomak Hanapepea, ova plaža jedna je od najboljih za porodice sa decom. Ovde se nalazi jedino prirodno slano jezero na Havajima, voda je relativno mirna i u njoj se može uživati bez brige o talasima.\nOva plaža poseduje beli pesak, koji kao savršeni kontrast dobija predivne planine. Sama plaža je jedna od najpopularnijih i poseduje ponešto za svakoga. Surferi mogu uživati u visokim talasima, a plivači se mogu zadržati bliže grebenu, gde je voda mirnija.\nKauai ostrvo je puno prirodnih čuda, i jednostavno je nemoguće pokriti sve u jednom tekstu. Ova destinacija poseduje najlepši izgled na čitavom svetu, predivne prirodne atrakcije, i sadrži najbolje od tri najpopularnija elementa – mora, prašume i planina. Svaki put kada dođete ovde, otkrićete nešto novo u čemu možete uživati. Jedno je sigurno – nakon prve posete ćete se svakako vratiti.


Garažna vrata, Glogonj :: Daibau.rs\nGARAŽNA VRATA, GLOGONJ\nTražim dobrog proizvođača, prodavca, montažera garažnih vrata: Skupili smo i proverili proizvođače, prodavce, montažere garažnih vrata, koji rade u mestu Glogonj i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani proizvođači, prodavci, montažeri garažnih vrata će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan proizvođač, prodavac, montažer garažnih vrata Glogonj, koji može da uradi:\tsekcijska garažna vrata, podizna garažna vrata, rolo podizna garažna vrata, servis garažnih vrata, bočna garažna vrata, industrijska garažna vrata, dvokrilna garažna vrata, garažna vrata na daljinski upravljač, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA PROIZVOĐAČI, PRODAVCI, MONTAŽERI GARAŽNIH VRATA GLOGONJ


Na osnovu člana 19. stav (2) Zakona o Vladi Federacije Bosne i Hercegovine ("Službene novine Federacije BiH", br. 1/94, 8/95, 58/02, 19/03, 2/06 i 8/06) i tačke 10. stav (11) Programa utroška sredstava Trajnog revolving fonda kod Union banke d.d. Sarajevo, Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije za dugoročno finansiranje projekata putem dodjele kredita za 2019. godinu ("Službene novine Federacije BiH", broj 25/19), na prijedlog federalnog ministra energije, rudarstva i industrije, Vlada Federacije Bosne i Hercegovine, na 201. sjednici, održanoj 28.11.2019. godine, donosi\nGODINU PRIVREDNOM DJIUŠTVU TVORNICA\nTRANSPORTNIH UREĐAJA ENERGETIK D.O.O.\nTUZLA U IZNOSU OD 500.000,00 KM\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine daje prethodnu saglasnost na Prijedlog rješenja o dodjeli dijela sredstava Trajnog revolving fonda kod Union banke d.d. Sarajevo Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije za dugoročno finansiranje projekata putem dodjele kredita za 2019. godinu Privrednom društvu TVORNICA TRANSPORTNIH UREĐAJA ENERGETIK d.o.o. Tuzla, u iznosu od 500.000,00 KM.\nDodjela sredstava iz stava (1) ove tačke, u skladu sa odredbama Ugovora o komisionim poslovima zaključenog dana 15.04.2014. godine, Aneksa 1. Ugovora o komisionim poslovima zaključenog dana 22.12.2014. godine i Aneksa 2. Ugovora o komisionim poslovima zaključenog dana 14.08.2017. godine i Aneksa 3. Ugovora o komisionim poslovima zaključenog dana 08.06.2018. godine između Union banke d.d. Sarajevo kao komisionara i Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije kao komitenta, izvršit će se puteni Union banke d.d. Sarajevo.\nUnion banka d.d. Sarajevo će na osnovu donesene i objavljene Odluke i Rješenja vršiti ugovaranje sa korisnikom sredstava po svim bitnim elementima za zaključenje ugovora o kreditu (naziv, adresa i JIB korisnika sredstava, iznos kredita, rok otplate, kamatna stopa, namjena kredita, instrumenti osiguranja kredita sa pratećom dokumentacijom), u skladu sa bankarskom procedurom, u roku ne dužem od 15 dana od dana objavljivanja rješenja u "Službenim novinama Federacije BiH", izuzev ukoliko od strane korisnika sredstava ne budu ispunjeni svi uslovi za potpisivanje ugovora.\nZa realizaciju ove odluke zadužuju se Federalno ministarstvo finansija - Federalno ministarstvo financija, Federalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije i Union banka d.d. Sarajevo, svako u okviru svoje nadležnosti.\nV broj 1372/2019\n28. novembra 2019. godine


5. itSMF South East Europe Konferencija u Beogradu, 1. Juni u Sava Centru | itSMF Serbia - Društvo IT Service Management Forum Srbije\nitSMF Srbija je objavila da će 5. Godišnja itSMF South East Europe (SEE) Regionalna Konferencija biti održana u Beogradu, 1. Juna 2011. god. u Sava Centru. Misija ove itSMF Regionalne Konferencije je da okupi poznate IT stručnjake i servis menadžere u SEE regionu i ponudi im da demonstriraju IT Service Management dobru praksu, razmene njihova profesionalna iskustva i generišu nova znanja u ovoj IT disciplini. Ovaj skup takođe predstavlja idealnu priliku da vodeće IS/IT kompanije promovišu portfolia svojih proizvoda i usluga, približe tržištu najnovija profesionalna dostignuća i prezentiraju primere uspešnih ITSM projekata u Jugo-Istočnoj Evropi.\nTema Konferencije je: Ključni ITSM faktori za uspeh u poslovanju (Key ITSM drivers for Business Success), i u svom sadržaju će pokriti osnovne koncepte Service Management-a, uključujući IT Standardizaciju, IT Governance, Service Excellence, kao i puteve postizanje bolje biznis efektivnosti i unapređenju efikasnosti u digitalnoj ekonomiji i u znanju zasnovanom privrednom kontekstu. Uzimajuću u obzir najnovija ekonomska kretanja i globalnu recesiju, itSMF Organizacija vidi svoju dužnost da ukaže na beneficije u primeni IT Service Managment koncepata, prednostima upotrebe ITIL i Cobit metodologija Informacionih Sistema, kao i novih standarda.\nitSMF SEE celodnevni skup je sastavljen od stručnih prezentacija, panel diskusija, “round-table“ sesija i „executive briefing-a“ u relevantnim domenima IT Service Managementa, kao i prateće izložbe ITSM 2011 Expo, koja je prva ovog tipa u ovom delu Evrope. ITSM Expo će omogućiti IS/IT, Service Desk i IT Support kompanijama da prikažu svoja rešenja, service management alate i aplikacije, kao i da demonstriraju svoje proizvode i usluge putem interaktivnih radnih sastanaka, live-demo prezentacija i simulacija. itSMF SEE skup će zasigurno omogućiti svim učesnicima da promovišu svoju ITSM ponudu, pronadju kliente i generišu nove mogućnosti u SEE regionu.\nSvi registrovani itSMF članovi, IT Direktori, ICT experti i Servis Menadžeri, su pozvani da besplatno prisustvuju itSMF SEE Konferenciji i ITSM 2011. Da bi se registrovali, molim Vas da popunite Registracioni Formular koji je dostupan na: http://www.itsmf.org.rs/drupal/node/add/conferencereg i dođu u Sava Centar (Sala Amfiteatar) 1. Juna u 09:00 časova da prisustvuju celodnevnom skupu, dobiju delegatski paket, konferencijski materijal i mali poklon od Društva itSMF Srbije.\nRadujemo se susretu na itSMF SEE Konferenciji 1. Juna u Sava Centru (09:00-17:30)!\nDruštvo itSMF Srbija


Konzole i igrice : PC Overwatch GOTY 08.02.2019 - ID 49591988 - KupujemProdajem\nKonzole i igrice > Igrice za PC > ID oglasa: #49591988 (postavljen: pre 2 nedelje)\nPC Overwatch GOTY\nCena: 7.049 din\nViđeno: 96 puta\nČlan od 10.04.2014.\nOverwatch Game of the year Bar code:5030917216411\nSkylanders SWAP Force Magic Triple Pack (Mega Ram Spyro + Su\nSve preporuke, bolje od ovoga ne može.\nSkylanders GIANTS Battle Pack 1 (Chop Chop + Shroomboom + Ca\nLEGO Dimensions Level Pack Goonies\nUvek dobra saradnja. . moja preporuka\nPS4 Skylanders Imaginators Starter Pack\nOdlična saradnja, svaka pohvala.\n51.603 novih oglasa juče\nNBS - 21.02.2019.\n117,79 118,14 118,49\nSigurnosno pitanje*: pet + tri =


Rečni tovarni list | pravo\n← Međunarodna trgovinska arbitraža\nŠpediterska teretnica za multimodalni prevoz →\nSaobraćaj unutrašnjim vodenim putevima obuhvata transport koji se obavlja rekama, jezerima i kanalima. Ugovor o unutrašnjoj plovidbi je takav ugovor na osnovu koga brodar preuzima obavezu prevoza robe od mesta otpreme do mesta opredeljenja, uz predaju robe u nepromenjenom stanju i bez kašnjenja primaocu ili ovlašćenom licu, a naručilac posla se obavezuje da plati prevozninu. Ako se prevoze komadne ili denčane pošiljke, nije potrebno zaključivati poseban ugovor o prevozu, a tovarni list zamenjuje ugovor o prevozu. Za šleperski prevoz zaključuje se poseban prevozni ugovor između rečnog prevozioca i korisnika usluga, a u formi zaključnice. Ovaj ugovor dobija međunarodni karakter kada se pristaništa nalaze na teritoriji različitih država.\nZa prevoz Dunavom od posebnog značaja su:\nKonvencija o statusu Dunava iz 1921. godine.\nDunavka konvencija iz 1948. god. koju je potpisala Jugoslavija.\nBratislavski sporazumi iz 1955.god. koji sadrže zajednička pravila ponašanja kojima se regulišu uzajamni poslovni odnosi u unutrašnjoj plovidbi.\nU našoj zemlji osnovni pravni izvor za regulisanje saobraćaja unutrašnjim plovnim putevima je Zakon o pomorskoj i unutrašnjoj plovidbi iz 1998. god. U unutrašnjoj plovidbi upotrebljavaju se tovarni list i teretnica (konosman).\nTeretnicu izdaje brodar ali samo na zahtev krcatelja. Ukoliko krcatelj ne zahteva izdavanje teretnice, brodar ili krcatelj imaju pravo da zahtevaju da se izda tovarni list. Za razliku od pomorskog prevoza gde je dozvoljeno izdavanje više originalnih primeraka teretnice (uz obavezu da se na svakom originalnom primerku naznači broj izdatih primeraka), u unutrašnjoj plovidbi se, po pravilu izdaje samo jedan primerak teretnice. Između teretnice u pomorskoj i unutrašnjoj plovidbi nema suštinskih razlika, sem što se teretnica u unutrašnjoj plovidbi izdaje na izričit zahtev krcatelja i u jednom primerku.\nTovarni list je prevozna isprava koju izdaje brodar, ali potpisuju brodar i krcatelj. Funkcija tovarnog lista je u dokaznoj snazi da je zaključen ugovor o prevozu i da je roba primljena na p revoz, pod uslovima koji su navedeni u tovarnom listu. Za razliku od tertnice koja se predaje krcatelju i koja cirkuliše nezavisno od prevoza robe, tovarni list prati robu u toku prevoza i predaje se primaocu. Krcatelj i brodar imaju pravo da zahtevaju da im se izda po jedan prepis tovarnog lista. U praksi se, međutim izdaje više prepisa i to prvenstveno za brodareve potrebe.\nTovarni list je prikladniji za prevoze koji se brzno odvijaju i gde se ne radi o velikim količinama tereta, odnosno gde se radi o kraćim prevoznim relacijama. Ako su u pitanju duže relacije, veća količina tereta, prikladnija je teretnica. U unutrašnjoj plovidbi predviđene su obe prevozne isprave, međutim, u praksi je izdavanje teretnice mnogo ređe od izdavanja tovarnog lista


Stručnjaci otkrivaju: Ovo su PET NAJČEŠĆIH grešaka koje žene prave u krevetu - NA SVOJU ŠTETU! - TopVesti.rs\nPrva | pre 21 sati\nPonekad previše razmišljanja i analiziranja mogu samo da vas uspore, a to je često slučaj i u seksu. Umesto da se prepuste osećanjima i opuste, žene čest previše razmišljaju o svojim postupcima u krevetu, a to im kvari uživanje. foto: Depositphotos/VitalikRadko Stručnjaci izdvajaju 5 grešaka koje žene najčešće prave tokom seksa. 1. Čekate da budete\nMnoge žene misle kako njihovi partneri samo razmišljaju o nesavršenstvima kada vide njihovo golo telo, ali pripadnici muškog pola ni ne vide ono što mi žene vidimo kao mane. Kada se žena skine pred njima, zaborave na sve ostalo i žele samo da se prepuste uživanju. A šta muškarcima stvarno proleti kroz glavu kad ženu vide golu? NEMA IM RAVNE! Porodica\nU krevetu tabu tema ne bi smelo biti, naročito ako među partnerima vlada poverenje, poštovanje i ljubav. Ipak, postoje neke stvari u seksu koje žene žele, ali ih se boje ili stide predložiti svojim partnerima. pixabay.com Foto: Ilustracija Vreme je da se to promeni pa evo nekoliko saveta kako razgovarati o škakljivoj temi i, na kraju, uživati na obostrano\n4 vrste intimnih odnosa zbog kojih će vam biti loše u krevetu: Niko ovo ne voli\nFoto: Pixabay Za dobar seks je potreban pravi partner i naravno strast. Iako je ova formula vrlo jednostavna postoje faktori koji seks mogu dodatno začiniti. Ako mislite da ste dobri u krevetu preispitajte svoje postupke, a ako se prepoznate u nekoj od ove četiri loše odlike vreme je za drastične promene. Seks po rasporedu Iako je dobro biti organizovan\nGledanje sadržaja za odrasle može biti nešto što radite kada ste sami, ali mnogi horoskopski znakovi koriste gledanje filmova za odrasle kako bi poboljšali i sopstveni seksualni život. pixabay.com Foto: Ilustracija Evo i koji su to znakovi: Ovan Ovaj znak je veoma izražajan u seksu i u svojim željama. On je strastven, voli zabavu i neće se ustručavati\nŽene u OVIM horoskopskim znakovima su u krevetu prava Džene Džemejson\n3 horoskopska znaka koja u krevetu vole da isprobaju ama baš sve iz filmova za odrasle\nFoto: Pixabay Gledanje pornića može biti nešto što radite kada ste sami, ali mnogi horoskopski znakovi koriste gledanje filmova za odrasle kako bi poboljšali i sopstveni seksualni život. Evo i koji su to znakovi: Ovan Ovaj znak je veoma izražajan u seksu i u svojim željama. On je strastven, voli zabavu i neće se ustručavati da isproba nove stvari u


ŠOKANTNE TVRDNJE DMITRIJA KUZNECOVA: Ruskim investitorima namještani milionski tenderi u Republici Srpskoj (VIDEO) | Slobodna Bosna\nŠOKANTNE TVRDNJE DMITRIJA KUZNECOVA: Ruskim investitorima namještani milionski tenderi u Republici Srpskoj (VIDEO)\nRuskim investitorima koji su kupili fabriku "Energoinvest – Rasklopna oprema" (E-RAOP) iz Istočnog Sarajeva, i prije te kupovine su obećavani milionski tenderi te je pripremana dokumentacija da ih dobiju nakon što počnu poslovati u BiH, tvrdi jedan od investitora Dmitri Kuznecov.\n"Ovdje se vodi istraga već pola godine, službe prate iznošenje novca iz Rusije i unošenje u Rusiju. I upravo je to ono na šta su oni fokusirani. Kod nas se takvim stvarima bavi Državna bezbjednosna služba (FSB), a koji tačno njen odjel, ne bih znao reći. Istražuju podmićivanje, korupciju i privredni kriminal", tvrdi Kuznecov.\n„Zato je i dolazio avionom u Moskvu. On je došao u Moskvu na dva dana, sreo se sa svim investitorima i tu je postignut konačan dogovor. Otišao je 7. avgusta 2013. Došao je sam, bio je u hotelu 'Metropol', to je jedan od najskupljih hotela u Moskvi. Na Crvenom trgu. On se dobro snalazio u Moskvi“, navodi Kuznecov.\nPodsjećamo, Kuznecov je krajem oktobra u intervjuu za portal "CAPITAL" rekao da su predstavnici Republike Srpske dobili mito od nekoliko miliona maraka da bi Rusi ušli u kupovinu RAOP-a, da je rasprodaja imovine preduzeća bila unaprijed isplanirana, da je dobijao prijetnje uklanjanjem te da je o svemu pokrenuta istraga u Rusiji.


Ova vrsta ovaca se smatra NAJSLAĐOM na svetu | Skandalozno\nOva vrsta ovaca se smatra NAJSLAĐOM na svetu – VIDEO\nVale ovce – foto: pixabay.com\nOne imaju potpuno crnu glavu, a i muška i ženska grla imaju uvijene rogove. Veoma ih je teško razlikovati.\nOvce se u mnogim kulturama smatraju višenamenskim životinjama, ali jedna vrsta ovaca se smatra najslađom na svetu. Valiska ovca ili vale ovca jedna je od onih na koju ne možete da budete ravnodušni – nekima su simpatične, a neki ih se plaše.\nTokom protekle decenije, ova vrsta je uvezena u Veliku Britaniju i Škotsku, gde im je popularnost naglo porasla.\nOva rasa se prvi put pominje u XV veku, ali je tek 1963. prepoznata kao zasebna rasa. Uzgajaju se zbog vune i mesa. Valiske ovce su mirne prirode i prijateljski nastrojene. Vole da se maze, a moguće ih je i dresirati. Zbog ovih osobina mnogi ih uzgajaju i kao ljubimce.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Ova vrsta ovaca se smatra NAJSLAĐOM na svetu – VIDEO"


Aktuelno, Lifestyle, Vesti — By taty on May 4, 2013 8:53 am\nOdluka turske aviokompanije “Turkish Airlines” da svojim stjuardesama zabrani da karminišu usne i mažu nokte u jarkim crvenim i ružičastim bojama, izazvala je novu polemiku u Turskoj.\nOpozicija je najoštrije kritikovala ovu meru, koja je deo novog kodeksa ponašanja stjuardesa vodećeg turskog avio prevoznika.\nU znak protesta, mnoge Turkinje su na društvenim mrežama postavile svoje fotografije sa napadno nakarminisanim usnama.\nReagujući na kritike, “Turksih Airlines” je izadao saopštenje u kojem ističe da je “uredna, diskretna šminka u pastelnim tonovima prikladnija za zaposlene u sektoru usluga”.\nOvo nije jedina odluka kompanije, u čijem kapitalu turska država ima 49 odsto udela, koja je izazvala proteste laičkog dela društva. Nedavno je kontroverzu podstakla zabrana služenja alkohola na unutrašnjim letovima, a u februaru nove uniforme zaposlenih u “Turkish Airlines” koje su okarakterisane kao previše konzervativne i “neo-osmanlijske”.\nTags: avio kompanija, Crveni karmin zabranjen turskim stjuardesama, Lifestyle, Turkiš Erlajnz, Turkish Airlines, Turska, Turska aviokompanija, Turskim stjuardesama zabrenjeno korišćenje karmina, Vesti iz sveta\nIako joj je sud umesto zatvora odredio lečenje u jednoj klinici kod Los Anđelesa, glumica Lindzi Lohan je u...


Safetronics Ugradni zidni sef sa mehaničkom bravom ST 23 M: Sefovi Za Novac i Nakit: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Safetronics Ugradni zidni sef sa mehaničkom bravom ST 23 M\nModel: ST 23 M\n- visina: 325\n- širina: 445\n- visina: 230\n- širina: 360\nZapremina: cca 18 lit.\nOpis proizvoda: Safetronics Ugradni zidni sef sa mehaničkom bravom ST 23 M\nSef iz porodice uzidnih sefova, sa mehaničkom Mauer bravom. Ima povećanu dubinu od 27 cm i kao takav pogodan je za objekte gde je debljina zidova veća. Ugradnjom ovog sefa u odnosu na pliće sefove dobijate mnogo više korisnog prostora. U sefu se nalazi polica koja je postavljena na sredinu i može se izvaditi u koliko za time ima potrebe.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 74149\nSifra 74149, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 74149, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Ključ finskog obrazovnog sistema - Poverenje društva u profesore - Ozonpress :: internet portal\nTag: Finska, ključ, obrazovanje, poverenje\nReforma obrazovnog sistema je dugačak proces, ali kroz rad korak po korak, rezultati po društvo su veoma pozitivni, zaključeno je na debati „Manje bubanja – Više znanja“, koja je u centru pažnje imala obrazovanje u Finskoj, opšte ocenjeno kao najbolje na svetu.\nPre debate, učesnici i gosti su pogledali kratki dokumentarni film novinarke N1 Milice Spasić o tome kako izgleda školovanje u skandinavskoj državi. Ambasador Finske Kimo Lehdavirta kaže da je njihov obrazovni sistem dobio brojne pohvale, ali i da postoje brojni mitovi, da postoje domaći zadaci i ocene, ali u mnogo manjem obimu nego na drugim mestima. U centru pažnje je potraga za znanjem.\n– Pripremamo decu kako da uče, ne kako da polože neki test. Finski roditelji i učitelji ne žele da deca idu u školu zbog ocena, pošto će tako biti manje fokusirana na učenje. U fokusu je način na koji učenici mogu da uče, da razviju kritičko mišljenje i koriste nove tehnologije – kaže ambasador Lahdevirta, i kao prvi savet državama koje se nalaze u procesu reformi navodi – Imajte vere u obrazovanje.\nŠef II sektora operacija u Delegaciji Evropske unije u Srbiji Štefen Hudolin kaže da EU podržava Srbiju na putu reformi obrazovanja kroz različite projekte.\n– Investirali smo značajna sredstva u pokušaju da promenimo sistem, ali i u kupovinu opreme i obnovu objekata, škola, fakulteta i u obezbeđivanju materijala za učenje. Rekao bih da se sada nalazimo u presudnom periodu, gde smo ujedinili naše napore. Cilj je da iz škole izlaze učenici koji znaju nešto, a ne da im prepisujemo šta bi trebalo da nauče – kaže Hudolin.\nPredstavnica Ministarstvaprosvete, naukeitehnološkograzvoja Marija Krneta kaže da je 35 hiljada nastavnika prošlo obuku za ishodno orijentisanu nastavu, u kojoj se meri ono što je zapravo naučeno tokom perioda obrazovanja. U fokusu Ministarstva sada je merenje rezultata, a uvođenje državne mature na kraju srednje škole jedan je od koraka u proceni koliko su škole uspešne u svojim zadacima.\n– Trebalo bi da učimokako da učenicima postavimo pitanja za koja se odgovor ne nalazi direktno na Guglu, več da kritički rasuđuju o činjenicama, koriste informacije, budu pismeni – pojašnjava Krneta.\nReforma obrazovanja je dug, ali važan proces koji je naša država počela pre 60 godina, kaže Laura Indren, stručnjak za obrazovanje iz finske kompanije Huippu Education . Iako sistem ocenjuje kao odličan, kaže da je i dalje fleksibilan i menja se u skladu sa izazovima, pa je sada najnovije pitanje – Da li učenici i nastavnici imaju previše slobode? Iako se njihovo mišljenje uvažava, roditelji prepuštaju odluke nastavnicima.\n– Kada smo formirali sistem, porastao je i nivo poštovanja prema nastavnicima. Ipak, saradnja sa roditeljima je od presudnog značaja, zanima nas njihov stav o mogućim promenama i smatramo ih partnerima, kao i kompletnu obrazovnu zajednicu – ističe Indren.\nNastavnik dobije slobodu, ali ako nije dobro obučen, ne može mnogo da uradi sa njom, kaže Ljiljana Novković iz Osnovn škole „Drinka Pavlović“ iz Beograda. Ona kaže i da je za nastavnike bitnije poštovanje društvene zajednice nego plata. Kod nas ipak imamo situaciju da se roditelji mešaju i proizvoljno ocenjuju rad nastavnika, ocenjuje Novković.\nČačanske atletičarke opravdale poverenje selektora\nPROTKA NA STRAZI!! Ako mislite da razumete Finsko skolstvo,bepohodno je zaustaviti kriminal u svim sverama zivota i poceti sa najstrizim kaznama. 18/05/2021 u 18:14 Odgovorite\nkakvo lupetanje.Skolstvo je najbolji svedok drustva,nacije.\nJedno vreme su Englezi,Francuzi,Nemci izmedju dva rata,i td,td,td imali najvise naucnika,nobelovaca.\nSada posle drugog scetskog rata ima Amerika.\nSta hocu da kazem.\nDa svaka zemlja koja je postala dpminantna na svetskoj sceni,pratije i broj nobelovaca.\nA da negovorim,da sad postati nobelovac mora da postoji jako skolstvo,i dodatni drzavni resursi da bi fosli do nobelovaca,A da ne kovirim da fans nemoze da dofjete do nobelovaca,bez kvalitetnih mentora,Jer za Nobelovca su potrebni mentori.\nRadi obavestenosti,poyrebno je imati kontakta sa Finskim skolstvom.\nAli postavlja se pitanje,stabi bilo kad bi bilo.Kad bi svi profesori iz Finske presli ovde da budu profesori.Nista digli bi se i roditelji i ucenici i proterali bi ih.\nTo bi bilo normalni,jer normalno je jer nase drustvo he mocvara,sa losim,ili cak kontraproduktibnim zakonima,se urusio svaki sistem.Pogledajte,u Finskoj dali ucenik sme i moze da bude be disciplinovan,dali moze da se djaci drogitaju,dali pojedini roditelji mogu da besne na skolu.Dali mozete u celoj finskoj da nadjeye pikavac.\nDali uopste nekom pada ba pamet da ufje u javni prevoz i maltrerira druge.\nMoje misljenje da mi kao narod,i nasi profesori su bukvalno u mentalnom zaostatku da mohu da shvate o cemu se radi.\nOve moje tvrdnje,se migu naci u knjizi od Montiskea u duhu zakona.\nSta on kaze,sta je otkrio fa svaka nacija je specificna.Da kad donosite neke zakone,da se zakoni kod jedne nacije,bemogu prekopirati kod druge,to zbaci nece biti istih rezultata.Iplementirati nesto sa strae moze se samo\npod jednim uslovim.\nA to je najboljibsinovi jednog naroda moraju se skilovati u Finskoj,pa tek oda prebeti,iplementirati u\nJer vreme mota uciniti da se u stranoj zemlji udhe u\nSrz drugog baroda,uvidi razlika,fa bi se hasao pravi put implementacije.\nPrvo zivimo u doba multikulturalnisti.\nBojimbsebkad bi testirali ipstu kulturu basih nastavnika,bila bi katastrifalna.Multikultyranos,iz prirodnih i drystcenih nauka,kai i kuktura naroda,i nove kukture,kija he bastala,i bametnuka se svim nacijama,visokotehniliski razvoj,je neophodno da bi postali talasima.


Đulen Lopetegi trener Real Madrida | Mondo Sport\n12.06.2018. | 17:13 > 17:24\nNaslednik Zinedina Zidana je Đulen Lopetegi!\nReal Madrid brzo je našao novog trenera.\nŠampion Evrope bio je 12 dana bez šefa stručnog štaba, nakon odlaska Zinedina Zidana. Rukovodstvo "kraljevskog kluba" razmatralo je opcije, biralo među kandidatima i pronašlo onog za koga veruje da je najpogodniji...\nNovi trener Reala je Đulen Lopetegi (51), aktuelni selektor španske reprezentacije!\nFlorentino Perez, prvi čovek "kraljevskog kluba", poverio je ekipu nekadašnjem golmanu Reala (1988-1991), koji je trenersku karijeru gradio strpljivo.\nPosle zapažene igračke karijere (Real, Las Palmas, Logronjes, Barselona, Rajo), Lopetegi 2003. kratko sedeo na klupi Rajo Valjekana, a onda je posle duge pauze ponovo, ozbiljnije počeo da se bavi trenerskim poslom.\nPrva "povratnička" funkcija bila mu je pozicija trenera Real Madrida "B", u sezoni 2008/09, posle čega je seo na klupu U-19 reprezentacije španije, koju je vodio paralelno sa godinu dana starijom selekcijom.\nTokom 2012. godine preuzeo je brigu i o mladoj reprezentaciji Španije, objedinivši sve tri kategorije pod svojim vođstvom. Na tom mestu zadržao se do 2014, kada je otišao u Porto, koji je vodio dve godine, sve do 2016. i preuzimanja "A" reprezentacije.\nKoliko će veliki zaokret Madriđani napraviti pod njim - ostaje da se vidi u narednim danima, s obzirom na to da još nije poznato da li će Kristijano Ronaldo i Garet Bejl ostati u klubu.\nU svakom slučaju, neporecivo je da će Lopetegi ovim potezom preuzeti i ogroman teret očekivanja navijača, koji su navikli na osvajanje Lige šampiona (protekle tri sezone uzastopno!), ali i koji su u takmičarskoj 2017/18 gledali kako Zidanov sastav završava sezonu na trećem mestu tabele Primere.\nPre nego što se posveti radu na "Bernabeuu", Lopetegi će u Rusiji voditi špansku reprezentaciju, u pohodu na još jednu titulu Svetskog prvaka.\n17.01.2019. | 13:42 video 35 92


Kemal Kurspahić: Duhovi Karađorđeva nad Bosnom - Front Slobode\nU najmanje pet tačaka ciljevi srpskog i hrvatskog nacionalizma u BiH stopostotno se podudaraju\nOBJAVLJENO: 12.04.19 u 15:42\nPrvi je bio: primjena rezultata oktobarskih izbora i formiranje vlasti za provođenje prije svega unutrašnjih reformi ali i za partnerstvo u međunarodnim odnosima. I šest mjeseci nakon izbora – vlast još nije formirana. Na sceni su uslovljavanja, ucjene i dnevno prilagodljivi "principi" na kojima se hoće ili neće u koalicije u čemu ni u naznakama nema žurbe s reformama s kojima se kasni decenijama.\nDrugi: predaja odgovora na dodatna pitanja iz evropskog upitnika od kojih zavisi ocjena podobnosti Bosne i Hercegovine za status kandidata za pridruženje Evropskoj uniji. Nakon što je rok za predaju odgovora na prvu rundu pitanja probijen za cijelih 14 mjeseci a rok za odgovor na dodatnih 655 pitanja za još pet mjeseci predsjedavajući Predsjedništva Milorad Dodik je – predajući evropskim zvaničnicima u Briselu nepotpune odgovore: bez odgovora na 23 pitanja – u maniru banalizacije i najvažnijih tema rekao: "Ima tema i pitanja na koja nije dat odgovor ali i to je odgovor".\nTreći: predaja prvog godišnjeg nacionalnog plana kao uslova za aktiviranje ranije odobrenog akcionog plana za članstvo u NATO-u. Republika Srpska je, slijedeći politiku Srbije – ali i politiku Rusije koja se protivi širenju NATO-a a njeni predstavnici u međunarodnim tijelima stavljaju veto na ideju euroatlantskih integracija Bosne i Hercegovine – praktično stavila veto na usvajanje i predaju takvog plana iako najznačajniji međunarodni faktori u tome vide tek "tehničko pitanje" u ispunjavanju jednog od strateških ciljeva u ranije utvrđenim nacionalnim prioritetima.\nTako se – više od šest mjeseci nakon izbora – Bosna i Hercegovina i dalje nalazi na euroatlantskom "slijepom kolosijeku".\nTa nemoć da se, makar i s višegodišnjim zaostajanjem, ispunjavaju ranije preuzete međunarodne obaveze, ima svoje korijene u događajima i balkanskim pogađanjima iza zatvorenih vrata još od predratnog domunđavanja predsjednika Srbije i Hrvatske, Slobodana Miloševića i Franje Tuđmana, u Karađorđevu 21. marta 1991. godine. Oni su, u tim razgovorima o kojima ne postoje zapisnici, uprkos međusobnim sukobima u samoj Hrvatskoj – postigli saglasnost o etničkoj podjeli Bosne i Hercegovine.\nIako su obje strane tvrdile kako takvih dogovora nije bilo, sve što se događalo u tzv. ratu devedesetih slijedilo je mape i linije etničkih podjela dogovorenih u Karađorđevu: za potrebe samoproglašenih "Republike Srpske" i "Hrvatske Republike Herceg-Bosne" provedeni su sistematski progoni i zločini "etničkog čišćenja" širokih razmjera koji su u kasnijim suđenjima pred Međunarodnim tribunalom za ratne zločine u Hagu dobili i punomoćnu pravosudnu kvalifikaciju udruženog zločinačkog poduhvata.\nKao i ranih devedesetih, srpski i hrvatski nacionalizam i dalje imaju neraščišćene međusobne račune, od zlodjela "Nezavisne države Hrvatske" u Drugom svjetskom ratu do potpuno suprotstavljenih pogleda na prirodu "akcije Oluja", ali imaju i zajednički cilj zaokruživanja "srpskih" i "hrvatskih" teritorija u Bosni i Hercegovini i njenog onemogućavanja da funkcioniše kao suverena država.\nU najmanje pet tačaka ciljevi srpskog i hrvatskog nacionalizma u Bosni i Hercegovini stopostotno se podudaraju.\nJedna je: poricanje udruženog zločinačkog poduhvata.\nSa najviših nivoa vlasti u Srbiji i Hrvatskoj, i iz partija koje slijede nacionalističke politike devedesetih u Bosni i Hercegovini, vodi se kampanja protiv presuda haškog tribunala i njegovih kvalifikacija ratova devedesetih. U toj kampanji politizacije istorijskog naslijeđa Tribunala entuzijastično učestvuju i sadašnja predsjednica Hrvatske i najviši predstavnici Srbije i Republike Srpske koji euforično proslavljaju ruski veto na predloženu rezoluciju Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija o osudi genocida u Srebrenici.\nDruga je: sužena interpretacija Dejtonskog sporazuma.\nIz njega se, naime, uzima samo onaj dio koji govori o pravu entiteta "da uspostavljaju paralelne odnose sa susjednim državama" uz zanemarivanje drugog dijela te iste rečenice ("u skladu sa suverenitetom i teritorijalnim integritetom Bosne i Hercegovine"). "Paralelne veze" – koje bi po dejtonskoj logici trebalo da znače nadgradnju nad odnosima suverenih država – postale su gotovo isključiv način komuniciranja u trouglu BiH-Hrvatska-Srbija: najviši predstavnici susjednih država napadno učestalo posjećuju "srpske" i "hrvatske" teritorije bez ispunjavanja makar i protokolarne pristojnosti prema državi-domaćinu.\nTreća je: briga isključivo za svoj "konstitutivni narod": kategorija koja je uvedena u Dejtonu kao način da se sa okončanjem rata osigura jednakopravnost naroda – ali i svih ostalih – nastoji se, recimo u nedavnoj interpretaciji predsjednice Hrvatske, predstaviti kao realnost "tisućugodišnje povijesti".\nČetvrta je: suženo tumačenje kategorije "garanti Dejtonskog sporazuma".\nIz nje se, u nacionalističkoj interpretaciji, uzima samo obaveza zaštite "interesa svog konstitutivnog naroda" bez i najmanjeg uvažavanja da taj sporazum prije svega priznaje kontinuitet državnosti i suverenitet Bosne i Hercegovine.\nPeta je: teritorijalizacija konstitutivnosti.\nAgresivno nametanje ideje "trećeg entiteta" kao načina da se postigne i "konačno rješenje" po mjeri iz Karađorđeva.\nDa bi se to spriječilo, bila bi potrebna istinski probosanska umjesto "bošnjačke politike" kakvu bi – kao idealnog trećeg partnera u rasturanju Bosne i Hercegovine – željeli i srpski i hrvatski nacionalizam.\nTekst " Duhovi Karađorđeva nad Bosnom", autor KEmal Kurspahić, objavljen je 12. aprila 2019. godine na portalu Radio Slobodna Evropa.


Národnostná rada slovenskej národnostnej menšiny - 19. sednica Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine\nPočetak Aktivnosti Aktivnosti NSSNM 19. sednica Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine\nčetvrtak, 20 mart 2014 00:00\n19. sednica Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine\nU Slovačkom narodnom domu u Kisaču je u četvrtak 20. marta održana 19. sednica Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine (NSSNM). Na dnevnom redu sednice su bili godišnji izveštaji za 2013. godinu i planovi i programi za 2014. godinu institucija kojih osnivač ili suosnivač je NSSNM.\nUvodnu reč za debatu o NIU Hlas ljudu su imali direktor Samuel Žiak i zamenica glavnog urednika Ana Francisti. Usvajajući godišnji izveštaj i plan i program NIU Hlas ljudu većina govornika je izrazila mišljenje da je u proteklom periodu došlo do poboljšanja uređivačke politike, što se ispoljilo i na sadržaju i na formi nedeljnika Hlas ljudu. Uglavnom negativno mišljenje o radu Hlas ljudu je izneo jedino predstavnik Slovačke stranke. Izveštaj i plan i program NIU Hlas ljudu je usvojen većinom glasova uz jedan glas protiv.\nOve godine je NSSNM prvi put usvajao i Izveštaj o radu i realizaciji Godišnjeg programa rada Gimnazije “Jan Kolar” sa domom učenika u Bačkom Petrovcu, za školsku 2012/2013. godinu. NSSNM je prošle godine preuzeo od AP Vojvodine 50 % osnivačkih prave ove najstarije i najznačajnije srednje škole Slovaka u Srbiji. Zbog toga su se članovi NSSNM posvetili samo Izveštaju za prošlu školsku godinu a plan i program za narednu 2014. - 2015. godinu mora biti usvojen do septembra ove godine. Izveštaj koji je predstavio direktor Pavel Beljička je usvojen jednoglasno.\nI rad Galerija naivne umetnosti iz Kovačice je prvi put bio na dnevnom redu NSSNM. Pošto direktorka ove institucije Marija Raspir nije mogla da učestvuje na sednici, kratak izveštaj i plan i program rada galerije je podnela Jarmila Čendić, predstavnica opštinske uprave Kovačica. Izveštaj i plan i program su usvojeni jednoglasno.\nPredsednica NSSNM Ana Tomanova Makanova je na početku sednice predala predstavnicima slovačkih društava i organizacija iz Kisača monografiju nacionalni savet slovačke nacionalne manjine 2003 .- 2013.\nViše iz ove kategorije« 18. sednica Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjineAna Tomanova-Makanova na čelu delegacije nacionalnih saveta nacionalnih manjina u Briselu »


Harman Kardon GO PLAY WIRELESS docking stanica (crna) - AV market\nHarman Kardon GO PLAY WIRELESS docking stanica (crna)\nModeran način da slušate muziku u hodu.\nDock za povezivanje iPod, iPad i iPhone uređaja.\nUgrađena Bluetooth konekcija za bežično povezivanje sa savremenim prenosivim uređajima.\nSuperioran zvuk i stil dizajnirani za život u pokretu.\nSa više od 60 godina iskustva u dizajniranju nekih od najtraženijih zvučnika i pojačala, Harman Kardon inženjeri dizajnirali su Go+Play - zvučni sistem koji je napravljen da izvuče maksimum iz digitalne muzike u prenosivim uređajima.\nHarman Kardon Go+Play ima atraktivan i prenosivi dizajn koji igleda podjednako dobro kao što i zvuči. Obzirom da je Harman poznat po vrhunskom kvalitetu zvuka, Go+Play je opremljen sa dva Atlas niskotonca i dva Ridge visokotonca. Za razliku od drugih sličnih sistema, ovi zvučnici imaju nezavisna pojačala što omogućava izvanrednu efikasnost zvučnika i rezultuje moćnim basom i neverovatno čistim visokim tonovima.\nGo+Play je specijalno napravljen za savremene prenosive uređaje pa sadrži dock za iPod, iPad i iPhone uređaje, a pored toga podržava i bežično povezivanje sa ostalim pametnim uređajima putem ugrađene Bluetooth konekcije sa Harman TrueStream tehnologijom za prenos zvuka bez gubitaka. Sistem poseduje i dvojno napajanje pa ga možete koristiti sa baterijama kada ste u pokretu, ili pak povezati na utičnicu kada ste kod kuće.\nBežično Bluetooth strimovanje muzike sa Harman TrueStream tehnologijom\nDva Atlas niskotonca i dva Ridge visokotonca sa zasebnim pojačanjem za vrhunski kvalitet zvuka\nDock za Apple iPod, iPad i iPhone uređaje\nUSB port za dopunu baterije ostalih uređaja\nDva načina napajanje - može da radi na AC utikač ili na baterije za potpunu slobodu kretanja\nBesplatna Harma Kardon Remote aplikacija za kontrolu muzike\nPotrošnja struje (u upotrebi / standby): 65 W maksimalno / 0.5 W\nUlazna impedansa: >10k Ω\nFrekventni odziv: 40 Hz – 20 kHz\nOdnos signala i šuma: >85dB\nDrajveri: Dva Ridge visokotonca i dva Atlas niskotonca\nVisokotonci: 2 x 15 W @ 1% THD\nVuferi: 2 x 30 W @ 1% THD\nUlazna osetljivost: 250mV\nRezervne baterije: 8 tip-D alkalne baterije\nFrekventni opseg bluetooth transmitera: 2.4GHz – 2.4835GHz\nSnaga Bluetooth transmitera: ≤20dBm (EIRP)\nDimenzije: 230 mm x 240 mm x 500 mm


Ovih 15 namirnica dokazano ublažava simptome artritisa! - Životni stil\nNaslovnica Zdravlje Ovih 15 namirnica dokazano ublažava simptome artritisa!\nBolovi u zglobovima i kičmi se mogu javiti usled povrede, trošenja hrskavice ili usled artritisa. Ukoliko patite od ovih bolova, vrlo dobro znate koliko to može da ometa svakodnevno normalno funkcionisanje.\nIako ne postoji precizna dijeta koja može da pomogne u rešavanju ovog problema, istraživanjem je utvrđeno da određene namirnice mogu značajno da ublaže bolove, a evo i koje su to:\nOpšte je poznato da voće sadrži dosta vitamina koji su korisni za naše telo. Kada je reč o ublažavanju bolova, ovo voće je najkorisnije:\n1. Grožđe: Sadrži biljno jedinjenje zvano proantocijanidin koje smanjuje upale i bolove u zglobovima.\n2. Citrusno voće: Pomorandže, grejpfrut i drugo citrusno voće sadrži puno vitamina C, koji pomaže u sprečavanju upalnog artritisa i bolova u zglobovima.\n3. Višnje: Pokazalo se da višnje i posebno nezaslađeni sok od višanja imaju dobre rezultate kod ljudi sa osteoartritisom. Studija je otkrila da konzumiranja soka od višanja za samo 3 nedelje gotovo potpuno uklonilo bolove u zglobovima.\nOd povrća je najkorisnije:\n4. Spanać: Jedno od jedinjenja koje sadrži spanać je kempferol, za koji je dokazano da smanjuje upale, bol i usporava napredovanje osteoartritisa.\n5. Brokoli: Brokoli sadrži sulforafan, koji pomaže u ublažavanju bolova u zglobovima i smanjuje simptome reumatoidnog artritisa.\n6. Crveni pasulj: Crveni pasulj je takođe bogat vlaknima koja smanjuju nivo C-reaktivnog proteina, baš kao i hrana od celog zrna. Takođe je bogat proteinima, folatima, gvožđem, magnezijumom i kalijumom koji pojačavaju naš imunološki sistem i ublažavaju bolove.\nPored dodavanja ukusa hrani, začini imaju i lekovita svojstva. Da biste maksimalno iskoristili sve vitamine i minerale koje sadrže, najbolje ih je dodatiu čaš vode i popiti.\n7. Šafran ili kurkuma: Deluju protivupalno i pomažu u smanjenju simptoma artritisa. Istraživanja su pokazala da krocin, jedno od glavnih jedinjenja šafrana, ima antiinflamatorna, antioksidativna i antiproliferativna svojstva i efikasan je kod bolova u zglobovima.\n8. Đumbir: Studija efekata đumbira kod ljudi koji su imali jake bolove u kolenu otkrila je da je 63% pacijenata prijavilo značajno ublažavanje bolova nakon što su ga koristili.\n9. Beli luk: Beli luk ima čudesne efekte kada je reč o sprečavanju simptoma i bolesti. Pored smanjenja krvnog pritiska i kardiovaskularnih bolesti, studije su pokazale da beli luk ima snažna antiinflamatorna svojstva i smanjuje rizik od osteoartritisa i njegovih simptoma.\n10. Zeleni čaj: Zeleni čaj je uglavnom poznat po svojim antioksidativnim svojstvima, ali pored toga, sadrži jedinjenje polifenol, koje pomaže u ublažavanju bolova.\n11. Riba i riblje ulje: Masne ribe poput lososa, tunjevine i pastrmke i njihova riblja ulja sadrže puno omega-3 masnih kiselina, za koje se pokazalo da se uspešno bore protiv bolova u zglobovima.\n12. Žitarice od celog zrna: Integralna testenina, ovsena kaša, integralni pirinač imaju posebna jedinujenja koja su izuzetno učinkovita u lečenju artritisa.\n13. Mlečni proizvodi sa niskim sadržajem masti: Hrana poput jogurta, mleka i sira bogata je kalcijumom i vitaminom D, za koje je dokazano da jačaju kosti i jačaju imuni sistem. Odličan su dodatak uravnoteženoj ishrani i pomažu u ublažavanju bolova kod osteoporoze i osteoartritisa.\n14. Orašasti plodovi: Svi orašasti plodovi su hranljivi, ali orasi, pistaći i bademi sadrže znatno više kalcijuma, magnezijuma, vitamina E, proteina i alfa-linolenske kiseline, a sve to povoljno utiče na uklanjanje bolova u zglobovima.\n15. Soja: Soja sadrži malo masti i bogata je proteinima i vlaknima, a takođe sadrži i omega-3 masne kiseline koje pomažu kod upalnih procesa u zglobovima.\nPrethodni članak5 savjeta kako da izgradite sopstveni stil\nNaredni članakSjajne i korisne ideje kako da upotrebite ostatke hrane kao majstor!


Škola Stranih jezika Vranje, Kursevi jezika u Vranju\nŠkola stranih jezika, Vranje - Audio verzija\nŠkola stranih jezika iz Vranja ima preko 40 kurseva u ponudi. Na jednom mestu dobijate spoj profesionalilzma i obrazovanja na najbolji mogući način! Budite prvi u svom gradu po znanju. Dozvolite školi stranih jezika iz Vranja da vam to i omogući.\nAkademija Oxford u Vranju, radi od 08-17h radnim danima, a od 09-14h subotom.\nU našoj školi stranih jezika, 26 profesora i filologa uspešno vode kurseve za preko 50 grupa polaznika za engleski, nemački, francuski, grčki, mađarski, ruski, holandski, švedski, norveški, slovenački, poljski, češki, bugarski, kineski, japanski, arapski jezik, kao i kurseve za računare, knjigovodstvene kurseve, itd. U 2013. godini u Vranju više od 10.000 polaznika je pohađalo različite kurseve i obuke, čime su osposobljeni za različita zanimanja iz mnogobrojnih delatnosti, odnosno stekli određene jezičke veštine i veštine za rad na računaru. Akademija Oxford se nalazi u ulici Čestelinska 22. Akademija Oxford vrši upis polaznika za sve vrste kurseva i obuka tokom cele godine.\nLjubazno osoblje Akademije Oxford će Vas uvek srdačno dočekati i dati odgovor na svako vaše pitanje i u najkraćem mogućem roku organizovati prevod, ili kurs za koji ste zainteresovani.\nCenovnik škole stranih jezika u Vranju\nOvde možete pogledati cenovnik škole stranih jezika u Vranju.\nVidi cenovnik kuseva stranih jezika za Vranje >>>\nCenovnik grupne nastave kurseva stranih jezika za Vranje\n50% POPUSTA NA LETNJE KURSEVE\nPoštovani, u toku je formiranje grupa za nemački, engleski, italijanski, francuski i ruski jezik sa početnom cenom od samo 6250din! Prijave se vrše najkasnije do 30.juna. Kursevi će biti održani u julu i avgustu. Za više informacija dođite do nas-Trg Staniše Stošića, Pionirska 10 ili nas ...\nNemački-nivo A2-UPIS U TOKU! Sa 20% popusta!\nJoš par mesta je ostalo za kurs nemačkog, A2 nivo! Startujemo od 18.05.2020. Prijavite se na vreme. Kontakt 0604060584, Trg Staniše Stošića, Pionirska 10....\nВАСКРШЊА АКЦИЈА ! ! !\nВАСКРШЊИ ПОПУСТ СА НЕВЕРОВАТНИХ 50% ПОПУСТА НА ГРУПНЕ КУРСЕВЕ ЕНГЛЕСКОГ И НЕМАЧКОГ ЈЕЗИКА ЗА НИВОЕ А1 И А2! ПРИЈАВИТЕ СЕ ЗА ОНЛАЈН НАСТАВУ!...\nNa samom jugu Srbije, u Pčinjskom okrugu je smešten grad Vranje. Istovremeno je i administrativni, ekonomski, privredni i kulturni centar čitavog okruga kome pripada.\nNa teritoriji ovog grada u južnom delu naše zemlje funkcioniše 15 osnovnih škola, a postoji i gimnazija koja nosi naziv čuvenog književnika, Bore Stankovića koji je bio rodom iz Vranja. Tu je i Ekonomsko trgovinska, ali i Medicinska, Muzička, te Poljoprivredno veterinarska škola, odnosno Tehnička. U Vranju postoji i Specijalna škola “Vule Antić”, ali i Učiteljski fakultet, odnosno Visoka škola primenjenih strukovnih studija. Sve informacije kako o obrazovanju u Vranju, tako i o funkcionisanju ovog grada ćete pronaći na zvaničnom sajtu grada www.vranje.org.rs.\nGimnazija “Bora Stanković”\nU jedinoj gimnaziji na teritoriji grada Vranja, učenici mogu da pohađaju nastavu na dva smera i to prirodno - matematičkom i društveno - jezičkom smeru. Ova škola se nalazi na adresi Partizanska broj 12, 17 500 Vranje. U redovnom programu nastave je i latinski jezik, a učenici imaju mogunost da kao prvi, odnosno drugi jezik pohađaju nastavu ruskog, engleskog i francuskog jezika. Web sajt vranjske gimnazije je www.vranjskagimnazija.edu.rs a mejl je vrgimnazija@gmail.com\nNekada vodeća kompanija u oblasti tekstilne industrije, “Yumco” A.D. Vranje, danas pored ostalog snabdeva druge tkaninama, predivom i koncem. A sem toga, ova uspešna kompanija iz Vranja izrađuje i uniforme za našu policiju, ali i za austrijsku i nemačku vojsku, odnosno vojsku Finske i Poljske. Fabrika se nalazi u Radničkoj ulici broj 5 u Vranju, a sajt ove kompanije je www.yumco.co.rs. Njihov mejl je yumco@open.telekom.rs\nNa sajtu www.simpogroup.com možete pronaći sve potrebne podatke o poslovanju čuvene vranjske kompanije koja je lider u proizvodnji nameštaja, a ima svoje predstavništvo i na teritoriji Bosne i Hercegovine, Bivše Jugoslovenske Republike Makedonije i Crne Gore. Nameštaj koji proizvodi “Simpo” A.D. Vranje izvozi i na italijansko, grčko, ali i rusko i tržišta mnogih drugih zemalja. Fabrika se nalazi na adresi Radnička 12, 17500 Vranje. Možete im se obratiti i preko mejla office@simpo.rs.\nAlfa - plam A.D.Vranje\nZvaničan sajt ove kompanije iz Vranja je www.alfaplam.rs. Ova firma se bavi proizvodnjom štednjaka na struju, ali i grejnih tela, kako onih na tečno i gasovito, tako i onih na čvrsto gorivo. Osim plasiranja na tržište naše zemlje, kompanija “Alfa - plam” A.D. Vranje ih izvozi i na bosansko, makedonsko, slovenačko, hrvatsko i tržište Crne Gore. Takođe, izvoze ih i na nemačko, austrijsko, ali i tržište Italije i Poljske. Adresa ove firme je Radnička 1, a možete ih kontaktirati ili preko mejla firma@alfaplam.rs.\nKURSEVI STRANIH JEZIKA U VRANJU\nKurs engleskog jezika Vranje\nKurs nemačkog jezika Vranje\nKurs italijanskog jezika Vranje\nKurs španskog jezika Vranje\nKurs francuskog jezika Vranje\nKurs norveškog jezika Vranje\nKurs švedskog jezika Vranje\nKurs ruskog jezika Vranje\nKurs grčkog jezika Vranje\nKurs turskog jezika Vranje\nKurs japanskog jezika Vranje\nKurs kineskog jezika Vranje\nKurs arapskog jezika Vranje\nKurs albanskog jezika Vranje\nKurs bugarskog jezika Vranje\nKurs bosanskog jezika Vranje\nKurs češkog jezika Vranje\nKurs danskog jezika Vranje\nKurs estonskog jezika Vranje\nKurs hebrejskog jezika Vranje\nKurs holandskog jezika Vranje\nKurs hrvatskog jezika Vranje\nKurs korejskog jezika Vranje\nKurs mađarskog jezika Vranje\nKurs makedonskog jezika Vranje\nKurs poljskog jezika Vranje\nKurs portugalskog jezika Vranje\nKurs rumunskog jezika Vranje\nKurs slovačkog jezika Vranje\nKurs slovenačkog jezika Vranje\nKurs srpskog jezika za strance Vranje\nKurs ukrajinskog jezika Vranje\nKurs finskog jezika Vranje\nKurs latinskog jezika Vranje\nKurs znakovnog jezika Vranje


SEBASTIJAN LEB SE TAKMIČI NA RELIJU MONTE KARLO 2015 U VOZILU DS 3 WRC! - Citroën Srbija\nDevetostruki šampioni u WRC-u i sedmostruki pobednici u Reliju Monte Karlo, Sebastijan Leb (Sébastien Loeb) i Danijel Elena (Daniel Elena) vraćaju se takmičenju u DS 3 WRC na Reliju Monte Karlo, kojim se otvara WRC šampionat 2015 godine. Ovo jednokratno pojavljivanje na najprestižnijem reliju u WRC kalendaru podržaće samostalno lansiranje DS brenda u svetu.\nOd Švedske do Australije, WRC je bez sumnje najveći izazov u savremenom motosportu zbog raznolikosti puteva i vremenskih uslova sa kojima se susreću. Sa dve svetske titule i 23 pobede, DS 3 WRC je rekorder među modelima koji se sada takmiče u WRC-u. Legendarni Reli Monte Karlo (19. – 25. januar) će još jednom započeti sezonu u jugoistočnoj Francuskoj.\nDva DS 3 WRC-a koja su izabrana da se takmiče voziće Kris Mik (Kris Meeke)/Pol Nejgl (Paul Nagle) – već potvrđeni kao tim za celu sezonu – i nekoliko poznatih lica! Neprikosnoveni šampioni relija, koje su osvajali čak 7 puta, Sebastijan Leb i Danijel Elena prihvatiće izazov povratkom na jednu trku posle više on godinu dana prekida njihove zajedničke karijere.\nSebastijan Leb je izjavio: „Ni sekundu nisam oklevao kada mi je bila ponuđena prilika da se takmičim u prvoj trci šampionata WRC 2015 u DS 3 WRC. Danijel i ja smo saglasni da je Monte Karlo jedan od naših omiljenih događaja. Divni putevi, činjenica da se treba kockati pri izboru pneumatika i sjajna atmosfera koja vlada na etapama: jedva čekamo da to doživimo još jednom! Sa DS 3 WRC imam lepe uspomene; nadam se da će mi Reli Monte Karlo 2015 doneti još. Biće to lični izazov za mene, jer se nisam takmičio u reliju više od godinu dana. Pronašli smo nekoliko termina u mom rasporedu kako bih mogao da učestvujem i u testiranju. Apsolutno sam poćašćen ovom mogućnošću da se sretnem sa velikom reli porodicom za vreme pauze u FIA WTCC sezoni!”


Srbiju volimo - Jesen na Zlatiboru\nJoš jedna uspešna letnja sezona je iza najposećenije srpske planine, a pred nama je godišnje doba koje će planinu okititi zlatnim bojama. Za sve zaljubljenike u Zlatibor, jesen je možda i najbolje vreme za boravak u prirodi. Prijatna temperatura, blago sunce, nestvarne boje i Zlatibor, pravi su recept za odmor i uživanje.\nJedan od najboljih načina kako provesti jesenje dane na planini su duge šetnje i boravak na čistom vazduhu. Zlatibor je već stotinu godina unazad vazdušna banja pogodna za rekreaciju, lečenje i oporavak od mnogih bolesti, pa se aktivnim odmaranjem na planini znatno može poboljšati zdravstveno stanje.\nOmiljena relacija za šetnju na Zlatiboru je „staza zdravlja“, koja vodi od centra Zlatibora do čuvenog spomenika na Šumatnom brdu. Duga svega dva kilometra, bez velikih uspona, lagana za hodanje, pogodna je za rekreatvinu šetnju i mladih i starih, i zdravih i onih koji su po zdravlje došli na „zlatnu planinu“. Klupice za odmor i nekoliko letnjikovaca na vrhu pravo su mesto da se udahne “ruža vetrova”.\nNezaobilazna destinacija za šetnju tokom boravka na Zlatiboru je lokalitet Oko. Do izvora koji prema predanju leči oči može se doći laganom šetnjom, veoma pristupačnim putem. Šetnja duga pet kilometara učiniće da se osećate puni zdravlja, nadisaćete se svežeg vazduha, oslobodićete se stresa i napetosti, a pitom pejzaž jesenjeg Zlatibora umiriće sva čula. Šetnju možete upotpuniti i posetom vidikovcu na Obadovom brdu, na svega kilometer udaljenosti od izvora Oko.\nAko želite malo ozbiljniju šetnju, dužu i strmiju stazu koja će vas dovesti do još jednog sjajnog pogleda, onda preporučujemo da krenete put vrhova Čigota ili Gradina. Od centra Zlatibora očekuje vas konstantan uspon do oba vrha, pa su staze srednjeg intenziteta napora. Na vrhu Gradina uređen je i letnjikovac sa teleskopom, za radoznale šetače koji bi želeli da bolje osmotre okolinu. A okolina, lepota kakvu možete doživeti samo ako predjete šest kilometara dugu stazu do vrha. Sa jedne strane pogled vam pada na varoš Čajetinu koja se ušuškala u dolinu između okolnih brda. Sa druge strane – Zlatibor na dlanu, moderno turističko naselje u punom sjaju.\nPored terena blagih uspona, Zlatibor se može pohvaliti i dobrim uslovima za pravo planinarenje, a Tornik je za to idealna destinacija. Do najvišeg vrha, koji leži na 1496 metara nadmorske visine, može se pešačiti obeleženom planinarskom stazom. Od centra Zlatibora potrebno je preći zahtevan put od 14 kilometara, pa su za ovu šetnju potrebni dobro zdravstveno stanje i još bolja kondicija. Nagrada za uložen napor je uživanje u nesvakidašnjem pogledu sa vrha Tornika koji nikoga ne ostavlja ravnodušnim.\nUkoliko želite da uživate u blagodetima planine, nestvarno lepim pejzažima i krenete u potragu za zdravljem, neka ovi predlozi za šetnju budu početak vaše avanture. Ali nemojte se zaustavljati samo na tome. Istražite i otkrivajte i druge delove planine, jer šta je Zlatibor do nepresušan izvor avanture, zdravlja i inspiracije.


Duret Sea Side Villa je smeštena u gradu Pefkohori, na 100 m od plaže Pefkohori i na 1,9 km od mesta Paralia Glarokabos. Najbliži aerodrom je aerodrom u Solunu, 98 km od vile.\nDuret Sea Side je vila sa tri spavaće sobe, smeštena u slatkom, malom vrtu. Nalazi se na savršenoj lokaciji za porodicu,… Opširnije\nDuret Sea Side je vila sa tri spavaće sobe, smeštena u slatkom, malom vrtu. Nalazi se na savršenoj lokaciji za porodicu, jer je unutar Pefkohorija, a do svih prodavnica i taverni, kao i do plaže, može da se dođe pešice.\nDnevni boravak je uređen nameštajem pastelnih boja i stvara romantičnu atmosferu. Skliznite u udobne sofe u dnevnoj sobi i uživajte opušteno u danu. Potpuno opremljena kuhinja sa trpezarijskim stolom i balkonom sa još jednim stolom izvrsno je mesto za okupljanje, kuvanje i uživanje u posebnom grčkom obroku sa porodicom ili prijateljima. Vila može da ugosti 5 osoba.\n111 € 122 € 139 € 178 € 233 € 178 € 133 € 111 €\nduret sea side villapefkohorikasandra


LASLO VEGEL: Epilog jednog tabua | Autonomija\nLASLO VEGEL: Epilog jednog tabua\nTrava strada i kada se slonovi tuku i kada vode ljubav\nS izvesnim olakšanjem čitam vest da je srpski parlament uvrstio u svoj dnevni red i pitanje retorzija kojima su bili izloženi vojvođanski Mađari krajem 1944. i početkom 1945. godine. Procurile su neke vesti i o tome, da će parlament te retorzije osuditi. Mađarska manjinska zajednica već više od deset godina drži na dnevnom redu ovu višedecenijsku tabu-temu. Bez obzira na stranačku pripadnost i na različite političke sisteme vrednosti, mađarska manjina se jedinstveno zalaže za to da se istina obelodani, tako da za nju, deklaracija koja bi eventualno mogla da bude usvojena u parlamentu Srbije, neće predstavljati iznenađenje. Međutim, jedna ovakva deklaracija bi za srpsku javnost bila verovatno neočekivana, jer ona je o svim tim jezivim događajima samo delimično informisana, a uz to i jednostrano. Ta jednostranost nije dolazila do izražaja samo u vreme počinjenih atrociteta, već je prisutna i dan-danas. Na jedan karakterističan način, mnogi nacionalisti su rado preuzimali vokabular najmračnijih razdoblja Titove epohe, i podgrejavali onaj diskurs koji je posle 1950. godine zvanična komunistička nomenklatura nastojala da zaboravi ili je čak i nalagala da se zaboravi, pa je stoga taj diskurs tabuizovan. Ispostavilo se da među njima i nema znatnijih razlika. I baš zbog toga ništa se ne bi postiglo, ne bismo imali nikakav melem na ranu, ako bi se atrociteti iz 1944/1945. godine prikrili ovakvim ili onakvim ideološkim velima. Ne! Reč je o etnički motivisanim zločinima, kao što su bili i zločini koje su, ranije, po Bačkoj počinili Mađari. Ni za jedne, ni za druge nema opravdanja, niti jedna može da legitimiše drugu. S jedne strane, ne bi bilo u redu da se sva odgovornost svali na komuniste, samo zbog toga što su u neko doba i komunisti padali u greh nacionalizma. Padali su u taj greh i oni, ali i drugi, mada je odgovornost pre svega na komunistima, jer su oni bili na vlasti. Broj počinilaca i njihovih saučesnika, te onih koji su podnosili prijave, međutim, mnogo je veći od ukupnog broja komunista kojih je u to vreme bilo u Vojvodini. S druge strane, ne bi bilo u redu ni ako bismo ustvrdili da proces pomirenja počeo tek sad. Treba reći da su obični vojvođanski građani, ali i brojni intelektualci evropske duhovnosti, decenijama negovali evropsku kulturu suživota. Pomenuo bih samo Aleksandra Tišmu, koji je još početkom devedesetih godina zahtevao da se obelodane činjenice atrociteta iz 1944. i 1945. godine, i koji je s empatijom pisao o dokumentarnom romanu Tibora Čereša Krvna osveta u Bačkoj, a treba znati i to da je Čereš opisao, krajnje upečatljivo, u romanu Hladni dani, sramotnu dramu Novosadske racije. Problem je u tome što država i politička elita, ona koja presudno utiče na formiranje javnog mnjenja, naročito posle 1990. godine, nije dorasla situaciji, i što je njen učinak na tom polju bio daleko manji od onog što su produkovali ekskomunicirani, izdajnicima proglašeni srspki pisci i intelektualci evropske duhovnosti i za šta se zalagala (voleo bih da verujem) većina građana. Usled ćutanja ove i ovakve vladajuće elite, u najfiniju mrežu krvnih sudova suživota uselio se, s jedne strane, strah od većine i, s druge strane, sumnja u manjine. Mada nije uvek dobila i publicitet, ova okolnost je rušilački delovala u kolektivnoj podsvesti društva. Deklaracija srpskog parlamenta će, dakle, nadamo se, unekoliko nadoknaditi ogromno zakašnjenje, i u tom smislu treba i ceniti ovaj gest. Šteta je, međutim, što ovoj deklaraciji nije prethodio i javni dijalog o svim ovim pitanjima. Pretpostavljamo, naime, da bi svima bilo u interesu da ova deklaracija pridobije podršku, simpatiju, velike većine poslanika. Jer mene ne zanimaju manevri političara, nego ljudske sudbine, lične tragedije, životi onih ljudi koji su decenijama bili i ućutkivani i obeleženi, i koji su u školi decenijama učili da su im preci bili poslednji fašisti. Najbolje bi bilo da ogromna većina građana ovu deklaraciju ne doživi kao iznenađenje, nego da se na porodičnim i drugim skupovima sve češće čuje ova rečenica: „Jedino se čudim zašto su političari toliko kasnili?”\nGeneracija nestalih očeva\nPoslanici republičkog parlamenta usvojili su juče Deklaraciju o osudi akata protiv civilnog mađarskog stanovništva u Vojvodini, počinjenih od 1944. do 1945. godine. To je svakako trebalo uraditi još najkasnije 2000. godine, kad smo se ponadali da smo okrenuli novi list. Međutim, i ovo dugo kašnjenje je deo stvarnosti u Srbiji, i nije jedino. Mogao bih reći i to, međutim, da uprkos svemu imamo puno razloga da se obradujemo ovoj deklaraciji, jer ona je ipak posledica dobrih, a od 2000. godine sve boljih odnosa između Mađarske i Srbije. I u jednoj, i u drugoj državi su se, u međuvremenu, na vlasti smenjivale stranke i koalicije, ali su se međudržavni odnosi kontinuirano poboljšavali, što treba posebno ceniti, jer to znači da nije reč o ovoj ili onoj stranačkoj politici. Ove dobre odnose treba i dalje brižljivo negovati, jer znam, kad se slonovi potuku, najviše će da nastrada – trava. Doduše, istina je i to da će trava stradati i kad se slonovima prohte da vode ljubav. Ali, ipak, uvek je bolje ako vode ljubav. Istina je i to da s ovom deklaracijom (i) članovi mađarska manjinske zajednice mogu, bar duševno, da se osećaju oslobođeniji, znam to veoma dobro, jer sam i ja pripadnik generacije „nestalih očeva”. Mnogi od mojih vršnjaka znali su o svojim očevima samo toliko da su nestali, i ništa više, jer se ni u najužem porodičnom krugu niko nije usuđivao da progovori o tome da otac počiva u nekoj masovnoj grobnici. Poslanici republičkog parlamenta su, dakle, srušili jedan višedecenijski, težak, zagušujući tabu, i za to im treba odati priznanje. Sa stanovišta parlamenta sve izgleda, dakle, u redu, i bliži se čas kad će predsednici dveju država zajedno da se poklone senima nedužnih žrtava. Lep gest – ali šta ćemo sa žrtvama? Iz ptičje perspektive skupštinska slika šume izgleda lepo, ali kako stojimo s drvećem? Mi, koji smo ovde preživeli devedesete, mogli smo se neposredno uveriti u ono što je u istoriji opšte poznato. U jezivim vremenima zlotvori po pravilu uspevaju da blagovremeno pobegnu, a na poprištu njihovih nedela ostaju obični, najčešće nevini ljudi koji, potom, umesto zlotvora, ispaštaju. U poslednje vreme prošao je kroz moje ruke bezbroj dokumenata, video sam, čitao sam, da su obični ljudi, zidari, seljaci, nadničari, najamni radnici, učitelji i službenici – platili tuđe grehe. Ne bih da stanem u odbranu niti jedne ideologije, odrastao sam i vaspitavao sam se na antifašizmu Tomasa Mana, Gintera Grasa i Hajnriha Bela, i ne pada mi na pamet da dokazujem kako u mađarskoj gospodskoj klasi nije bilo jednog nadobudnog, oholog, bahatog sloja koji je krajnje neodgovorno ispaljivao nacionalističke fraze i parole, zaluđujući mase da „ne, ne nikad” nećemo priznati Trijanonske mirovne ugovore. Bilo je zlotvora, i treba pripaziti da prilikom rušenja tabua, ne produbimo one bolove koje su ti mađarski zlotvori nanosili. Da je zlotvora bilo, u to nema sumnje, jer su počinjena zla očigledna, pitanje je samo, ko je zbog tih zločina ispaštao? Najveći deo zlotvora nije imao ni toliko petlje da stane pred sud i da prihvati svoj deo odgovornosti. Niti jedan od njih nije rekao da ti nesrećni zemljoradnici, nadničari, nisu krivi. Dakle, siromašni narod je i 1944. i 1945. godine izvukao deblji kraj. Zato i pitam, šta će biti s drvećem, šta će biti s unucima nestalih očeva. Mene, kao pisca, zanimaju pre svega ljudske sudbine. Jer već sada se može zapaziti neka vrsta raskoraka između slova skupštinske deklaracije i sudske prakse koja se ispoljava u do sad započetim procesima sudske rehabilitacije. Na primer, ne može da bude pravno valjana smrtna presuda – koja je promptno i izvršena – čoveku koji u kratkom sudskom postupku nije mogao da ima branioca. U ovakvim slučajevima bi tužilac morao da dokazuje krivicu optuženog, a ne unuci nevinost svojih predaka, bačenih u neobeležene masovne grobnice. Smrtna presuda se može doneti samo na osnovu čvrstih materijalnih dokaza, a ne na osnovu pretpostavki i anonimnih prijava ubacivanih u ulične, u tu svrhu postavljene sandučiće. Prema standardima pravne države svaki optuženi ima pravo na branioca, na advokata. Zločini se ne mogu opravdati opaskom da tada nije ni bilo pravne države. Ako je nije bilo, onda je država dužna da revidira sve presude koje su donete u uslovima nepostojanja pravne države. Da li sudovi nameravaju, i da li su spremni da prispitaju presude koje su do sada donete u sudskim procesima rehabilitacije? I hoće li autori školskih udžbenika uzeti u obzir stavove iz skupštinske deklaracije? Deklaracija je lep gest, ali šta se dešava osim gesta?


Svetska košarkaška federacija podmetnula Srbiji mapu bez Kosova, javni servis odbija da je emituje\nM. P. 28. juna 2019. 16:58\nFoto: Massimiliano De Filippis - CC BY 2.0\nRadio-televizija Srbije, kao i svi drugi emiteri u Evropi koji su kupili pravo na emitovanje Evropskog prvenstva u košarci za žene, dobila je paket špica, džinglova i ostalog promo-materijala za ovaj šampionat od strane FIBA, na kojima se nalazi mapa Srbije bez teritorije Kosova.\nEmiteri su u obavezi da emituju samo taj promo-materijal, ali RTS je saopštio da neće emitovati priloge u kojima se nalazi mapa Srbije bez južne pokrajine.\nMaterijal u kome su predstavljeni gradovi domaćini Evropskog prvenstva u košarci, inače se nalaze i na zvaničnom FIBA sajtu.\nU sinoćnjem prenosu utakmice Srbija-Belorusija, zbog nestanka struje u Zrenjaninu, više puta je došlo do prekida u dostavi signala od strane španske produkcije koja proizvodi i prosleđuje signal „Evroviziji“ i svim emiterima, a koju je angažovala FIBA.\nTokom tih prekida, navodi RTS, greškom je emitovan jedan kadar promo-materijala, u kojem se videla grafika Srbije bez Kosova i Metohije.\nIako je samoproglašena država Kosovo članica FIBA, RTS saopštava da tokom ovog šampionata neće puštati promo-materijale koji su za našu zemlju neprihvatljivi.\n3 države razmatraju povlačenje priznanja Kosova?\nNova provokacija pevačice: Okačila zastavu „velike Albanije” i…\nEvropsko prvenstvo u košarci za žene održava u Srbiji i Letoniji, a počelo je 27. juna. Naša reprezentacija kao domaćin igra u Zrenjaninu, dok je Srbija domaćin još jedne grupe čije se utakmice igraju u Nišu. Završnica prvenstva i borba za medalje biće na programu u Beogradu.\nPreminuo legendarni fudbaler i trener Vladica Popović\nSrpski sportisti podržali crkvu u CG; DPS:To su nacionalisti\nTuga u regionu: Poginuo mladi fudbalski reprezentativac…\nMinistar Udovičić čestitao mladima „Međunarodni dan…


Kamenorezačka radnja Pirot | MIKELE 954 DOO - z4iBd\n...... mikele... Prikaži\nKamenorezačka radnja Pirot|\nMIKELE 954 DOO je osnovana 2018. godine sa višegodišnjim islustom. Bavimo se kamenorezačkim uslugama na teritoriji Pirota. Ukoliko Vas interesuje kombinacija kvaliteta i dobre cene obratite nam se s poverenjem.\nPrepoznatljivi smo po izradi nadgrobnih spomenika. Naše radno vreme je po potrebi posla.\nKamenorezačka delatnost podrazumeva aktivnost u kojoj se delovi grubog prirodnog kamena oblikuju kontrolisanim uklanjanjem kamena. Zahvaljujući trajnim materijalima i jačini kamena mnogi praistorijski kamenorezački radovi su doživeli današnje vreme.\nKamenorezačka veština je delatnost starija od same civilizacije. Praistorijske skulpture su obično imale ljudsku formu, kao što je Vilendorfska Venera koja je ujedno i jedna od najpoznatijih. Kasnije civilizacije osmislile su životinjske, ljudske i apstraktne forme u kamenu.\nNajranije kulture su koristile abrazivne tehnike, a savremena tehnologija koristi pneumatske čekiće i druge uređaje. Ali u većini ljudske istorije, skulptori koriste čekić i dleta kao osnovni alat za rezbarenje kamena.\nProces kamenorezačke delatnosti započinje odabirom kamena za rezbarenje. U našoj radnji rade iskusni kamenoresci koji usled dugogodišnjeg rada tačno znaju kakav kamen je dobar za rezbarenje i izradu spomenika.\nIako je praistorijska delatnost kamenorezačka veština je i danas zastupljena, najrasprostranjenija je izrada nadgrobnih spomenika.\nZanimljivost vezana za delatnost rezbarenja kamena je podatak da je renesansni umetnik Mikelanđelo tvrdio da je njegov posao bio oslobađanje ljudskog oblika zarobljenog unutar bloka.


Opština Zvečan - Odeljenje za urbanizam i inspekciju Odeljenje za urbanizam i inspekciju | Title\nDirektorica Odeljenja za urbanizam i inspekciju: Nadica Hristov\nOrganizaciona struktura Odeljenja za urbanizam i inspekciju\nSlužba za urbanizam: Službnik za građevinu (formirano)\nIzrađuje detaljan urbanistički plan opštine i regulacione planove;\nStara se o realizaciji i poštovanju urbanističkih i regulacionih planova;\nPrati sve aktivnosti i intervencije u prostoru koji je deo urbanističkog plana opštine;\nIzveštava direktora odeljenja o svim stručnim analizama iz oblasti urbanizma ili radu komisija i drugih radnih tela Skupštine Opštine;\nKoordiniše aktivnosti oko izrade projekata od strane ovlašćenih projektanata i nadgleda realizaciju projekata u opštini;\nDaje ocenu o usklađenosti konkretnih projekata sa urbanističkim planom;\nVodi postupak za izdavanje rešenja o lokacijskoj dozvoli;\nPreispituje rešenja po žalbama;\nIzdaje dozvolu za upotrebu objekata u postupku legalizacije bespravno izgrađenih objekta na teritoriji opštine;\nVodi upravni postupak, izrađuje informacije o lokaciji, izdaje izvode iz planske dokumentacije;\nVrši pregled tehničke dokumentacije u vezi usklađenosti sa izdatom lokacijskom dozvolom;\nPrezentira prostorno-plansku dokumentaciju na zahtev stranke i istu daje na uvid, proverava usklađenost urbanističko-tehničkih dokumenata sa urbanističkim planovima i relevantnim zakonima koji su na snazi;\nIzdaje građevinske dozvole i rešenja o izgradnji objekata i izvođenju radova;\nDaje upotrebne dozvole za objekte u postupku legalizacije i vrši sve neophodne procedure legalizacije;\nVrši proveru usklađenosti glavnih projekata sa izdatom lokacijskom dozvolom;\nObrađuje i kompletira dokumentaciju neophodnu u postupku izdavanja građevinske dozvole i upotrebne dozvole;\nVodi postupak za kompletiranje dokumentacije;\nDonosi rešenje o odbijanje zahteva za izdavanje građevinske dozvole,\nPodnosi izveštaje i analize u vezi izgradnje objekata;\nObrađuje rešenja po žalbama, daje obaveštenja po zahtevima stranaka, prezentira plansku dokumentaciju na zahtev stranke i istu daje na uvid;\nObavlja tehnički prijem objekata;\nObavlja administrativno stručne poslove u postupku pripreme i samog pregleda objekata;\nFormira nadležne komisije i donosi rešenje o tome;\nKontaktira i koordiniše aktivnosti sa članovima Nadzorne komisije, izvođačem radova u postupku tehničkog pregleda;\nPrikuplja dokumentaciju za pregled objekta;\nPruža pomoć komisiji u pripremanju zapisnika i isti daje na uvid strankama i/ili članovima komisije;\nStara se o dokumentaciji sve do izdavanja odobrenja za upotrebu, priprema podatke i donosi rešenja o upotrebi objekta;\nVodi knjigu evidencije izdatih upotrebnih dozvola;\nObavlja inspekcijski nadzor u skladu sa odredbama i ovlašćenjima na osnovu Zakona o prostornom planiranju i izgradnji;\nVodi upravni postupak do administrativnog izvršenja u skladu sa Zakonom o opštem upravnom postupku;\nUčestvuje u postupku izvršenja i vrši druge poslove po nalogu direktora odeljenja;\nUtvrđuje pravo davanja u zakup, prestanak prava korišćenja, eksproprijacije i de-eksproprijacije zemljišta i vrše sve druge poslove vezane za korišćenje i raspolaganje zemljištem u skladu sa relevantnim zakonima koji su na snazi;\nObezbeđuje dokumentacione osnove za izradu analiza, elaborata, izveštaja za potrebe Skupštine ili izvršnih organa vlasti;\nDaje stručna mišljenja i objašnjenja u pogledu primene zakonskih propisa;\nObavlja stručno administrativne poslove za skupštinske komisije;\nKoordiniše rad sa drugim zaposlenima u izradi normativnih akata i obavlja i druge poslove u skladu sa zakonom, Statutom opštine i drugim pravnim aktima Opštinske uprave;\nVodi upravni postupak u vezi predmeta iz oblasti građevinskog zemljišta, donosi rešenja, vrši obradu predmeta oko utvrđivanja zemljišta za redovnu upotrebu objekta, davanja u zakup ostalog građevinskog zemljišta;\nObavlja administrativne poslove za Komisiju za korišćenje javnog građevinskog zemljišta,\nVodi postupak eksproprijacije po zahtevu korisnika eksproprijacije i de-eksproprijacije po zahtevu ranijeg vlasnika zemljišta;\nStara se o zaštiti opštinske imovine i gradskog građevinskog zemljišta.\nSlužba za inspekciju (građevinski inspektor)\nKontroliše sprovođenje zakonske regulative iz oblasti izgradnje;\nStalni nadzor nelegalnih zgrada i izgradnje koja obuhvata podizanje, instaliranje, renoviranje, proširenje, menjanje, izmena ili rušenje svih građevinskih struktura izuzimajući normalan rad za održavanje zgrada i postojećih struktura definisan od strane nadležnog opštinskog organa u opštinskim uputstvima za one slučajeve u kojima dozvola nije potrebna.\nInspekcija urbanističko-tehničkih uslova (urbanistička saglasnost);\nInspekcija tehničke dokumentacije (građevinskih projekata, građevinskih dozvola);\nInspekcija dozvole za upotrebu struktura (nakon kompletiranja građevinske faze);\nPredlog za radnje rušenja i nadgledanje radova rušenja struktura bez dozvole;\nIzdavanje i saopštavanje kazni i pripremanje odluka za prekidanje ilegalnih građevinskih radova;\nPredlaganje izdavanja rešenja za rušenje i zaključaka za izvršavanje rešenja;\nIzdavanje administrativnih finansijskih kazni za narušavanje odredbi koje predstavljaju manje prekršaje i krivične radnje;\nPrimena postupaka prijavljivanja sudu za slučajeve kršenja;\nPripremanje zapisnika sastanaka inspekcije i/ili inspekcijskih izveštaja;\nUpravljanje opštinskim registrom inspekcija;\nPodrška u pripremanju konkretnih opštinskih nacrta odluka u vezi sa izgradnjom i prostornim planiranjem.


RASPRODAJA: Prodaje se kompleks objekata IMK “14. oktobar” u Brusu – Kruševac PRESS\nAutor Redakcija\t Poslednje ažuriranje 27.07.2020. 0\nNepokretna imovina kruševačkog IMK “14. oktobar” u stečaju ponuđena je na prodaju po početnoj ceni od 51,2 miliona dinara, objavio je danas stečajni upravnik.\nPonuđeno je devet objekata kompleksa u Brusu, koji se prostiru na više od 2,5 hiljada kvadratnih metara.\nDepozit za učešće na javnom nadmetanju koje je zakazano za 27. avgust iznosi 29,2 miliona dinara.\nBrusIMK "14. oktobar"Objekat


Praznik za ljubitelje Marvelovog univerzuma Prolog\nLjubitelji Marvelovog filmskog univerzuma imaće jedinstvenu priliku da uživaju u dugo iščekivanom filmu „Osvetnici-Rat beskraja“ 3D na specijalnom, prvomComic night događaju u bioskopima Cineplexx, u četvrtak 26. aprila od 20 časova. Karte za ovaj filmski spektakl uveliko su u prodaji na blagajni bioskopa.\nJedinstveno veče namenjeno istinskim ljubiteljima superheroja, upotpuniće kostimirani domaćini, kao i izdavačka kuća Čarobna knjiga koja će troje najsrećnijih u svim bioskopima nagraditi najnovijim izdanjem luksuznog stripa „Rat beskraja“. Svi gosti Comic night događaja, na poklon će dobiti specijalni poster sa likom nekog od junaka filma, a Marvelovi Osvetnici „lično“ će najvatrenije fanove obradovati jedinstvenim bedževima sa motivima filma.\nJunaci 'Kuma' se okupili posle 45 godina\nZvezda 'Game of Thrones' u novoj naučno-fantastičnoj akciji 'X-Men: New Mutants'