Carinicima na Gradini ništa ne može da promakne\nCarinici na prelazu Gradina ka Bugarskoj poznati su po tome što svakodnevno otkrivaju veliki broj raznih švercera. Međutim, pre nekoliko dana sprečili su neuobičajen pokušaj šverca 130 injekcija hormona rasta, vrednih oko 27.000 evra. Bio je to povod da novinarska ekipa TV Prva poseti ovaj prelaz.\nSlikom i rečju Gradina je predstavljena kao brana za sve one koji bi da zarade švercom, bilo da dolaze iz Evrope ili iz Azije, sa Bliskog istoka, preko mora ili sa kopna.\nDa li su usled pandemije koja je smanjila broj putnika šverceri morali da postanu mnogo domišljatiji, ili ipak nisu, kao u slučaju kada se čovek koji je švercovao injekcije hormona rasta pre nekoliko dana pojavio na ovom prelazu u prohladno jutro u kabrioletu spuštenim krovom?\nMilan Andrejević, carinik na prelazu Gradina objasnio je detalje pomenutog prekršaja, naglašavajući da su u ovom delu naše zemlje jutra i večeri izuzetno hladni:\n„Kada se pojavio putnik koji je bio u tranzitu iz Turske ka Namačkoj, kolegama iz carine i policije odmah bilo sumnjivo što je na kabrioletu po takvoj hladnoći spušten krov. Pregledom prostora za njegov smeštaj otkrili su 130 injekcija koje se koriste za stimulaciju hormona rasta.“\nReporter je podsetio da se na Gradini godišnje zapleni oko milion evra, na desetine kilograma zlatnog nakita, ali i predmeti od kulturnog, istorijskog, arheološkog i religijskog značaja.\nAndrejević se složio sa time, podsetivši da je među zaplenama na ovom prelazu bilo i antikviteta neprocenjive vrednosti.\n„Reč je o svetim jevrejskim spisima, delovima Tore – jevrejske svete knjige ispisanim na pergamentu. Polovinom novembra prošle godine smo sprečili 57-godišnjeg Libanca da ih prokrijumčari do Berlina, gde živi. Kao što sam vam već rekao, uglavnom možemo da procenimo vrednost mnogih stvari koje otkrivamo, ali ovo je bilo nešto zaista neprocenjivo.“\nSa konstatacijom da oni koji prelaze preko Gradine znaju koliko su vešti carinici složili su se i mnogi putnici koji su se u tom trenutku zatekli na prelazu:\n„Znaju, bre, znaju si oni pos’o, znaju pos’o ko svoj džep“, rekao je jedan stariji gospodin, a takav stav je podržala i mlada devojka koja je kazala da carinici nepogrešivo procene koga, šta i kada treba da kontrolišu.\nNovinar je pomenuo i instagram srpske carine, gde se svakodnevno objavljuju različiti pokušaji krijumčarenja. Dodao je da su carinici tokom nekoliko poslednjih meseci pronalazili migrante u tovarima lubenica i jabuka, cigarete u fabričkim šuljinama motora, na stotine replika ikona, ali i drogu u eurokremu.\nMilan Andrejević se nadovezao, nabrajajući neobične zaplene u kojima je i sam učestvovao:\n„Pronalazili smo zlato u ručnoj dizalici. Imali smo zaplenu deviza u jastuku koji se nalazio na zadnjem sedištu automobila, na kojem je jedna gospođa prethodno spavala...“\nNovinar je na kraju priloga podsetio da je pre epidemije, tokom letnje sezone preko Gradine prelazilo više od dva miliona putnika.


Zvezda i Partizan u borbi za Kup Srbije - BIGportal.ba\nFudbaleri večitih rivala Crvene zvezde i Partizana boriće se u finalu Kupa Srbije, našem namasovnijem klupskom takmičenju. Utakmica na stadionu “Rajko Mitić” počinje u 18 časova\nI prošle godine finale je igrano na stadionu “Rajko Mitić” a slavili su domaćini posle boljeg izvođenja jedanaesteraca.\nU bogatoj istoriji večitih rivala Crveno-beli su do sada 25 puta osvajali pehar u najmasovnijem fudbalskom takmičenju, dok će su crno- beli 16. puta podizali pehar.


Zabrana kretanja za Novu godinu? Krizni štab saglasan - UGLJEVIK.INFO\nZabrana kretanja za Novu godinu? Krizni štab saglasan\nEpidemiolog Branislav Tiodorović je, povodom najavljenih proslava Nove godine, rekao da je medicinski dio Kriznog štaba Srbije saglasan po tom pitanju.\nKako kaže – “Nemamo elemenata da bi mogli da ih omogućimo” i da je Komunalna milicija zadužena za eventualne ilegalne proslave. “Moramo biti jasni da moramo da očuvamo zdravlje, i da nam zdravlje jedino može sačuvati i ekonomiju. Od donošenja zakona i uključivanja Komunalne milicije od pre petnaestak dana, ipak imamo nešto bolje rezultate, barem po njihovim izveštajima. Više se kažnjava i bolje se sprovode mere. Možda se može reći da je to dalo efekta… Vrlo je važno da shvatimo da se ponašamo odgovorno”, rekao je Tiodorović za N1.\nTiodorović navodi da je produžavanje radnog vremena pojedinih objekata, koje je bilo ove nedelje, urađeno sa ciljem smanjivanja gužvi. Govoreći o temama predstojećeg sastanka Kriznog štaba kaže da će sigurno među temama biti ocena i procena epidemiološke situacije, i na osnovu rezultata o broju pacijenata će se doneti odluka o radnom vremenu u predstojećim danima.\n“Mislim da nam to nije neophodno ako se poštuje radno vreme i ostale mere”,naveo je on.\nAustrija se u ponoć "zaključala" treći put


Između zatvaranja i ignorisanja – 4 mere za korona zimu | Talas.rs\nNeko bi se pitao: zašto bi liberal zagovarao ikakve represivne mere? Zato što zna da će u slučaju promašenih mera tokom pandemije biti donete one najrepresivnije.\nRast broja novootkrivenih zaraženih korona virusom u Srbiji je eksponencijalan. Baš kakav je bio u gotovo celoj Evropi, pa i u regionu. Od početka pandemije do sada je jasno da su nove mere zalog za vreme koje je 10-15 dana ispred nas. Jedini razlog zašto bi neko odbio zatezanje mera u ovom trenutku jeste da bi za 20-30 dana bio „prinuđen“ na žestoke mere. Prvi talas je kao prošao – i šta ćemo sad?\nKorona na otvorenom?\nPo svemu što smo iskusili letos, transmisija novog virusa na otvorenom prostoru je gotovo nemoguća. Celog avgusta i septembra su gotovo svakog dana radili splavovi krcati ljudima, a skok novoregistrovanih nije zabeležen. Relevantna istraživanja pokazuju da je moguće zaraziti se na otvorenom prostoru, ali jako teško. To saznanje nismo imali na početku pandemije i sa njime se isključuje i poslednje opravdanje za celodnevne policijske časove.\nSituacija u kojoj je ceo svet zahteva više strategije nego taktike. I hrabrost. Da je epidemija novog korona virusa potrajala samo do leta koliko smo želeli, stroge mere države bi možda i imale smisla. Da je epidemija zemljotres, pomoć privredi bi imala većeg smisla od prostog flastera. Međutim, nije.\nI došli smo do momenta u kom mora da se odluči da li ćemo da radimo i živimo ili ćemo da tavorimo zaključani i nadamo se najboljem. Iliti – da li ćemo da pustimo virus da mnoge od nas zarazi, neke i ubije ili da probamo da ga zauzdamo, pa da se tek poneko zarazi i umre. Takođe, ko u tom slučaju zaslužuje koju stranu medalje? Ništa i sve. To su dva ekstrema. A hrabri ljudi odmeravaju spram stvarnosti i između ekstrema. Na primer, kada donose mere.\nMere za koje znamo da rade\nMnoge evropske zemlje uvele su noćne policijske časove – neke od 20h, neke od ponoći, sve do zore. Ova mera ima delimičnog smisla, jer sprečava razuzdane socijalne kontakte u velikoj meri. Za Srbiju i ne baš – većina spornih socijalnih kontakata dešava se u kafićima, barovima i klubovima, a posebno onim koji uprkos zabrani krše mere Vlade i rade i nakon 23h, zahvaljujući dilu vlasnika sa delovima vlasti. Mlađi ljudi se prevashodno zaražavaju u ugostiteljskim objektima i to je problem.\nRešenje za ovaj problem bilo bi ozbiljno skraćenje radnog vremena ugostiteljskih objekata. To je mera broj jedan.\nMera broj dva tiče se zaštite srpskih spoljnih granica. S obzirom na podivljale brojke u regionu, već nedeljama ne postoji nijedan razlog da putnici koji ulaze u Srbiju iz privatnih razloga budu pušteni u zemlju bez ikakve provere. Obavezan PCR na ulasku u Srbiju sprečio bi uvoz zaraze iz drugih zemalja, a sve u okruženju su u lošijem epidemiološkom stanju od Srbije.\nMera tri odnosi se na stvarnu obavezu nošenja maski u zatvorenom. Trenutno pravilo je da su obavezne u zatvorenim prostorima. To niko ne kontroliše. Drakonske kazne za odgovorna lica pospešile bi primenu ove mere koja dokazano radi. Na sve to, radno vreme marketa trebalo bi da bude neograničeno, čime bi se razudila gustina ljudi koji u njih odlaze.\nČetvrta mera vezana je za zatvoren prostor u kome je mnogo ljudi koji moraju da budu u njemu. Taj prostor zove se autobus. Obaveza nošenja maske u GSP-u se poštuje u velikoj meri ali nedovoljno. Drakonske kazne za vozače gradskih autobusa, trolejbusa i tramvaja doprinele bi stvarnoj i punoj primeni ove obaveze. Na sve to, gradovi bi morali da povećaju broj vozila u rosteru i time razude gustinu ljudi koji se njima voze.\nTamni vilajet za odlučioce\nKao što se pretpostavljalo, jesen 2020. za odlučioce će da bude kao priča o Tamnom vilajetu. Nijedna odluka neće biti dovoljno dobra. A neka mora da se donese. Srbija nema više kapacitete da podnese zatvaranje života. A polako gubi kapacitete da tretira sve medicinske potrebe zaraženih novim virusom. Optimum je negde između zatvaranja i ignorisanja problema. A vreme da se reaguje je sada.\nNeko bi se pitao: zašto bi liberal zagovarao ikakve represivne mere?\nZato što zna da će u slučaju promašenih mera tokom pandemije biti donete one najrepresivnije.\nA ni njih ni reakcije na njih u suštinski slobodarskom društvu kakvo je naše – ne daj bože nikome.\nRadikalne struje protiv prava na abortus – šta se zapravo desilo u Poljskoj\nTAGS: COVID-19 ekonomija korona virus mere pandmeija zatvaranje zima


Matematička gimnazija - Forum Matematičke gimnazije -> Istorija Tj. Fizika\nIstorija Tj. Fizika\nTreba mi pomoć u kom ud�beniku postoji opisan princip rada elektromotora i generatora jednosmerne i naizmenične struje? Nemam pojma kad to radimo u srednjoj , a onoga sa kraja osnovne se ne sećam (ako smo uop�te to i učili? ).....najbolje bi bilo da mi neko napise neki link odakle to mogu da skinem...Inače to je za seminarski iz Istorije...ko razume shvatiće Replies(1 - 8)\tKuzman\nwiki poseduje to znanje sigurno. --------------------\nE imam ja jednog prijatelja koji voli da pomaze ljudima koji ne umeju sami da napisu seminarski vec ga kopiraju sa neta. Taj moj prijatelj zove se Google. --------------------\nPoslusaj lepo Maxy.tamo ces naci sve sto ti treba --------------------\nSep 4 2008, 01:25 PM\nQUOTE(maxydelanoche @ Sep 3 2008, 11:27 PM)E imam ja jednog prijatelja koji voli da pomaze ljudima koji ne umeju sami da napisu seminarski vec ga kopiraju sa neta. Taj moj prijatelj zove se Google.Doduse kada zamolis doticnog prijatelja za pomoc mozes da naletis na potpunu glupost...btw ovo mogu da citaju profesori, pazi sta kucas --------------------\nNaravno da znam da mogu preku Google-a ali mislila sam neki sajt na kome ima takvih stvari u vezi fizike dobrih sličica i sl... nebitno tnx anyway... inace seminarske radim sama osim kada me ne snađe iznervirani Branko (Istoričar) 3 dana skole Slovenatz\nSep 5 2008, 04:35 PM\nTek sam sad video da nisi iz mg, zanemari moj prethodni post.@mara: Mozda je htela da joj pomogne neko koga to zanima i mozda ima neko znanje koje ne moze da nadje tvoj dragi prijatelj googe... A mislim da svako ( dobro, svako ko bar malo poznaje internet ) moze da koristi google ( pa ima i svoj glagol ffs ) --------------------\nSep 5 2008, 04:51 PM\nNikad se ne zna... a cisto sumnjam da neko od nas ovde zna nesto sto se ne moze izgooglati i to da se nadje vise pristojnih referenci... --------------------\nNa srpskom ili na engleskom, Maro? --------------------


Jelena Vesković: Harmonija u crno-belom | Hello! magazin\nDomovi poznatih/ 3 komentara Jelena Vesković: Harmonija u crno-belom\nObjavljeno: 22.07.2012 u 18:10 časova\nGlumica Narodnog pozorišta i televizijska voditeljka Jelena Vesković, pre udaje poznata po devojačkom prezimenu Helc, sa suprugom Milanom i sinom Vukom živi u stanu smeštenom na beogradskom Košutnjaku. Dom simpatične Jelene izuzetno je svetao, sa svih strana okupan svetlošću, a u enterijeru dominira bela boja. Talentovana umetnica, koja je nedavno stala na „ludi kamen“ i tim povodom sa suprugom Milanom organizovala dve proslave venčanja, u Kraljevu i Beogradu, do kraja leta namerava da kupi novi stan. Iskrena i neposredna u komunikaciji, šarmantna glumica sa velikim osmehom prima ekipu magazina „Hello!“ u dom, dok maltezerka Dora veselo obigrava oko pridošlica.\n- Milanu nisam pomagala da sredi stan već samo odmagala u tome - na početku razgovora vrcavo kaže lepa voditeljka „Hepi“ televizije, na kojoj radi dve emisije: vodi rijaliti-šou „Parovi“ i veoma zanimljivu emisiju „Granica“.\nMajka sedmogodišnjeg Vuka napominje da je stan u kome srećna porodica živi zapravo momački stan njenog supruga i privremeno rešenje dok ne kupe nov stan ili kuću.\n- Milanu je bitno da je prostor u kojem živimo praktičan, jednostavan, komforan i upotrebljiv. Ja sam tip koji voli detalje, sitnice koje imaju svoju simboliku, „skupljače prašine“ koje stalno premeštam s jednog mesta na drugo. Da se ja pitam, rušili bismo zidove u domu na nekoliko dana - kroz osmeh kaže lepa glumica, koju odlikuju vedar duh i pozitivna energija.\nU enterijeru vašeg doma oseća se „ženska ruka“ što se estetike tiče.\n- Morala sam da dam svoj pečat. Prvobitno sam imala ideju da na sve zidove stavim slike. Shvatila sam da bi to pokvarilo svedenost bele boje i da to nije dobro rešenje za ovaj prostor.\nPlanirate da kupite novi dom.\n- Naš plan je da nađemo novi stan do kraja leta jer moj sin Vuk u septembru polazi u prvi razred osnovne škole. Hteli bismo da izbegnemo promenu škole zbog selidbe i zato žurimo da to rešimo do 1. septembra. Ovaj stan nije naše trajno rešenje za život, nije dovoljno veliki. Potreban nam je prostor sa više spavaćih soba jer planiramo proširenje porodice.\nNameravate li da kupite kuću ili stan?\n- Kada živite u stanu, najveća mana roditeljstva je ta što sa detetom morate da provodite dosta vremena po parkovima. To nije udobno, niti praktično. Zbog toga planiram da kupimo kuću, kako bismo imali dvorište u kojem deca mogu da se igraju dok ja radim nešto drugo.\nGde ste kupili nameštaj?\n- Skoro svi komadi nameštaja kupljeni su u inostranstvu. Milanovi roditelji žive u Nemačkoj, a njegova majka je pasionirani ljubitelj kupovine nameštaja. Svaki komad je kupljen u inostranstvu, osim kuhinje koja je rađena po meri.\n- Oboje smo vični kuvanju. Kada Milan napravi neki specijalitet, to bude baš ukusno. Kada ja spremam, napravim uvek zdravo jelo, u šali bih rekla „bolnički obrok“, dok Milan, uz Vukovu pomoć, sprema veoma ukusne delicije, pikantna jela.\nPozivate li rado goste u vaš dom?\n- Često pozivamo društvo na večeru kod nas u stan, a često se sami pozivamo kod drugih. Šalu na stranu, sanjam „roštiljade“ u dvorištu, pa mi je pomisao o tome da kupimo kuću primamljivija. Volela bih da u dvorištu što većem broju ljudi prikažem svoj talenat za kulinarstvo. Naravno, uz kupovinu velike stambene jedinice ide i veća rata za kredit. Milanov tata je jednom dobro rekao da nas je sve „razmazila“ njihova porodična kuća u Kraljevu, jer je „nepristojno“ velika. Čovek se lako navikne na širinu i prostor. Ja sam ranije stalno potencirala da je najlepše imati stan u centru, a sada sam zavolela kuću sa dvorištem u tolikoj meri da bih volela da imam manju kuću i na periferiji grada. Intervju: Nadežda Jokić\nTags: emisija Granica, glumica, Jelena Veskovic, Milan Veskovic, tv hepi, voditeljka Pročitajte i ovo:\nHelen Miren dobila titulu "Telo godine"Eva Longorija uskoro na sudu Danina Jeftić otkriva tajnu svoje lepote Prethodni članakGoran Čomor: Porodična oaza ispunjena ljubavlju Sledeći članakRiz Viterspun: Raskošan dom u Los Anđelesu (Foto) 3 komentara\nNovi Sad komentar dat August 11, 2012 u 9:58 pm\nNista posebno , ni jedan komad namestaja mi se ne svidja . A ako je kupljen u Nemackoj , ne mora da znaci da je nov ,ni ne deluje da je nov ….cini mi se da je u pitanju polovan namestaj (bar sto se tice dnevne sobe ) Opsti utisak zaista nista posebno !\nJaca komentar dat September 7, 2012 u 3:00 am\nAko je njima lepo i meni je…ja sam gledala kako deluju srecno i zaljubljeno…kako zrace i to mi je najlepsa slika …Zelim im sve najbolje u zajednickom zivotu.\nBeogradjanka komentar dat September 12, 2012 u 12:06 pm\nMilan je najlepsi ukras! Zgodan je, pa cak i da je stan\nsa jednim dusekom na podu, bio bi jako primamljiv.\nJelena je srecna zena i to se na njoj vidi. Bravo za izbor muza!\nSlazem se i sa tim da je kuca nezamenljiva, a stan samo za


Održana Manifestacija „Dani odbrane Popovića i Salkanovog Hana“ » IlijašNet\nRedakcija 25. jul 2021 ID: 20408\n-Ovdje na ovom području Salkanovog Hana i Popovića sve je bilo porušeno, izgledalo sablasno tih ratnih dana. Ovdje se branilo mjesto, ali i šire područje i Bosna i Hercegovina. Ovo mjesto postalo je jedna važna tačka za odbranu, jer je ovo pravac koji su agresori zacrtali da bi u vojnom smislu ispresjecali Bosnu i Hercegovinu, željeli su svoje snage spojiti kroz dolinu Krivaje sa snagama iz Vozuće, a to bi značilo da se razdvoje Zenica i Tuzla. Čuvanjem ovog mjesta čuvali smo i druga mjesta, ali i Nabožić kao važnu tačku odbrane. Ovo područje je bilo veoma značajno, bilo je izloženo žestokim borbenim dejstvima sa namjerom da se ovlada desnom obalom rijeke Misoče koja je bila jedna prirodna greda. Imam obavezu da pomenem da su ovo odbranili borci, stanovnici Popovića i Salkanovog Hana, ali i drugih mjesta i zato zaslužuju našu pažnju i poštovanje, kazao je komandant Begić.\nUkoliko smatrate da sadržaj objavljen ovdje krši Vaše autorsko, lično ili drugo pravo ili interes, možete zahtijevati objavu odgovora ili ispravke. Sadržaj iznad je u naš sistem unešen 25. jul 2021 @19:32 od strane autora Redakcija osim ako nije navedeno drugačije (preuzeto, izvor obavezan) i numerisan je unikatnim brojem SN1/2107-251932-20408 koji možete koristiti tokom prijave kako bi znali o kojem se sadržaju radi. Sve pritužbe i prigovore možete slati na e-mail adresu ilijasnet@gmail.com. Materijal poslat na ovu e-mail adresu će se smatrati pravovaljanim. Svi drugi oblici prigovora neće se smatrati relevantnim i portal IlijašNet nema obavezu postupiti po istim. Komentari na društvenim mrežama ne predstavljaju stavove portala IlijašNet te su odgovornost autora komentara.


Sedam tačaka Viktora Orbana /video/ - 05.07.2021, Sputnik Srbija\n„Novi Sputnjik poredak“ danas u 17 časova analizira plan mađarskog premijera za reformu Evropske unije. 05.07.2021, Sputnik Srbija\nZašto je Viktor Orban odlučio da kaže „’ne‘ evropskom carstvu“ i međunarodnim nevladinim organizacijama? Zbog čega je spor oko LGBT propagande naveo Holandiju da pozove na izbacivanje Mađarske iz Evropske unije, i šta to govori o evropskim vrednostima? I zašto baš u ovom trenutku Orban insistira na prijemu Srbije u Evropsku uniju?Odgovore na ova pitanja će u razgovoru s Nikolom Vrzićem potražiti politikolog Aleksandar Pavić, profesor međunarodnih odnosa Srđan Perišić i Miloš Jovanović, predsednik DSS-a i docent na Katedri za međunarodno pravo i međunarodne odnose Pravnog fakulteta u Beogradu.\nOdličnih šest tačaka Viktora O.\nSEĆANJE NA BUDUĆNOST - "Sredinom oktobra 2019. godine prethodni Veliki Majstor Regularne Velike Lože Srbije, Brat Ranko Vujačić, postao je počasni član Lože Zum Widder, jedne od najstarijih nemačkih Loža (preko 240 godina), koja je osnovana daleke 1776. godine."(citat sa masonskog sajta) Ranko Vujačić je išao sa mnom u isti razred Desete beogradske gimnazije. Zvali smo ga Riki. U to vreme Riki je snimao svoj prvi (i jedini igrani) film "Kad golubovi polete". Partnerka u filmu bila mu je Mirjana Marković, supruga Slobodana Miloševića. Riki je kod nas upisao drugi razred gimnazije, pošto se vratio sa Malte, gde je godinu dana pohađao katolički koledž De La Salle (osnivači su bili Christian Brothers 1903. godine). Radi se o ekskluzivnom koledžu gde su pripremani budući kadrovi... Riki nam je tada pričao da će se temeljne vrednosti buduće Evrope zasnivati na homoseksualizmu. Nismo mu tada verovali, mislili smo da se šali. On inače nije imao takvih sklonosti, naprotiv, zabavljao se sa najlepšom devojkom u razredu. Bilo je to 1968-69. godine.\n18:00 05.07.2021 (Osveženo: 12:07 20.07.2021)\n„Novi Sputnjik poredak“ danas u 17 časova analizira plan mađarskog premijera za reformu Evropske unije.\nZašto je Viktor Orban odlučio da kaže „’ne‘ evropskom carstvu“ i međunarodnim nevladinim organizacijama? Zbog čega je spor oko LGBT propagande naveo Holandiju da pozove na izbacivanje Mađarske iz Evropske unije, i šta to govori o evropskim vrednostima? I zašto baš u ovom trenutku Orban insistira na prijemu Srbije u Evropsku uniju?\nOdgovore na ova pitanja će u razgovoru s Nikolom Vrzićem potražiti politikolog Aleksandar Pavić, profesor međunarodnih odnosa Srđan Perišić i Miloš Jovanović, predsednik DSS-a i docent na Katedri za međunarodno pravo i međunarodne odnose Pravnog fakulteta u Beogradu.\n5 Jul, 18:592


Dizajner, zaljubljenik u stimpank estetiku, Đorđe svoja dela izrađuje od starih, odbačenih materijala.\n– Moj brat Aleksandar i ja delimo fascinaciju stimpankom, što je osnova našeg stvaralaštva, iz koga smo vremenom izgradili svoj stil. To je subkultura inspirisana atmosferom viktorijanske Engleske, s kraja 19. veka, kada se pojavljuju prve parne mašine, pomalo mračna, sa puno magle, mehanike… kao da je u to vreme stigla budućnost; takoreći, futuristička prošlost. Na ovim prostorima stimpank još nije istražen, dok je na Zapadu drugačije, pa su i naši kupci stranci ili naši ljudi koji su tamo videli nešto slično. Uzor su nam priznati svetski umetnici koji rade sa recikliranim materijalima, i sa njima odmeravamo snage. Jedan od najboljih hroničara stimpanka, Francuskinja sa umetničkim imenom Vero Verone, uvrstila je naša dela u svoje albume, što je velika čast. Dobili smo pohvale i od Stefana Kifera, Dana Džonsa, Stefana Pilata… Kada vas takvi ljudi zapaze, znate da ste na dobrom putu. Jer, tamo nema sujete, ni klanova. Ako ste dobri, pohvaliće vas; ukoliko niste, neće ni komentarisati – objašnjava Đorđe.\nŽil Vern u Beogradu\nKroz njegove ruke, svojevrsnu reciklažu, otpaci dobijaju novu, estetsku vrednost, čime im praktično produžava život. Tako je na staru kuku dizalice, sa nekog broda iz Savamale, koja mu je godinama stajala na terasi, nadogradio potkovicu, uzengiju i par drvenih kalupa za cipele i napravio skulpturu futurističkog čopera.\nI, zaista, kada uđete u galeriju „Art studija Dada“, može vam se učiniti da ste zakoračili u komadić sveta Žila Verna, koji je nekim čudom završio u beogradskom Čumićevom sokačetu. Po zidovima vise slike životinja nadograđene raznim metalnim delovima, i kuke; rasveta je napravljena od istrošenih signalnih raketa, a tu su i skulpture brodova, automobila, aviona…\nSvi eksponati su autorski radovi poznate slikarke Danice Masniković, i njenih sinova, Aleksandra i Đorđa, pa se može reći da je „Art studio Dada“ zapravo porodična manufaktura.\n– Kod nas u familiji, na nekim projektima radimo zajedno, a onda svako svoje, i tako u krug. U prvom slučaju, obično Danica, koja je slikarka jakih poteza i kolorita, nacrta skicu, posle čega joj brat i ja svojim dizajnom dajemo treću dimenziju. Inače, čak 17 članova naše familije završilo je Akademije, što likovnu, što arhitekturu, scenografiju, grafiku… tako da smo odmalena u umetničkom okruženju. U ovom lokalu smo od 1991. godine – prvo smo držali klasičnu galeriju, sa slikama i skulpturama raznih autora, pa antikvarnicu, a onda nam je posle petnaestak godina i to dosadilo. Nešto je „kvrcnulo“ i poželeli smo da stvaramo svoju umetnost, za šta smo se i školovali, umesto da prodajemo tuđu. Prosto se desilo… Sedeo sam u bašti kod drugara, kada su mi zapale za oko dve pegle na ugalj. Gledao sam ih i gledao, a onda ustao i spojio ih, i ukazao mi se taj prvi parobrod. Kao čarolijom, otvorile su mi se oči za jedan potpuno drugačiji svet… i tako je sve krenulo – priča Đorđe.\nSa buvljaka na lager\nBraća Masniković vode se devizom da je dizajn svuda oko nas, tako da im ne manjka inspiracije. Do materijala za svoja dela dolaze preko prijatelja, rodbine i obilazeći buvlje pijace i klasične otpade. Đorđe kaže da mu je omiljeni buvljak u Pančevu, pošto je izvoran i živopisan. Kada traži neki konkretan deo, najčešće ne nađe ono što mu je potrebno, nego nešto drugo. Ali, ako mu je stvar interesantna, uzeće je i staviti na „lager“, a ona će, kako kaže, već naći svoje mesto.\n– Pri radu, obično ne koristimo skice, već polazimo od samog predmeta, pa ga nadograđujemo ili sečemo, bušimo, lemimo, nešto zalepimo ili zakucamo. Baš u Pančevu smo svojevremeno kupili dva rezervoara za gorivo, sa kamiona iz Koreje, koje je naša vojska pedesetih godina prošlog veka dobila kao donaciju od Amerikanaca. Pošto volim bolide iz dvadesetih i tridesetih, pretvorili smo ih u dva automobila, inspirisana „bugatijem“ iz 1931. godine. Tu je najveći izazov bio da pravougaoni rezervoar pretvorimo u bolid a da ne izgubi na karakteru. Cilj je, zapravo, da celu kompoziciju rešite sa tri, četiri dominantna poteza. U protivnom, možete da se izgubite u detaljima.\nIgranje sa umetnošću\nIzrada složenijih figura može trajati i do četiri meseca, jer se tokom rada menjaju. Dešava se, recimo, da pronađem bolji deo materijala, i ubacim ga umesto slabijeg rešenja, pa taj deo „sruši“ celu prethodnu kompoziciju – kaže Đorđe i dodaje da voli da kombinuje razne materijale, kao i da se igra kombinacijama „toplih“ i „hladnih“ tekstura.\n– Jer, dok se igrate sa umetnošću, to je prava stvar. I šta je još bitno? Da ne ulazite u manir. Dok vas drži energija da svako sledeće delo bude bolje ili jače od prethodnog, idete napred. Džaba ja vama da pričam da je neko delo dobro ili nije. Ta stvar ili „bije“ svojom energijom ili prolazite pored nje i ne okrećete se. Nema tu priče. Umetnost govori sve svetske jezike – kaže naš sagovornik i napominje da je, zahvaljujući društvenim mrežama, današnjim umetnicima lakše da se probiju, pod uslovom da su kvalitetni.\nDizajneri Aleksandar i Đorđe Masniković do sada su učestvovali na nekoliko izložbi u Srbiji i inostranstvu. Pre pet godina, zajedno sa Danicom Masniković, imali su izložbu u ULUS – u, a njihovi radovi bili su izloženi i u Belgiji. Lani su svoja dela predstavili i na festivalu „Dev9t“, koji se održava u Staroj ciglani. Trenutno se pripremaju za samostalnu izložbu, koja će biti otvorena u septembru, u galeriji „Artium“, u Kragujevcu.\nParking kod Čumića\nMasnikovići skoro tri decenije imaju galeriju u Čumićevom sokačetu, a već devet godina, kroz udruženje „Belgrade design district“, bore se da ovaj deo grada postane umetnički kvart. Mnoge stvari, koliko je to bilo u moći članova, Udruženje je uradilo „na mišiće“, bez ikakve pomoći sa strane, uspevši u nameri da nekadašnje ruglo pretvore u mesto okupljanja dizajnera i umetnika sličnih senzibiliteta. Nedavno su, pak, iz Grada dobili uveravanja da će nadležni podržati inicijativu Udruženja, a prvi korak u tom pravcu trebalo bi da bude promena Detaljnog urbanističkog plana, kojim je predviđeno da se u toj zoni napravi – parking.\n– Posle svih godina borbe za afirmaciju umetnosti, moja filozofija je – Deluj na dva metra oko sebe. Ja sam sposoban, počistiću ispred svoje radnje, zasadiću drvo, dovući žardinjere, urediću izlog… Ukoliko i moj komšija tako razmišlja, mi već zauzimamo četiri kvadrata. Ako nas podrži još ljudi, sredićemo površinu od 50, a onda i od 100 metara kvadratnih. To nedostaje našoj zemlji, „use i u svoje kljuse“, i da svako od nas uradi ono što može, jer više delova čini celinu – kaže Đorđe Masniković.\nTagovi: Art studio Dada, Belgrade design district, Danica Masniković, stimpank, Čumićevo sokače, Đorđe Masniković


Vatikanski astronom ne negira mogućnost života u svemiru\nРубрика: Политика, Религија, Свет, Друштво Аутор: Срђан Марјановић 645 пута прочитано Датум: 14.05.2008 Одштампај\nVATIKAN, 13. maja 2008. Beta-AP) – Vanzemaljci bi mogli da postoje, a verovanje u izvanzemaljski život ne protivreči veri u boga, izjavio je glavni astronom Vatikana Hose Gabrijel Funes.\nVeličina vasione, sa stotinama milijardi galaksija i trilionima zvezda, znači da bi mogli da postoje drugi oblici života izvan zemlje, uključujući i inteligentne, ocenio je jezuitski sveštenik Funes, koji rukovodi vatikanskom opservatorijom. “Kako možemo da isključimo mogućnost da se život razvio i negde drugde”, rekao je Funes za vatikanski dnevnik “Oservatore romano” (L” Ošervatore Romano), u intervjuu naslovljenom “Vanzemaljac – moj brat”.\n“Kao što postoji mnoštvo stvorenja na zemlji, mogla bi da postoje i druga bića, pa i inteligentna, koja je stvorio bog. To ne protivreči našoj veri, jer mi ne možemo da postavljamo granice božjoj slobodi stvaranja”, rekao je jezuitski sveštenik. “I kao što zemaljska bića smatramo našom braćom i sestrama, zašto ne bismo govorili i o “izvanzemaljskom bratu”?\nTo bi i dalje bio deo kreacije”, dodao je on. U intervjuu objavljenom na celoj strani, Funes je izneo svoje viđenje odnosa Rimokatoličke crkve i nauke kao i teološke implikacije eventualnog postojanja života u svemiru. On je ocenio da Isus Hrist nije posetio vanzemaljce, pošto je njegova “inkarnacija bila jedinstven i neponovljiv događaj”, ali je izrazio uverenje da su i te druge inteligencije “imale, na neki način, priliku da osete blagodeti božje milosti”.\nFunes je izjavio da nauka, u prvom redu astronomija, nije kontradiktorna religiji, čime se dotakao teme kojom se često bavi papa Benedikt 16, koji je ispitivanje odnosa vere i razuma učinio jednim od ključnih aspekata svog papskog mandata.\nPrema rečima Funesa, Sveto pismo “nije naučna knjiga” i potraga za naučnim činjenicama o univerzumu i njegovom poreklu ne baca sumnju na božju ulogu u njegovom stvaranju. Kao primer, Funes je naveo da veruje da je Teorija velikog praska “najrazumnije” objašnjenje nastanka univerzuma, ali da i pored toga veruje da je bog stvorio univerzum i da ljudi “nisu rezultat slučaja”.\nOn je pozvao crkvu i naučnu zajednicu da ostave za sobom podele koje su nastale pre gotovo 400 godina, od kada se progon Galilea Galileija smatra primerom neprijateljstva crkve prema nauci. “Taj incident je stvorio rane. Crkva je na neki način priznala svoje greške. Možda je mogla da to učini i bolje, ali je sad vreme za zacelimo te rane kroz dijalog i saradnju”, rekao je Funes.\nVatikansku opservatoriju osnovao je 1891. godine papa Lav 13 i ona se nalazi u Kastel Gandolfu, gde je i papina letnja rezidencija. Astronomi te opservatorije, poznate po vrlo uspešnim projektima i jednoj od najboljih svetskih kolekcija meteorita, istraživanja sprovode i u opservatoriji pri Univerzitetu Arizona, u Tusonu.\n13. maj 2008. 21:48:36\nВатиканска штампа о тајној…\n« « Претходне вести: Sutra počinje zasedanje arhijerejskog sabora SPC!\nНаредне вести: Artemije: Ništa bez moje odluke » »


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / Neverovatan snimak: Vozač preživeo nakon leta u tunel\nNa auto- putu Slovačkoj BMW je udario u betonsku sigurnosnu barijeru i velikom brzinom poleteo u vazduh.\nNa sreću, vozač je prošao bez povreda.\nMedicinski izveštaji pokazali su da vozač nije bio pod dejstvom alkohola.


Uklanjanje do 10 promena na koži! | Popusti, kuponi i putovanja\n4000 din za uklanjanje do 10 promena na koži!\nuklanjanje do 10 promena na koži\n4,4/5 (ocene: 21)\nVera Ljubaznost osoblja\nBiljana sve je bilo ispostovano\nVaučer obuhvata: Uklanjanje do 10 promena na koži!\nObavezno je poneti odštampan vaučer sa sobom u ordinaciju!\nKontakt telefoni: 065/344-14-75; 011/383-66-060\nUklanjanje do 10 promena na koži!\nUklanjanje 1 veće ili 5 manjih promena na koži!\nUklanjanje do 10 virusnih bradavica!


Šta ostaje Londonu posle OI? | Evropa | DW | 15.07.2012\nUoči OI vode se rasprave oko trošenja sredstava. Graditelji se hvale Olimpijskim parkom od 200 hektara, a organizatori time što će ovogodišnje Igre biti "najekološkije" u istoriji. Istovremeno, mnogi Londonjani su ljuti.\nBez obzira na bajkovite najave, mnogi Londonci su ljuti. „Sve više slušamo o svotama državnog novca koje će se potrošiti na ovaj petonedeljni lumperaj, i pošto ovde živim od rođenja i nameravam da tu ostanem, voleo bih da imam osećaj da će lokalno stanovništvo imati koristi od tolikog novca, investicija, energije i kreativnosti“, kaže stanovnik istočnog Londona Džin Robins. Robins je razočaran. On se boji da značajan deo od preko 11 milijardi evra, koliko košta organizacija Olimpijade, neće doneti pravu obnovu istočnom Londonu.\nVlasti tvrde da je taj novac potrošen kako treba – na izgradnju novih olimpijskih objekata i na renoviranje postojećih. Neke od novih zgrada ostaće u upotrebi dugo nakon što se ovo leto završi, što znači da su ove igre „najodrživije“ svih vremena, kaže Ian Krokfor, prvi čovek projekta Južni Olimpijski park. „U suštini smo obnovili čitav jedan deo Londona: očistili smo zemlju, i uradili smo mnogo što se tiče infrastrukture – struja, kanalizacija i sve to – i sada imamo fantastični novi park u Londonu. I projektovali smo ove objekte tako da će oni ključni među njima, za koje znamo da će raditi i u budućnosti, nastaviti da postoje. A sve ono za šta nismo imali model poslovanja, ono što nije bilo finansijski održivo, to je samo privremeno.“\nI glavni Olimpijski stadion izgrađen je za budućnost, tvrdi Korkford. „Zamišljen je da traje, i tako još na početku, znali smo da ovde ima dovoljno posla za arenu od 25.000 sedišta. A ovde smo sagradili gornji sprat, i to je privremeno, može se razmontirati, i sada imamo jako fleksibilan objekat. Možete ga upotrebiti za bilo šta. To može biti ceo spektar sportskih takmičenja, koncerata i kulturnih dešavanja i to će biti fantastičan dodatak za ovu četvrt i celu oblast u Londonu.“\nMeđutim, aktivista Džin Robins zastupa gledište da novac koji se ovako troši treba preusmeriti na više od 80.000 ljudi kojima treba smeštaj, i to samo u delovima grada gde se održavaju Igre. „Uprkos milionima funti javnog novca koji se troši na Olimpijadu, samo deo novog smeštaja koji se gradi biće dostupan lokalnom stanovništvu, po normalnim cenama, i to je veoma konkretan primer kakav je jaz između onoga što čujemo od PR sektora Olimpijade i problema sa kojima će se ljudi suočiti u narednim godinama.“\nTransportni sistem će profitirati od OI\nTakođe postoje i ozbiljne kritike zbog ometanja transportnog sistema, iako vlasti insistiraju da će prevoz na duže staze funkcionisati bolje. „Postoje velike investicije, državnog novca, koji je uložen u transportnu infrastrukturu, zbog Igara koje dolaze u London. Tako da će možda biti par izazova u vreme igara, ali tražimo od stanovnika Londona da nas podrže, da pomognu da igre dobro prođu za London i za Ujedinjeno Kraljevstvo. Ali dugoročna korist za transportni sistem u Londonu, trajaće još mnogo godina“, kaže Džonatan Edvards, predsedavajući Olimpijskog komiteta za sportiste.\nAutori: Nina-Maria Pots / Darko Janjević\nKljučne reči Infrastructure, Legacy, project, development\nTrajni link https://p.dw.com/p/15Xzl


→ 15 632 smeštajna objekta\nHoteli u gradu: Skala Potamias\nSkala Potamias, Skala Potamias, 64004, Grčka\nUgrabite ovu odličnu cenu za objekat Anastasia Apartments - skorašnji gosti su mu dali ocenu 9 Unesite datume kako biste započeli.\nBahçeyi Ağaçları doğal\nCamera mare, balcon mare, gradina frumoasa, gazda amabila.\nlivada de maslini, dotarile care tin de spatiul de agrement erau de bun gust si coket amplasate iar gazda excesiv de primitoare .\nГрадината е прекрасна :)\nliniste, curatenie, gradina de maslini superba,\nSmešten među maslinjacima koji se prostiru na 3000 m², u blizini plaže Hrisi Amudija, objekat Anastasia nudi smeštaj sa balkonom i besplatnim bežičnim internetom. Gostima je na raspolaganju potpuno opremljena zajednička kuhinja.\nSobe i apartmani su uređeni u zemljanim bojama i uključuju klima-uređaj, drveni nameštaj, frižider, TV i sopstveno kupatilo sa fenom za kosu. Pojedine smeštajne jedinice imaju kuhinju sa šporetom i trpezarijom\nGosti mogu besplatno da koriste bicikle, u zavisnosti od raspoloživosti. Preko puta objekta nalazi se autobusko stajalište, a na 300 metara bankomat. Luka Limenas je udaljena 12 km. U okviru objekta obezbeđen je besplatan parking.\nAnastasia Apartments toplo dočekuje Booking.com goste od 18. dec 2013. Apartmani: 7\nSmešten u samom srcu destinacije Skala Potamias, ovaj objekat ima odličnu ocenu lokacije: 8,8\nIzjednačavamo cenu\tU kom periodu želite da boravite u objektu Anastasia Apartments?\n2 apartmana poput objekta "Anastasia Apartments" su upravo rezervisani na našem veb sajtu\n6 razloga da izaberete objekat Anastasia Apartments\n63 smeštajna objekta u: Skala Potamias\nSadržaji smeštajnog objekta: Anastasia Apartments\nLokacija objekta Miramare je ocenjena sa 9,2\nPogledajte 20 najboljih objekata za odmor na destinaciji Skala Potamias, na osnovu 2 448 verifikovanih recenzija objekata za odmor na Booking.com.\nImajte u vidu da su bicikli i usluga prevoza do luke dostupni na zahtev.\nNajskorija rezervacija: 15. septembar Korina Hotel\nNajskorija rezervacija: 14. septembar Anastasia Rooms\nGosti koji su pogledali Anastasia Apartments takođe su pogledali:\nHotel Miramare je smešten na lokaciji koju okružuje borova šuma, na 120 metara od plaže Hrisi Amudija u Skala Potamijasu. U ponudi ima bazen nepravilnog oblika i bar pored bazena. Najskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je danas u 09:54\nSmešten na svega 70 metara od Zlatne plaže na Tasosu, hotel Vista Al Mar je okružen uređenim vrtom u kojem se nalazi sazidani roštilj. Prosečna ocena na osnovu 91 recenzije\nSmešten na samo 150 metara od plaže Hrisi Amudija na Tasosu, kompleks Ntinas sadrži 2 bazena i hidromasažnu kadu na otvorenom. Prosečna ocena na osnovu 330 recenzija\nPansion Karadolas Kallirachi je smešten na Tasosu, na svega 50 metara od plaže. U ponudi ima terasu i klimatizovane apartmane s nameštenim balkonima s kojih se pruža pogled na Egejsko more. Prosečna ocena na osnovu 64 recenzije\n» Pogledajte više apartmana u mestu: Skala Potamias\nImamo sve što vam je potrebno! Pretražujte hotele, apartmane i vikendice u blizini najboljih znamenitosti i lokacija na destinaciji Skala Potamias.


ВЕЛИКИ ЗАОКРЕТ СПОЉНЕ ПОЛИТИКЕ САД! Трамп напушта Кину и окреће се Русији\nVELIKI ZAOKRET SPOLJNE POLITIKE SAD! Tramp napušta Kinu i okreće se Rusiji\n18 decembra 2016\nPre 45 godina predsednik Sjedinjenih Američkih Država Ričard Nikson promenio je odnos snaga u trouglu SSSR–SAD–Kina, usredsredivši se na napredak u odnosima sa Pekingom.\nBarak Obama pokušao je da se okrene prema Aziji, dok bi njegov naslednik Donald Tramp mogao da se okrene od Kine prema Rusiji, piše šef pekinške redakcije „Vašington posta“ Džon Pomfret u kolumni objavljenoj na sajtu lista.\nNikson se 4. februara 1972. godine sastao sa savetnikom za nacionalnu bezbednost, budućim državnim sekretarom Henrijem Kisindžerom, kako bi razmotrio predstojeću posetu Kini. Kisindžer, koji je već uspeo da proceni situaciju u Kini tokom tajne posete, rekao je predsedniku da su „Kinezi opasni kao i Rusi“.\nU istorijskoj perspektivi i opasniji, tvrdio je savetnik. Kisindžer je tom prilikom rekao: „Za dvadeset godina Vaš naslednik, ukoliko bude isto toliko mudar koliko ste mudri Vi, oslanjaće se na Ruse protiv Kineza“.\nDiplomata je predlagao predsedniku da „igra na ravnotežu snaga“, koristeći protivrečnosti Moskve i Pekinga. Trougao koji čine Moskva, Vašington i Peking uočljiv je na svetskoj pozornici od vremena Hladnog rata, navodi novinar.\nPedesetih godina administracija Ajzenhauera je pokušavala da unese jabuku razdora između Hruščova i Mao Cedunga, zbližavajući se sa SSSR-om. Deset godina kasnije Nikson je preispitao tu politiku i okrenuo se Kini, a nekoliko godina kasnije Džimi Karter je krenuo na sve ili ništa, pokušavajući da blokira širenje sovjetskog uticaja u Jugoistočnoj Aziji.\nOn je odobrio invaziju Kine u Vijetnam koja se dogodila pošto je Den Sjaoping postao prvi kineski lider koji je posetio SAD. Mnogo toga u ponašanju Donalda Trampa govori da novoizabrani predsednik SAD razmatra mogućnost zaokreta, navodi Pomfret. Posredstvom saopštenja, telefonskih poziva i postova na Tviteru Tramp je pokazao početak nove, oštrije politike prema Kini.\nNovoizabrani američki lider je prvi put posle nekoliko decenija razgovarao sa predsednikom Tajvana. Nešto kasnije Tramp je u intervjuu za „Foks njuz sandej“ rekao da sumnja u ispravnost politike jedinstvene Kine, koju je Amerika izabrala nakon istorijske posete Niksona. On je, takođe, optužio Peking za monetarne i trgovinske mahinacije.\nDonald Tramp je pozitivno nastrojen prema Moskvi. Na to ukazuje pozitivan ton njegovih izjava o Vladimiru Putinu i potencijalna imenovanja Reksa Tilersona i Majkla Flina na funkcije državnog sekretara i savetnika za nacionalnu bezbednost. Obojici kandidata pripisuju veze sa Rusijom.\n„Sada je pitanje u tome da li će Trampov preokret funkcionisati u svetu koji se veoma promenio u poređenju sa periodom Hladnog rata. Kakvi su ciljevi, osim da se Peking dovede do belog usijanja? I šta Amerika mora da dâ Rusiji da bi je istrgla iz zagrljaja Kine?“, piše kolumnista.\nOdnosi Moskve i Pekinga nose poslovni karakter — oni se međusobno podržavaju u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija i vode zajedničke vojne vežbe u Južnokineskom moru, navodi novinar. Pored toga, u proteklim decenijama Rusija je Kini prodala oružje u vrednosti koja premašuje 30 milijardi dolara. Istovremeno, kineska ekonomija raste mnogo brže od ruske, zbog čega bi Kinezi mogli da smatraju Moskvu „mlađom sestrom“ Pekinga, dok je pedesetih godina, na vrhuncu kinesko-sovjetskog prijateljstva, ona bila kineski „stariji brat“. Takvo stanje stvari ne može da se dopada Rusiji koja je, očigledno, zainteresovana za to da poveća svoj uticaj u Azijsko-pacifičkom regionu, navodi novinar.\n„Kao odgovor na razgovor Trampa sa predsednikom Tajvana Peking je uputio bombardera da leti iznad Južnokineskog mora. Rusiju vodi čovek koji želi da obnovi uticaj zemlje do sovjetskog nivoa, kada je SSSR ulivao strah zemljama celog sveta“, smatra Pomfret.\nŽelja Donalda Trampa da igra na „kartu Kisindžera“ u takvom odnosu znači veliku nepredvidivost sveta u kojem američka moć više ne može da se smatra nenadmašivom, zaključuje novinar.\nJEDNA KINA NEMA ALTERNATIVU !!\nRusija je za saradnju sa svima na ravnopravnoj osnovi.Rusja nije saka jada da se bavi spletkarenjem,ona je IMPERIJA koja planira na duge staze.Kina je potrebna Rusiji i obrnuto. Tramp nije naivan da pokusa zabiti klin izmedju Kine i Rusije,jer zna da bi izgubio mnogo.


Mesić u Sarajevu: Arhitektura Balkana je završena | Autonomija\nMesić u Sarajevu: Arhitektura Balkana je završena\nPosted By admin1 On 6. januara 2014. @ 00:16 In Jugoslavija | 1 Comment\nBivši predsednik Hrvatske i bivši predsednik Predsedništva SFRJ Stjepan Mesić kazao je kako je arhitektura na prostorima Balkana završena i da se varaju svi oni koji misle da mogu to promeniti.\n“Šta god se događalo, zapamtite, arhitektura našeg prostora je završena. I svi koji misle da će se neko umoriti, da će se međunarodna zajednica umoriti i pristati da se menja ta arhitektura – greši“, poručio je Mesić kao uvodničar na panel diskusiji “Mladi i izgradnja mira na području Jugoistočne Evrope“ u Sarajevu, prenosi Anadolija.\nOn je istakao da susedne zemlje BiH, odnosno Hrvatska i Srbija, moraju voditi politiku za BiH i voditi računa o tome da je zaštite i da se bore za njenu celovitost.\n“I to ne samo verbalno. Reći kako žele celovitu BiH, a onda dočekivati i slaviti ratne zločince. Mladi ne smeju biti opterećeni onim što se desilo jer oni nisu krivi za rat. Nisu oni hteli da menjaju granice, neki nisu bili ni rođeni. A svi mladi trpe posledice tog rata“, zaključio je Mesić.\nOn je istakao i da bi “međunarodna zajednica trebalo da isključi iz političkog života one koje razbijaju BiH“, kao i da se za zemlje Jugoistočne Evrope moraju otvoriti granice prema Evropi i da je udružena Evropa jedino rešenje.\nURL to article: https://www.autonomija.info/mesic-u-sarajevu-arhitektura-balkana-je-zavrsena.html


Hoteli, ovisno o željama i potrebama gostiju, gostima uz uslugu noćenja i prehrane, pružaju usluge zabave i dodatnih sadržaja. Hoteli nude kvalitetan i raznovrstan izbor smještaja. Veliki hoteli, obiteljski hoteli, all inclusive hoteli, luksuzni hoteli, hoteli baština, romantični hoteli, wellness hoteli, last minute hoteli. Ponuda hotela Solun svakom gostu omogućava smještaj za ugodan i bezbrižan odmor. Razmišljate o opuštajućem odmoru sa svojom obitelji, partnerom ili aktivnom odmoru sa prijateljima? Bez obzira gdje ste odlučili provesti svoj odmor, razmišljate li o ljetovanju, zimovanju ili o kratkom vikend odmoru. Tražite hotel direktno na plaži sa prekrasnim pogledom na more, hotel uz skijalište ili tražite hotelski smještaj za relaksirajući odmor na nekoj osami u netaknutoj prirodi.. Odaberite destinaciju Solun i hotel samo po vašem ukusu. Ukoliko tražite luksuzni hotel, naša ponuda hotelskog smještaja učiniti će vaš boravak nezaboravnim. Luksuzni hotel spaja komfor hotelskog smještaja sa individualnim pristupom svakom gostu. Sobe i apartmani su moderno opremljeni i skladno namješteni. Smještaj u luksuznom hotelu vam omogućuje da uživate u luksuzu, wellnessu, sadržajima za pravi užitak. Tražite li povoljni hotel ili neku last minute ponudu za destinaciju Solun hoteli u našoj ponudi ispuniti će vaša očekivanja i učiniti vaš odmor ugodnim i zanimljivim


U Sarajevu počeo dvodnevni 'Auto show' - BHPutovanja.ba\n13.06.2018 u 13:09\nDvodnevni "Auto show" u okviru "Akcije za sigurnost na cestama", koji je organiziralo Udruženje "Auto 4x4 Club", počeo je danas na Trgu djece Sarajeva, a posjetioci mogu vidjeti trkaća vozila, oldtimere, nova vozila te opremu saobraćajne policije i BIHAMK-a.\nOrganizator "Auto Showa" Mirko Gerh istakao je da ta akcija ima za cilj smanjenje broja saobraćajnih nesreća sa najtežim posljedicama, za pet posto.\nNaglasio je da u BiH u saobraćajnim nesrećama godišnje pogine oko 400 osoba, a da ih oko 11.000 bude povrijeđeno.\nPored Sarajeva, dodao je Gerh, manifestacije će biti održane u Banjoja Luci, Mostaru, Zenici, Brčkom, Bijeljini i Tuzli.\nAkciji su se priključili i pripadnici Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo (MUP KS), koji su razgovarali sa zainteresiranim građanima o svemu što ih zanima kako bi se smanjio broj automobilskih nesreća.\nViši inspektor MUPKS-a Hasan Dupovac kazao je Feni da i ove godine sudjeluju u akciji koju provodi Svjetska automobilistička asocijacija (FIA) na osnovu rezolucije Ujedinjenih nacija.\n- Izložili smo dva vozila, policijski 'presretač' i motocikl, ali i specijalni radarski uređaj koji nadzire i evidentira počinioce prekršaja bez zaustavljanja automobila - pojasnio je Dupovac.\nPolicajci su danas dijelili i letke kako bi još jednom upozorili građane na pogubnost nepropisne vožnje, a sve u cilju smanjenja broja nesreća i spašavanju ljudskih života.\nUdruga Herzegovina Bike i JP Vjetrenica u nedjelju, 17. lipnja, organiziraju biciklijadu Ćirinom prugom Hutovo - Ravno (...


Početna » Politika » Đilas: Nuđeno nam je da priđemo SNS-u, ali odbili smo\n38Piše: P.D. - D.E. 01. avgusta 2018. 21.16 Izmenjeno: 21.19\nBorko Stefanović, Dragan Đilas, Vuk JeremićŠabac\n01. avgusta 2018. u 22.33\nJel to isto ono kad je Janković „trebalo“ da postane premijer.\n01. avgusta 2018. u 22.41\n01. avgusta 2018. u 22.49\nNečuveno je kako i koliko ovaj Đilas laže… No, kapiram, sve za fotelju… Davno je lik pročitan i zato mu ne vrede te kupus koalicije, narod ne prašta!\n02. avgusta 2018. u 07.02\nBote, ovo ti nije Informer vec portal Danas gde dolaze normalni ljudi. Te tvoje radikalske doskocice pale samo kod debilnih botova. Inace i ovaj poceo sa kontra mitinzima kao Sloba, tako ce i da zavrsi. Na smetlistu istorije i u zatvoru.\n01. avgusta 2018. u 23.07\nAko je Vučić nudio Saši Jankoviću da bude premijer, živo me zanima šta li je onda ponudio Djilasu.\n01. avgusta 2018. u 23.28\nKad vidim botove na sajtu Danasa znam da je „prpa“….\n02. avgusta 2018. u 02.58\nMa kakva prpa, sendvic je mio s koje strane bio.\n02. avgusta 2018. u 07.33\nŽalosno je koliko sns botova na svim portalima poput resavaca piše li piše hvalospeve promašenom vođi… Smešni su. Verujem da je većina od njih bez stava i da su ranije pisali hvalospeve drugima.\n02. avgusta 2018. u 10.28\n100% Ste u pravu,potpisujem!!! Od 8 komentara,7 sendvicarskih.Kiseo ,,kupus“. Polako samo,polako… Nadam se da nece biti posle kuknjava,kao za onoe smradove Komrakova i Milutinovica,kada dodju na red DJV i ruzicasta narkomancina!!!\nGaga iz Novoga Sada kaže:\n02. avgusta 2018. u 01.22\nDobro bre urednici Danas.Zasto i vi dozvolite da se olos I sljam pod pseudonimima Pera,Mile,Ike javljaju I pogrdno izjasnjavaju o svakom I svacemu Sto me odgovara njihovom „ljubljenom“ vodji Vucic.Nije dovoljno oh ismejavati sa „sendvicarima“ vec oh anatemisati I zabrsnjivati njihove komentare koji mentalno zagadjuju I onako mentalnu obolelu Srbiju koji politicari svojim pristaklukom da bi podisli neukom I jadnom narodu unistsvaju zdrav rezon I normalno razmidljanje.Vuciceve legije me dozvoljavaju nikakvu slobodu misli I izrazavanja I borbe za bolji I slobidniji zivot I vracaju nas u grozne 90 e koje si sa Milosevicem unistile ne samo Srbiju vec I Jugoslaviju.Istorija ce vec doci do cinjenica ko je zapravo bio Milosevic ,a to ce videti generacije Kada americke tajne sluzbe budu otvorile svoje tajne arhive.To nece doziveti sadadnje zabludnele generacije Ali napredne hoce.Zabranite konacno tim propalicama da nam “ sole“ pamet I nerviraju.\n02. avgusta 2018. u 07.07\nGospodo iz tkzv. „Saveza za Srbiju“,nemojte zaboraviti da ta ista Evropa,PODRZAVA ovo sto (nam)radi AVAV i njegova banda !!! Znaju jako dobro sta se ovde desava i ne reaguju !!Koji je odgovor na „to“ ????\n02. avgusta 2018. u 07.16\nNije niko gospodi iz opozicije branio da svoje stavove priblize Srpskoj naprednoj stranci i sudeluju u vlasti i rade u korist gradjana… Ali, avaj…\n02. avgusta 2018. u 13.25\nAco jesi li normalan. Da se pribiže stavovi sa SNS. To ti je kao da pametnom predlažeš da ga glup nagovori da skoči u bunar.\n02. avgusta 2018. u 07.34\nkoje novine takav i tekst-\n02. avgusta 2018. u 07.39\nĐilas nastavlja sa hvalisanjem i obmajivanjem istine!\n02. avgusta 2018. u 07.41\nOpozicija je najgora za sebe i u ovom trenutku oni i nemaju rešenje.da pridobiju narod da glasa za njih!\n02. avgusta 2018. u 07.46\nKako vas je lepo videti sve zajedno tako na okupu, posebno Boškića sa svima vama. Da ste mogli zajedno svi bi još bili u DS-u iz koje je velika većina vas izašla. A što se tiče toga da ste svi mogli u SNS, to je ista ona priča da je Janković trebalo da bude premijer. Smešno, presmešno.\n02. avgusta 2018. u 07.54\nOvo su sve lazi i neistine, pa nikad vama ne bi bilo nudjeno da pristupite SNS-u!\n02. avgusta 2018. u 11.36\n02. avgusta 2018. u 08.09\nHahahah, nemam komentar.\n02. avgusta 2018. u 08.25\nTo se mozda desilo u vasim najlepsim snovima..\nOpozicija nastavlja sa lažima i izmišljotinama.\n02. avgusta 2018. u 09.14\nVi Vučićevi guzolizci,dali se ponekad pogledate u ogledalo.Ne verujem jer se plašite da nećete videti sebe nego Vučićev brabonjak.\n02. avgusta 2018. u 09.26\n„Na ulazu u Šabačko pozorište građane ko i predstavnike Saveza za Srbiju dočekan je špalirom i pogrdnim rečima loklanih naprednjaka. “\nKako je to ruzno!! Kakvi su to ljudi !? Covek nema slobodu da slusa sta hoce! Nego, te na ulazu maltretiraju. U kom veku mi zivimo! Narode, zar ne znas sta je sloboda??\nTo je Djilas sanjao da su ga zvali u SNS.\nGospodinu Đilasu je glad za novcem očigledno prevelika. A najbolje zna da do isteg može najlakše doći preko fotelje, srećom nisu svi kao on.\n02. avgusta 2018. u 09.55\nSNS nikada ne bi sarađivao sa Đilasom i ne vredi mu da ovako jaftinim lažima pokušava da dobije podršku.\n02. avgusta 2018. u 10.04\nI kada si se probudio iz tog dubokog sna, sta se desilo Djiki? 🙂\n02. avgusta 2018. u 10.07\nDuhovit neki covek ovaj Djiki…\n02. avgusta 2018. u 10.08\nHahahaha…slatko me nasmeja ovaj Djiki…\nHvala bogu da nadoste zajednicki imnitelj, prvo sto trebate uraditi kada oterate AV da svakom njihovom clanu koji je bio na ma kakvoj funkciji proverite bogatstvo, sve nas bre pokradose a narod sve vise grca, mozda mi to ne shvatamo i ne osecamo kako bi oni to rekli.\nSlatko sam se ismejala, hvala ti Dragane na ovoj izjavi. Humor nikad nije na odmet.\nDjilas bi tebao dobro da razmisli da posle ovog programa i posle ove izjave pocne da pise bajke. Mozda ce imati vise uspeha.\n03. avgusta 2018. u 08.12\nPvaj Đilas stvarno misli da će neko progutati ovu njegovu priču?!


nebojša glogovac beban porodicno blago serija snimanje\nNa današnji dan pre dve godine, 9. februara 2018. godine, napustio nas je velikan srpskog glumišta Nebojša Glogovac.\nPiše: I.M., M.R.\nGlogovac i Vukašin\nJedna od zapaženijih Nebojšinih televizijskih uloga bila je u seriji "Porodično blago", gde je tumačio lik Zlatka kojeg je publika kraj malih ekrana obožavala.\nVukašin Marković, koji je u pomenutoj seriji igrao sa Glogovcem i tumačio je lik njegovog mlađeg brata Bebana, kaže da nikada više nije upoznao istinskog gospodina i šmekera kakav je bio pokojni glumac.\nVukašin se na snimanju najviše družio sa Glogovcem, a sa njim i porodicom Gavrilović osećao se kao sa svojim pravom porodicom.\n- Pamtiću ga po svim tim godinama koje smo proveli zajedno, sarađivali i družili se, kao i svemu tome što sam od njega naučio. Glogovac mi je pomagao dosta, svi članovi porodice u seriji su bili vrlo blagonakloni prema meni, s obzirom da sam u tom svetu, oduvek, početnik. Vrlo su bili tu za mene, Glogovac je bio jedan od njih. On, pokojni Žika Milenković, pokojni Bata Živojinović... To su bila tri najbliskija čoveka, saradnika i prijatelja u okviru tog mog iskustva. Sa njima sam najviše snimao i najviše se družio. Glogovac je bio najmlađi od njih i, možda, nekako najbliskiji u tom smislu - kaže Vukašin za Telegraf.rs.\n- Osećao sam se kao u pravoj porodici, mi smo to dugo snimali i dugo vremena proveli zajedno, da takva jedna velika bliskost može da se stekne samo prilikom razmene pravih emocija - objasnio je Vukašin.\nZa Glogovca njegove kolege kažu da je bio duhovit, a Marković kaže da je on bio takav, te je sve vezan za njega bilo anegdota.\n- Sve vezano za njega je bila anegdota, konstantno je bio duhovit, konstantno je provaljivao fore i zasmejavao ljude. Bio je neizmerno duhovit, čovek koji je imao prefinjen i istančan ukus i meru i šlif, umeo je da bude strašno odmeren, neverovatno šarmantan. Verujem da, dužina životnog veka ga je sprečila, ali ja ne vidim koja bi vrata bila zatvorena tom čoveku sa tim svojim kvalitetima koji su bili evidentni i da sa njegovim načinom koji je bio spontan i iskren. Retko ste nailazili na takvu osobu, ja prvi put u životu i poslednji. Nadam se da ću upoznati još nekog tako istinski velikog gospodina i šmekera! - zaključio je Vukašin.


Iz medžlisa – Stranica 7 – Muftijstvo tuzlansko\nU džematu Maoča Stara (MIZ Brčko) 30. decembar 2019. godine upriličena je Večer Kur'ana. Na početku programa obratili su se imam ovog džemata Asmir-ef. Bekrić i glavni imam MIZ Brčko…\nAĐ, 09.01.2020. 18:54 1 min read\nU nedjelju 29. decembra 2019 godine, Odjel za brak i porodicu MIZ-e Janja upriličio je mevlud za žene u Atik džamiji. Prisutnima se obratio glavni imam hafiz Omer-ef. Camić, a…\nAĐ, 05.01.2020. 11:00 1 min read\nU džematu Seljublje (MIZ Kalesija) 29.12.2019. god. organizovana je hatma-dova za sedamnaest starijih polaznika Škole Kur'ana, koji su pred muallimom Damirom-ef. Požegićem proučili cijeli Kur'an. Na početku svečanosti prisutnima se…\nAĐ, 31.12.2019. 13:43 1 min read\nTakmičenje “Najbolji mladi mujezin” za polaznike mekteba sa područja Medžlisa Islamske zajednice Kladanj održano je u subotu, 28. decembra 2019. godine u Tahvil-aginoj džamiji u Kladnju. Glavni imam Asim-ef. Esmić…\nAĐ, 30.12.2019. 10:23 1 min read\nU džematu Golaći, MIZ Gračanica upriličena je mevludska svečanost povodom završetka radova brojnih radova u džamiji, mektebu i džematskom mezarju. Glavni imam Smajo-ef. Mustafić je čestitao je džematlijamai vakifima na…\nAĐ, 30.12.2019. 09:52 1 min read\nU petak 27. decembra u divanhani Omladinskog kulturno-obrazovnog centra Tušanj-Slatina upriličen je svečani prijem povodom 10 godina rada Asocijacije žena Medžlisa IZ Tuzla. Prijemu je prisustvovao glavni imam hafiz Ahmed-ef….\nAĐ, 30.12.2019. 08:53 1 min read\n„Savjetovalište/Kancelarija za brak i porodicu“ naziv je projekta koji će prema Elaboratu Rijaseta IZ u BiH biti realizovan u saradnji sa muftijstvima i medžlisima na području Bosne i Hercegovine. S…\nAĐ, 26.12.2019. 14:53 2 min read


pink.rs | DOMAĆI LEK EFIKASAN I KOD UPORNOG KAŠLJA: Pulmolog otkrio recept, jedna namirnica je najvažnija\nPulmolog je govorio o uzrocima respiratornih infekcija i potvrdio da jedan "domaći lek" zaista pomaže. Mast kao lek za kašalj se koristi od davnina u narodnoj medicini, a evo i zašto deluje.\nKašalj je odgovor tela na infekciju. U nekim slučajevima može potrajati nekoliko dana ili čak nedelja posle oporavka od bolesti. Kada je ovo slučaj, ne možemo da se ne zabrinemo, pogotovo što su česti simptomi kovida kašalj i otežano disanje.\nNajčešće se javlja kao posledica bronhitisa, upale pluća, sezonskih akutnih respiratornih virusnih infekcija (ARVI) i akutnih respiratornih infekcija (ARI).\n"Sve ove bolesti često prati kašalj, koji omaže da se disajni putevi očiste od sluzi. Ovo je odbrambena reakcija tela, a da biste je suzbili, potrebno je da se nosite sa samom bolešću", objašnjava pulmolog Sergej Purijasev.\nKako je kod kašlja uvek reč o upali, a ona je povezana sa bacilima, zato je važno da pacijent uzima antivirusne i antimikrobne lekove ili preparate. Mogu da pomognu i antiinflamatorni lekovi, lekar može da prepiše i hormonsku terapiju na kratko, dva do tri dana.\nKako ubrzati lečenje kašlja?\nU zavisnosti od težine bolesti, kašalj može dugo da potraje...\n"Kod pacijenta koji je bolovao od akutnih respiratornih infekcija ili ARVI, kašalj može da potraje od pet do petnaest dana. Ako je ovo ozbiljna bolest (na primer, upala pluća ili bronhitis), onda bez odgovarajućeg lečenja možete da kašljete celog života", smatra pulmolog.\nMeđutim, postoje "domaći lekovi" koji mogu da pomognu kod ovog problema, a dr Purijasev savetuje najstarij i koji se kod ns često koristi - mast.\nSvaka životinjska mast je veoma efikasna u borbi protiv dugotrajnog kašlja, kaže doktor.\n"Pluća, osim što nas snabdevaju kiseonikom, predstavljaju 'rernu' našeg tela. Čim pojedete komad masti ili popijete masnoću, ona počinje da 'zagreva' pluća. Iz jednog grama masti oslobađa se devet kalorija, 'rerna' se zagreva, pa i krv. Ako se pluća zagreju i dobro su 'podmazana' masnoćom, onda se oporavljaju. Ako nje nema, osoba je duže bolesna i kašlje", objasnio je lekar.\nBRAVO SRBIJO! PRIKUPLJEN JE NOVAC ZA MALOG BOŠKA: U Budimpešti će do kraja nedelje primiti lek protiv SMA - RODITELJI PRESREĆNI!


Novembarski repertoar u Zvezdara teatru | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.10.2019. • 13:45 Promo\nProdaja ulazniča počinje danas\nMesec počinjemo predstavom Osama – Kasaba u Njujorku, koja je nastala prema romanu Vladimira Kecmnovića u dramatizciji Koste Peševskog i Darka Bajića, koji je i reditelj. U predstavi igraju Andrija Kuzmanović, Jovan Jovanović, Iva Ilinčić, Branko Janković, Isidora Simijonović i Amar Ćorović.\nOva emotivna i duhovita predstava, koju možete pogledati 4, 13. i 16. novembra, će vas povesti na putovanje kroz sećanja, strahove i nade.\nU tri termina igraće se i predstava Feliks. Možete je pogledati 14, 23. i 29. novembra. Ova najnovija predstava Zvezdara teatra u osnovi ima istiniti događaj, pretočen u veoma uzbudljivu i poučnu dramu o prevari. Glumačku ekipu čine Milutin Mima Karadžić, Filip Hajduković, Marko Gvero, Andrijana Oliverić, Mina Gligorić, Nikola Cvetković / Relja Janković.\nPredstava Ljubav u Savamali je na repertoaru 12, 22 i 24. novembra. Priča o Romeu i Juliji iz Savamale, kako ju je predstavio pisac komada Ivan Lalić, je melodrama koja istražuje jednu veoma važnu temu -migrantsku krizu. Reditelj predstave je Darijan Mihajlović, a glumačku ekipu čine Feđa Stojanović, Elizabeta Đorevska, Mina Sovtić, Branko Vidaković, Milan Vasić, Lena Bogdanović i Nikola Šurbanović.\nMožete pogledati i predstave Klaustrofobična komedija, Bajka o pozorištu, Voz, Suze su OK...\nU goste nam dolaze i dve predstave Jednočinke, A.P. Čehova u izvođenju Milanovačkog pozorišta i Doktor Šuster, Dušana Kovačevića, gostovanje Regionalnog kulturno – umetničkog centra iz Koče, Albanija.\nU foajeu pozorišta možete pogledati izložbu Preko scene do zvezda koju čine portreti velikana koji su uveličali istoriju Zvazdara teatra. Ovom izložbom je obeleženo 35 godina Zvezdara teatra i početak sezone.\nZvezdara teatar repertoar novembar


Čovjek bez nadzora - Veze 2017 - Modni Ženski Časopis 2017\nModni Ženski Časopis ⇒ Veze 2017 ⇒ Čovjek bez nadzora\nKupovina putovanja, rad, sastanci sa prijateljima čine nepunih pola čovječanstva bez posla. Bilo koje dugo odsustvo je preplavljeno izdajom, a posebno dugim putovanjem tokom praznika ili rođaka.\nMuškarci su uglavnom poligamni po prirodi, u dobi od 30-40 godina skoro svaki muškarac misli na seks više od 5 puta na sat, a nakon 40 godina je dvostruko retko. Predstavnici jake polovine čovečanstva zaljubljuju se na prvi sastanak, pa nakon dugog odsustva možete pronaći muža u poziciji da odluči da ode u drugu ženu. Čovek, za razliku od žene, samo nekoliko sekundi je dovoljno da razume da li voli ženu i hoće li dalje razviti odnos. Ako porodični život već dugo postane navika, nema romantičnih odnosa, onda je verovatno da će muž ostati sama naći novu ljubav. Prema tome, psiholozi preporučuju češće da razgovaraju sa svojim mužem o temi tvrđave odnosa braka i vernosti. Nežni i ljubazni odnosi obično obeshrabruju muškarce da odlaze na levo\nDajte više pažnje njenom mužu jednostavno neophodno. Ako ima problema na poslu, svakako ga treba slušati, utešiti i predlagati načine da izađe iz problema. Možda ne prihvati drugačiju tačku gledišta, ali će se bar osećati briga.\nZašto ne planirate odmor zajedno? Na kraju krajeva, zajednička putovanja će biti sačuvana od nepotrebnih zabrinutosti i iskušenja. Vrijedno je saglasiti s njegovim čovekom o odmoru unaprijed, tako da se rasporedi poklapaju. Štaviše, takav praznik raznolikuje porodični život i seksualne odnose. Neophodno je razviti romantičan dodir u životu zajedno. Ako su zajednički izleti iz nekog razloga nemogući, organizujte muža nekoliko olujnih noći neposredno pre odlaska, tako da on još neko vreme ne razmišlja o seksu.\nPrethodni Članak Intelekt i orgazam: kombinuju prijatno sa korisnim\nSljedeći Članak Registracija ili venčanje u crkvi: šta da odaberete\nCrnu suknju do poda


Vučković: Šta je politički projekat socijaldemokratije danas? - POLITEIA (DEV)\nVučković: Šta je politički projekat socijaldemokratije danas?\nIzvršna direktorka Fondacije Centar za demokratiju Nataša Vučković poručila je na regionalnoj konferenciji Podgorički plenum „Quo vadis Balkan?“ da je važno da socijaldemokratske partije imaju odgovore na ključne izazove i budu nosioci proevropske ideje u zemljama Zapadnog Balkana.\nDa li danas socijaldemokratske stranke imaju politički projekat i odgovore na ključna pitanja? – upitala je Vučković na panelu pod nazivom „Šta se desilo sa socijaldemokratskom idejom i praksama u regionu?“.\nKada govorimo o socijaldemokratiji u Srbiji, mi u stvari govorimo o opoziciji. Živimo u sistemu koji vodi autoritarni vođa, nasuprot institucija koje su fragmentisane, uništene i sa fragmentisanom opozicijom različitih profila.\nSocijaldemokratiju je opredelio njen odnos prema ekonomiji, odnosno stav da politički akteri treba da kontrolišu tržište koje je suviše slobodno u liberalnom kapitalizmu. Socijaldemokratija je ponudila odgovore na ta pitanja – putem javnih politika, socijalnom politikom, politikom obrazovanja, solidarnošću…\nDa li danas socijaldemokratske stranke imaju odgovore na ključna pitanja, kao što su dekarbonizacija i zelena agenda, odnos prema netransparentnim investicijama? Kakav razvoj hoćemo, govorimo o Agendi 2030, nijedna partija se o tome ne izjašnjava. Ima li političkog projekta u socijaldemokratskim partijama?\nJedan od razloga neuspeha socijaldemokratskih opcija na našem terenu je što u vreme tranzicije i privatizacije demokratski i socijaldemokratski akteri nisu kontrolisali te procese, kontrolisali su ih netransparentni krugovi moći i došli smo do ovoga što danas zovemo „zarobljena država“ i što je prouzrokovalo ovoliku korupciju i slabe institucije.\nSocijaldemokratija na našim prostorima podrazumeva regionalnu saradnju, pomirenje, uticaj da se nacionalistički narativ pretvori u narativ saradnje, prosperiteta, zajedničkog rada u opštem interesu. Socijaldemokratske partije na Balkanu, a naročito u Srbiji, bile su nosioci proevropske ideje dugi niz godina. Danas se taj narativ stavlja po strani i kao da pristajemo da više nije poželjno da se određujemo kao Evropljani, vidimo da i u opoziciji to postaje nešto što se prihvata.\nSocijaldemokratska opozicija bi trebalo da baštini suštinski evropska pitanja, kao što su vladavina prava, podela vlasti, nezavisnost pravosuđa, bez obzira ko je predložio ustavne promene, to su naše vrednosti, to je zapisano u našim programima, iznenadio me je stav protiv referenduma. Takođe, jako je zabrinjavajuća tendencija relativizacija, danas partije socijaldemokratske orijentacije podržavaju kandidate koji otvoreno kažu da su nacionalisti, konzervativni, itd, time gubite temeljnu osnovu vaše politike. Moramo da se vratimo pitanju šta je politički projekat socijaldemokratije na našim prostorima i u našem kontekstu.\nStranke socijaldemokratske orijentacije nemaju javno izrečen stav povodom važnih pitanja, kao što su npr. pregovori o minimalnoj ceni rada ili pitanje obrazovanja, imamo otpor stručne javnosti uvođenju dualnog obrazovanja na koje se svela reforma obrazovanja u Srbiji trenutno, što će dovesti do dugoročnih posledica, stranke socijaldemokratske orijentacije o tome ne govore. Kao i u slučaju referenduma, ukoliko ne vodite evropske javne politike, ostavljate Vučiću i SNS-u prostor da oni budu promoteri te opcije, neiskreni možda, ali vi ste se kao iskreni promoter sa tog prostora povukli.\nVažno je osnažiti političke partije, ali se moramo u ovom trenutku vrednosno osloniti i na civilni sektor i njihovu podršku u ovom kontekstu, računati na civilni sektor koji je socijaldemokratski po svojim vrednostima, stvoriti naše autentične naše veze i oblike saradnje, to je u našem interesu. I naravno obrazovanje za demokratiju, mislim da smo jako rano odustali od toga i da se prerano konstatovalo da je to osvojeno polje, zaključila je izvršna direktorka FCD Nataša Vučković.\nPodgorički plenum „Quo vadis Balkan?“ održan je od 10. do 12. februara 2022. godine u Podgorici (Crna Gora), u organizaciji Fondacije Fridrih Ebert (FES), Centra za građansko obrazovanje (CGO) i Academy for Democratic Development (ADD).\nCilj Plenuma je osnaživanje progresivnih snaga u regionu kroz okupljanje i razgovore o zajedničkom odgovoru na rastući desni ekstremizam u regionu.\nHome - Događaji - Vučković: Šta je politički projekat socijaldemokratije danas?


Denali nacionalni park - Aljaska\nNacionalni park Denali nije za plašljive – ovde moraš biti u dodiru sa svojim unutrašnjim Džonom Snouom da zaista upoznaš sve prilike koje mesto nudi. Work and Travel studenti koji se odluče za ovu destinaciju upoznaće netaknutu prirodu i predele od kojih zastaje dah. Aljaska je jedno od mesta na planeti zemlji gde postaje vrlo jasno koliko je čovek sićušan spram veličine i raznolikosti sveta koji ga okružuje. Zato je Aljaska posebna destinacija za Work and Travel studente u SAD, gde ćeš otkiriti jedinstvene pejzaže, drugačiji život i jedinstveno radno i lično iskustvo. Work and Travel prilike na Aljasci\nNacionalni park Denali jedan je od 58 nacionalnih parkova u Sjedinjenim Američkim Državama. Sama Aljaska, zajedno sa ostrvima ima oko 54720 km obale, što je čini dužom od svih američkih država zajedno. Nacionalni park Denali nalazi se u unutrašnjosti ove države, a u njegovom sastavu se kao najveća atrakcija nalazi visoka planina Mount Mckinely, poznatija i kao Denali, što u bukvalnom prevodu sa jednog od indijanskih jezika znači „Visoka“ ili „The High One“. Naime, vrh ove planine nalazi se na visini od 6194m, što je čini najvišom planinom Severne Amerike. Stoga ne iznenađuje to što su planinarenje, skijanje i kampovanje kao i vožnja sankama koje vuku psi, popularni tokom cele godine. Tokom godine ovaj park poseti u proseku 40000 ljudi. Otkrij puteve i prirodu Denalija\nVelika mogućnost uživanja u prirodnim atrakcijama poput raftinga, planinarenja, vožnje kanua...\nVremenska zona (-10h u odnosu na nas)\nKlima Aljaske je umerena okeanska u južnom delu i subartička u severnom. Jugoistočni deo Aljaske je ujedno i najvlažniji i najtopliji deo države. Temperature se leti kreću od 26 do 28°C. Najbliži gradovi:\nHealy, AK Poslodavci:\nHoteli, restorani, nacionalni parkovi, suvenirnice, prodavnice, Satnice, prekovremeni rad i drugi poslovi (Second Job)\n$8.75* - $10 po satu za pozicije bez bakšiša\nBicikl je najčešće prevozno sredstvo, ali uglavnom su razdaljine od poslodavca do smeštaja male, pa se mogu preći i peške. Social Security Office\nNajbliži SSN office se nalazi u mestu Berlin, MD na oko 16 km od grada. Experience u saradnji sa partnerima All Friends organizuje svakodnevni transport do Social Security-a, dok se kartice preuzimaju u gradskoj kući Ocean City-a.


ZAPISI CRNOG PERA - Ivana Rokvić | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nIzdavač: Frost Media\nKroz lik glavne junakinje Manje Ivana Rokvić pomalo na neokaporovski, pomalo na neoselenićki način opisuje svoj rodni Beograd, koji neizmerno voli. Nikada joj nije dosta njegove istorije, mirisa i prizora, ali Beograd 2001. godine pun je suprotnosti – bogatstvo buja naspram bede, ljubav opstaje i pored netolerancije, radoznali um bolno se sudara sa ispraznim dokazivanjem. Ipak, Manja ima snage da, zatvorena i čvrsta, blista kraj čoveka kojeg ne voli, dok je plaha, ranjiva i oprezna pred mogućom srećom i iskrenom ljubavlju. Kada se toj sreći konačno bude prepustila, shvatiće da je kroz vrata njene budućnosti nepozvana ušla i prošlost. Tresak tih vrata nemilosrdno će je podsetiti šta je Beograd video i preživeo u godinama posle oslobođenja 1944. i kasnije: pobedu je pratila smrt, obnovu države poniženje, dok su se jedni uzdizali, drugi su istrebljivani. Ali Beograd je opstao. Kao i uvek! Manja će pak morati da ponese breme za koje nije ni mislila da ga živ čovek može poneti…\nKomentari čitalaca - ZAPISI CRNOG PERA\nTekst komentara - ZAPISI CRNOG PERA:\n1 + 2 = 3, 9, 1, 8\nNAŠA KRAJINA RATNI DNEVNIK, 1990-1995\nCena u knjižarama: 890.01 din\nUšteda od 15.00%: 133.50 din


U ovom tekstu odgovaramo na pitanje šta se dešava sa obećanom podrškom od strane Vlade i koje opcije se nude.\nDirektor poslovnog Udruženja hotelsko-ugostiteljske privrede Srbije (HORES), Georgi Genov rekao je da su predstavnici Ministarstva finansija Srbije potvrdili da nemaju tehničkih mogućnosti za dodatnu podršku turizmu i ugostiteljstvu.\nS obzirom da Skupština neće zasedati do izbora, rebalans državnog budžeta, kojim bi se obezbedila dodatna sredstva za podršku sektoru turizma i ugostiteljstva, je onemogućen. Jedina opcija koju se predstavnici Vlade ponudili je da hoteli konkurišu za kredit Fonda za razvoj.\nIako je Vlada o situaciji u turizmu obaveštena još 13. marta, kada je i zatražena pomoć za čitav sektor, pomoć je ipak izostala. Hoteli su u izuzetno teškom položaju i opcija uzimanja kredita ne deluje racionalno, s obzirom da ne niko ne zna kada će i u kolikom broju gosti početi da dolaze, te samim tim ni koliki je prihod na koji hoteli mogu da računaju. Najmanje što hoteli žele je da bankrotiraju i da ih preuzmu banke.


Tri O – Tehnika, građevinski materijali i alati za Vaš domUnosi u blog za oznaku\nIgramo u istom timu!\nTRI O nastavlja sa serijom edukacija. Zahvaljujemo se timovima iz Smedereva i Topole što su odvojili svoju nedelju i učestvovali u edukativnom programu, uz to su se dobro zabavili, razmenili iskustva i bolje upoznali sa kolegama iz drugog grada.\nTo je jedan od načina i da se stimuliše saradnja između maloprodaja, protok robe i informacija, jer igramo u istom timu!\nUlažemo u naše zaposlene\nKompanija TRI O prepoznala je značaj ulaganja u svoje zaposlene i njihovog kontinuiranog napretka na ličnom i poslovnom planu. Smatramo da samo profesionalno ispunjen čovek može biti kvalitetan radnik i dobar kolega i stoga se trudimo da konstantno motivišemo zaposlene i pored tradicionalnih načina. U ovom prilogu imaćete prilike da vidite kako su naši zaposleni u Kragujevcu razmenili znanja i iskustva, a ujedno se i dobro zabavili tokom maloprodajnog treninga.\nVreme je za ajvar!\nDomaćice spremite varijače, uskoro počinje ajvar izazov!\nSigurni smo da svaka domaćica ima svoj recept za ovu popularnu zimnicu koji se u svakoj porodici prenosi sa kolena na koleno, zato vas i nećemo savetovati o tome. Mi ćemo se pobrinuti da imate prave alate i pribor da ovo omiljeno zimsko jelo, na vreme stigne na Vaše trpeze.\nOrao sleće i u vaš grad!\nKompanija TRI O intenzivno radi na proširenju svoje prodajne mreže i asortimana i kao takva postaje prepoznatljiva širem spektru potrošača. Ukoliko TRI O nije još uvek nije u Vašem komšiluku, ne brinite, znajte da sigurno radimo na tome i da uskoro orao sleće i u Vaš grad.U međuvremenu pogledajte kadrove iz naše novootvorene radnje u Čačku i poslušajte šta je to na čemu kompanija intenzivno radi kako bi zadovojila očekivanja i najzahtevnijih potrošača.\nZašto kupiti SOGO aparat za kafu?\nUkoliko do sada još niste imali prilike da čujete za brend SOGO, to je zato što je ova robna marka apsolutna novina na domaćem tržištu. Španski proizvođač elegantno dizajniranih električnim uređaja za široku potrošnju posebno se ponosi 3 u 1 aparatom za kafu koji kombinuje klasičan espreso aparat sa mogućnošću korišćenja Dolce Gusto i Nespresso kapsula. Pritisak u aparatu od 19 bara i zamenjivi adapteri garantuju svakom ljubitelju dobre šoljice kafe da je napravio pravu kupovinu!\nENEGRGIZER, čitav vek inovacija u jednom brendu\nEnergizer Holding Inc. je najveći svetski proizvođač baterija i svetiljki, i globalni lider u dinamičnom poslu prenosive energije. U našoj ponudi nalaze se baterije iz njihovog programa. Brend Energizer je prepoznatljiv svuda u svetu i prodaje se u preko 140 zemalja. Energizerovi radnici, kojih ima oko 10.500 širom sveta, proizvedu i prodaju preko 6 milijardi baterija godišnje.\nPrednosti i mane laminatnog poda\nLaminat se postavlja i izgleda slično kao parket. Spaja se pomoću falceva (žlebova) koji se nalaze na stranama laminatnih dasaka. Za razliku od parketa, čije postavljanje zahteva angažovanje vrlo veštog majstora, laminatni pod možete i sami da postavite, uz posedovanje odgovarajućeg alata.\nMučite se sa sečenjem lubenice?\nSezona voća i obilja uveliko je počela. Prvi topli dani doneće lubenice i slično voće na naše trpeze. Mi smo se pobrinuli da obezbedimo pribor iz asortimana NAVA posuđa kojim od sada možete da sečete gabaritno voće u jednom potezu. Vaši parčići biće kao naslikani, uz minimalno truda i prljanja kako pribora tako i radne površine!\nKako odabrati televizor odgovarajuće dijagonale?\nPredpostavimo da ste rešili sve potencijalne nedoumice, oko marke, cene, izgleda televizora koji biste želeli, vreme je da se suočite sa najtežim pitanjem - kako odabrati idealnu dijagonalu? U principu, vrlo jednostavno – ako ste se odlučili za 4K televizor, neka bude onoliko daleko od vaših očiju kolika mu je dijagonala. Ukoliko je Vaš izbor televizor manje rezolucije, onda je udaljenost do očiju dijagonala puta dva.\nRecite zbogom ručnom pranju sudova\nČaše se koriste svakodnevno, one su najlomljiviji deo posuđa i najčešće pribegavamo njihovom pranju ručno. Ali to je pogrešno najlakše ih je zapravo, oprati i osušiti u mašini za pranje sudova jer treba da izgledaju kao nove i ostanu cele što je duže moguće. Naše mašine za pranje sudova posebno brinu o vašem dragocenom staklenom posuđu. Program Glass 40 °C nežno pere nežne čaše uz savršene rezultate sušenja.


Beograd, 23. Septembar 2015. PR Objave: Najava -\nKako pronaći stručnu praksu ili zaposlenje tokom i nakon završetka studija? Nažalost, studenti u većini slučajeva odgovor pronalaze odlaskom u inostranstvo. Kako bi doprineli smanjenju nezaposlenosti mladih u našoj zemlji i umanjili „odliv mozgova", studenti volonteri jedanaesti put zaredom, 2. i 3. novembra, organizuju sajam poslova za studente i diplomce tehničko-tehnoloških i prirodno-matematičkih fakulteta „JobFair15 - Kreiraj svoju budućnost!" u Zgradi tehničkih fakulteta.\nq: 19 - t: 0.04245 sec


Adele: Nemam rak grla - Index.hr\nPJEVAČICA Adele nedavno je objavila da mora ići na operaciju grla zbog čega je otkazala ostatak turneje. Njezini obožavatelji vrlo brzo su na Twitteru počeli nagađati da 23-godišnja Adele ima vrlo ozbiljne probleme s grlom te da joj je možda dijagnosticiran rak grla. Ona je to demantirala preko svog glasnogovornika i rekla da su glasine lažne. "Želimo istaknuti da Adele ide na operaciju zbog krvarenja glasnica. Bilo koji drugi izvještaji koji govore o nekoj drugoj dijagnozi su 100 posto lažni", poručio je Adelin glasnogovornik.\nU petak je objavljeno da mlada pjevačica vrlo brzo ide na operaciju te da se očekuje "potpuni oporavak". Liječnici su joj odredili odmor i što manje pjevanja te pričanja kako bi se što prije mogla vratiti na pozornicu.


MEHO REKIĆ, DIREKTOR TEHNIČKO-REMONTNOG ZAVODA HADŽIĆI – BH Business Magazine\nHome / Klub Uspješnih / MEHO REKIĆ, DIREKTOR TEHNIČKO-REMONTNOG ZAVODA HADŽIĆI\nMEHO REKIĆ, DIREKTOR TEHNIČKO-REMONTNOG ZAVODA HADŽIĆI\nBy Aldijana Kotoric on 07/09/2017\nDIREKTOR TEHNIČKO-REMONTNOG ZAVODA HADŽIĆI:\nMEHO REKIĆ, DIREKTOR TEHNIČKO-REMONTNOG ZAVODA HADZICI\nSTRUČNOST I ISKUSTVO UPOSLENIH\nNAJVAŽNIJI SU POTENCIJALI KOJIMA RASPOLAŽEMO\nFotografije Tehničko-remontni zavod Hadžići\nKada je odlukom federalne vlade, prije godinu dana, imenovan za direktora Tehničko-remontnog zavoda u Hadžićima zatekao je stanje koje je veoma teško obećavalo brzi oporavak.\nKao i u periodu agresije na Bosnu i Hercegovinu, kada je potvrđivao hrabrost, odvažnost i čovječnost i ovoga puta suočio se sa izazovima, uvjerivši sebe i druge da se stručnošću i htijenjem mogu napraviti nove vrijednosti.\nKoji rezultati su ostvareni u rekordno kratkom vremenu, u privrednom subjektu po kojem su Hadžići decenijama prepoznatljivi u makro okruženju, predstavlja diplomirani ekonomista i prvi čovjek menadžmenta Meho Rekić.\nGospodine Rekić, koji motivi su Vas opredijelili da prihvatite prijedlog federalnog premijera i dođete na čelo privrednog subjekta suočenog sa poslovnom dubiozom?\nPrije svega moram da istaknem da sam bio počašćen pozivom premijera da se uključim u strategiju vlade koja je davala imperativ na namjensku industriju.\nKao dugogodišnji uposlenik vlade F BiH poznavao sam probleme sa kojima je Tehničko-remontni zavod Hadžići bio suočen, a pri tome svjestan da država ne može da funkcioniše bez tri ključna elementa. To su obezbjeđenje dovoljnih količina hrane za stanovništvo, što kvalitetniji zdravstveni sistem i što uspješnija namjenska industrija, koja, u sintezi sa drugim elementima, obezbjeđuje pravodobnu i kvalitetnu zaštitu države.\nIsto tako znao sam da Zavod raspolaže sa nedovoljno iskorištenim potencijalima, prevashodno stručnošću, višedecenijskim znanjem i iskustvom uposlenih, što smatram najvećom vrijednošću.\nPrilike koje sam zatekao iziskivale su određivanje jasnih planskih aktivnosti, čijom dosljednom realizacijom rezultati nisu izostali.\nPri tome sam bio svjestan da Tehničko-remontni zavod, jedini na području F BiH, posjeduje tri elementa i to remont naoružanja i vojne opreme, proizvodnju i promet i to je, poštujući ekonomska načela i zakonitosti tržišta, trebalo staviti u fiunkciju.\nKORAK PO KORAK DO OPORAVKA\nŠta su bile osnovne odlike zatečenog stanja?\nPrije godinu dana u Zavodu je vladalo stanje predstečajnog postupka, sa blokadom računa, kreditnom opterećenošću, 35 bezvoljnih radnika i općom zapuštenoću infrastrukturnih kapaciteta.\nNakon sagledavanja stanja, koje je trajalo dva mjeseca, poslovne aktivnosti sam segmentirao po prioritetima.\nTo se prije svega odnosilo na saniranje i restruktuiranje preduzeća, zatim vraćanje povjerenja kod kupaca i dobavljača, te usvajanje novih proizvoda i prezentaciju istih domaćem i ino tržištu.\nRiješili smo se balasta preduzeća, koji smo dali u najam, a od čijih sredstava smo obezbijedli solidnu platformu za poslovanje.\nKod banaka smo naišli na razumijevanje za reprogram obaveza, a kod dobavljača osigurali obezbjeđenje repromaterijala na odgođeno plaćanje.\nSve navedeno omogućilo nam je da se riješimo predstečaja, deblokiramo račune i otpočnemo razgovore sa poreskom upravom o odgođenom plaćanju godinama gomilanih obaveza.\nUporedo s tim aktivnostima obezbijedili smo poslovne aranžmane kojima smo stvarali novu vrijednost i omogućavali zapošljavanje novih pedeset radnika.\nKoje aktivnosti ste realizovali u oblasti remonta naoružanja i šta predstavlja ponudu proizvoda Zavoda?\nZavod se u svom dugogodišnjem postojanju veoma uspješno bavio održavanjem borbene tehnike, odnosno remontom, modernizacijom i modifikacijom, a sve to aktuelno je i danas, što smo potvrdili nedavnim remontom na američkom tenku M62.\nKada je u pitanju proizvodnja, radimo kompletnu zaštitnu opremu i to šljem, pancire, policijsku opremu, te transportnu ambalažu za miniciju i minsko-eksplozivna sredstva.\nPosebno smo ponosni na nove proizvode, a to su padobrani za minobacačke ganate 60, 80 i 120 milimetara, koje radimo u saradnji sa kompanijom PRETIS, te ručni raketni bacač RPG7, bosanskohercegovački proizvod koji nije bio napravljen ni u ex jugoslovenskom periodu.\nVeć imamo upita za izradu nekoliko hiljada komada i nadam se da ćemo veoma brzo potpisati i prve ugovore za izradu i isporuku, što će biti prelomnica poslovanja Zavoda.\nSasvim sam siguran da ćemo, posredstvom UNIS grupu koja se bavi prodajom naoružanja i vojne opreme namjenske industrije, ali i samostalno naše proizvode moći plasirati svim zainteresivanim državama svijeta, osim onih pod embargom. Tako smo sa UNIS grupom, koja je bila nosilac posla, uradili remont haubica 122 milimetra za američku kompaniju, nakon čega smo dobili ponudu za nastavak saradnje tokom naredne godine.\nTime smo dobili još jednu satisfakciju za uspješno izvršen remonti i bez greške urađen test na poligonu.\nZavod je osposobljen i za remont naoružanja koje je bilo sinonim istočnog bloka i to tenkova T84, T72 i T55, te haubica 105, 122, i 155 milimetara, sa varijantom proizvodnje određenih dijelova.\nKada je u pitanju proizvodni program radimo i na izradi takozvanih pametnih odijela koji mogu da u datom momentu lociraju čovjeka, daju njegove životne funkcije, a mogu se koristiti u vojne i civilne svrhe, kada dolazi do nesreća u rudnicima, odnosno neprilikama u kojima se ne može odmah doći do nastradalih.\nU domenu modernizacije borbene tehnike, a odnosi se na tenkove, napravili smo nowhau kada je u pitanju inovacija u sistemu upravljanja vatrom, takozvani SUV. Radi se o modifikaciji stare tehnologija, koja je zamijenjena novom, a to je termovizijska kontrola, odnosno kamera koja može izvršiti prepoznavanje, što je već poznato u svijetu, ali prilagođena našim uvjetima, a djelo su naših profesora i inžinjera.\nRadimo na još nekim sistemima moderne tehnologije ratovanja, ali je to još u fazi planiranja.\nŠta predstavlja osnovne elemente vizije razvoja Zavoda?\nPrije odgovora na pitanje bitno je naglasiti da su prostorni, odnosno infrastrukturni kapaciteti kojima rasplolažemo respektabilni, a akcenat moramo posvetiti tehničko-tehnološkom osavremenjavanju.\nJedan po jedan objekat stavljat ćemo u funkciju, nastojeći ih vraćati njihovoj namjeni.\nStručnost i iskustvo najvažniji su potencijal kojim raspolažemo, bez kojih je svaka priča izlišna.\nBitno je imati povjerenje vlade FBiH i priznanje za ovo što smo do sada uradili, ali na nama samima je obaveza kako uspjeh može biti još veći.\nElemente vizije razvoja Zavoda realizujemo u dva pravca i to vojnom i civilnom. Cor business, odnosno osnova djelatnost Zavoda je remont naoružanja i vojne opreme.\nS tim u vezi, prve i sasvim logične aktivnosti bile su razgovori sa predstavnicima ministarstva odbrane, odnosno zamjenikom ministra gospodinom Seadom Jusićem i ministricom Marinom Pendeš.\nTeme sastanaka bile su kako da Zavod bude suport segmentu odbrane, jer vojska ne može da funkcioniše bez Zavoda kao neizostavnog elementa, koji drži snage mobilnim i adekvatno upotrebljivim.\nJedan od uvjeta ulaska Bosne i Hercegovine u NATO jeste i Tehničko-remontni zavod koji mora biti osposobljeni i spreman da odgovori na sve zatjeve oružanih snaga jedne države, a drugi uvjet je posjedovanje opitnog, odnosno poligona za ispitivanje naoružanja i vojne opreme.\nMojim dolaskom u Zavod bilo je zaposleno 35 radnika.\nZa godinu dana taj broj se povećao na 81, sa tendencijom rasta.\nKadrovska struktura odgovara usvojenoj djelatnosti i planskim zadacima, čiji teret nose stariji radnici koje odlikuje znanje i iskustvo.\nSvjesni skorog završetna radnog vijeka starijih radnika, a imajući u vidu preporuke Direkcije namjenske industrije, napravili smo program prenošenja znanja, takozvano cjeloživotno učenje. Radi se o prenosu tehničkog znanja starih generacija radnika na mlađe, pri čemu želimo da uspostavimo internu školu u namjenskoj industriji.\nTaj projekat smo napravili, dali ministarstvu na razmatranje i čekamo odgovor.\nTo znači i obezbjeđenje sredstava, koje ćemo, nastupom na ino tržištu i obezbijediti.\nTo je jedan od primarnih ciljeva u cilju očuvanja znanje. Ponovo akcentiram činjenicu da je čovjek broj jedan na pedijastalu vrijednosti, a sve ostalo se može kupiti.\nStručnost, znanje i iskustvo stiču se decenijama rada i to je neprocjenjivo dragocjeno.\nOD DUBIOZE DO POSLOVNIH USPJEHA\nKojim poslovnim rezultatima se završili prethodnu i šta su očekivanja u ovoj poslovnoj godini?\nVeoma bitno je to što smo uspjeli zaustaviti negativan trend poslovanja. Bruto plate isplaćujemo redovno, a obaveze nastale u proteklih dvadesetak godina smo reprogramirali, što nam omogućava da radimo, te planski i segmentirano rješavamo jedan po jedan problem.\nOstvarenje plana proizvodnje i prihoda u 2016. godini povećali smo za 117 posto, a povećali smo i redovne djelatnosti više od 200 posto, što podrazumijeva održavanje borbene tehnike i proizvodnje.\nUvjeren sam da ćemo u vremenskom periodu od godinu dana, ukoliko sve ovo bude teklo po planu sanirati i vratiti sve dugove.\nRadimo i usluge drugim fabrikama namjenske industrije i za sada nemamo osilacija u poslovanju.\nNA POMOLU POSLOVNA SARADNJA SA MAĐARSKOM\nIma li još nekih poslovnih aranžmana koji nisu usko vezani na oblast namjenske industrije?\nNaime, naša paralelna aktivnost jeste vođenje pregovora sa predstavnicima fabrike autobusa IKARUS iz Mađarske, za koju smo dobili zeleno svjetlo od ministra da razgovaramo o poslovno-tehničkoj saradnji koja bi se odnosila na montažu autobusa u našem Zavodu.\nTo je PKD sistem, a radi se o tome da bismo dobijali sve u dijelovima, gdje bismo u našim prostorima, uz adekvatnu pripremu izvršili montažu autobusa za domaće tržište.\nOno što je vrlo bitno da su to autobusi koji kao pogonsko gorivo koriste zemni plin odnosno CNG, koji je novitet na bh. prostoru. Daleko smo odmakli u pregovorima, imamo obostrane interese i mislim da će to biti jedna od razvojnih šansi Tehničko-remontnog zavoda, pri čemu ćemo iskoristiti kapacitete i omogućiti nova upošljavanja.\nCilj nam je zaposliti što više radnika iako moram priznati da imamo problem nedostatka kvalificirane radne snage, pogotovo u segmentima visokih i informacionih tehnologija.\nGospodine Rekić, na koji način Zavod potvrđuje društvenu odgovornost?\nTehničko-remontni zavod jedno je od osnovnih obilježja Hadžića.\nTako i odnos prema lokalnoj sredini i njenom društvenom životu smatram našom obavezom. To sam iznio i načelniku općine Hamdi Ejuboviću prilikom našeg prvog susreta, neposredno nakon preuzimanja dužnosti.\nDosadašnju saradnju ocjenjujem izuzetno korektnom, a potvrda da u novim oblicima budemo dio ove sredine jeste sponzorstvo i donatorstvo sajma znanja koje je organizovala Tehnička škola.\nI saradnja sa Islamskom zajednicom na općinskom nivou također je izuzetno dobra.\nPonovo naglašavam, neraskidivi smo dio ove sredine, ponajviše uposlenih je iz Hadžića i sasvim je prirodno da, koliko god je moguće, budemo društveno odgovorni.\nNišta manje značajne nisu ni posjete brojnih delegacija koje žele da se na licu mjesta upoznaju za aktivnostima Zavoda.\nTako je nedavno upriličena i posjeta brigadnog generala Jozsefa Szpisjaka, zamjenika komandanta UMPROFOR-a, a tema razgovora bili su oblici saradnje.\nI da zaključim. Ovo je novo poglavlje u dugogodišnjem poslovanju Zavoda. S\ntvorili smo pretpostavke uspješan rad.\nHoćemo, možemo i znamo kako.\nMEHO REKIĆ rođen je 6. Septembra 1970. godine u Bihaću.\nZvanje – diplomirani ekonomista.\nStudij – Poslovno pravo.\n– 1989. godine – Srednja škola za unutrašnje poslove u Zagrebu,\n– 1995. godine – Viša ekonomska škola u Bihaću,\n– 2006. godine – Univerzitet za poslove studije u Balnja Luci.\n– Specijalistički jednogodišnji kurs u organizaciji CBGI, EU projekat.\nCertifikat u oblasti:\n„Jačanje kapaciteta vladinih institucija za učešće u političkom dijalogu sa civilnim društvo“,\n„Transparentno finansiranje projekata civilnog društva prema standardima EU“\n„Saradnja vladinih institucija sa organiozacijom civilnog društva“,\n-Specijalistički kursevi u organizaciji ADS F BiH borbe protiv korupcije.\nCertifikati iz oblasti:\n„Pojam i pojavni oblici korupcije“,\n„Antikorupcijski poslovi kao instrument borbe protiv korupcije,\n„Nacrt integriteta i testivi integriteta“,\n„Mogućnost i obaveze rukovodnog osobla u preveniranju i suzbijanju korupcije“,\n„Organizacija kulture, profesionalizam i integritet javne sužbe“\n„Procjena oblasti radnih mjesta u pogledu rizika za korupciju“.\n– Kurs u oblasti emigracije i migracije stanovništva, Certifikat,\n– Specijalistički kursevi predviđeni misijom UN-a i IPTF-a ( svjesnost o drogama, obavještajni sistemi, ljudska prava i dr.).\n– Od 1989 do 1991. godine – Okružni zatvor Zagreb,\n– Od 1991. do 2003. godine – u kantonalnom ministarstvu unutrašnjih poslova obavljao zadatke: Inspektor za unutrašnju kontrolu i reviziju K MUP-a Bihać, Šef Operativnog centra K MUP-a Bihać, Inspektor za saobraćav i prekršajnu delikvenciju, Pomoćnik komandanta specijalne jedinice policije MUP-a Bihać, Komandir Policijske stanice za prekogranične poslove, aerodrom i pratnju vozova MUP-a Bihać, Policajac u Centru službi javne bezbijednosti Bihać,\n– Od 2003. do 2005. godine u „R-COMERC“ doo, Bihać,\n– Od 2007. do 2011. godine Vlada F BiH, savjetnik Premijera Vlade F BiH za ekonomska pitanja, privatizaciju i strana ulaganja,\n– Od 2011. do 2015. godine Ministarstvo prostornog uređenja F BiH za pravne i financijske poslove u Kabinetu premijera,\n– 2015. godine Zadruga „Novi početak“- konsultant u oblasti organizacije i vođenja Zadruge, te nastupa na ino tržištima-izvoz proizvoda,\n– 2016. godine – Tehničko-remintni zavod Hadžići, namjenska industrija.\nOrganizacijske i rukovodne vještine\n– Organizacija u oblasti Zadrugarstva u BiH, Udruživanje Zadrugaza nastup na ino tržišta Turske,\nBliskog i Srednjeg istoka,\n– Kontakt osoba Tima za borbu protiv korupcije Vlade F BiH u Ministarstvu prostornog uređenja,\n– Član Radne grupe federalnog ministarstva prostornog uređenja za uzradu Plana borbe protiv korupcije,\n– Član Tehničkog tima za infrastrukturu, Interresorne komisije za izradu nacrta Strateškog plana\nruralnog razvoja BiH,\n– Član Komisije za internu kontrolu u federalnom ministarstvu prostornog uređenja,\n– Član državne Komisije BiH za privrednu saradnju BiH i Slovenije,\n– Član komijsije vlade F BiH za izradu Akcionog plana „Razvij trgovine i domaćeg tržišta u F BiH“,\n– Predstavnik vlade F BiH u Timu za rješavanje viškova municije i MES-a bivših vojski Armije BiH i Vojske RS-a,\n– Predsjednik Upravnog odbora Kantonalnebolnice „dr. Irfan Ljubijankić“ u Bihaću,\n– PredsjednikIzvršnog odbora Medžlisa Islamske zajednice Bihać.\n– Inivacije u oblasti zdravlja ljudi,\n– Inovacije uoblasti poljoprivrede,\n– Inovacije i projekti u oblasti okoliša i očuvanja životne sredine.\n„Strategija razvoja Zadrugarstvau BiH, Sarajevo 2015.“\n„Opći plan borbe protiv korupcije Vlade F BiH, Sarajevo2012.“\nMeđunarodna konferencija za regionalnu saradnju, Sarajevo 2012.\nUSAID, REGIONALNI ACCESS TO FINANCE FORUM, Sarajevo 2012.\nPohvala kantonalnog ministartva unutrašnjih poslova Bihać, 1996.,\nPlakete i zahvalnice lokalne zajednice i civilnog društva, klubova i organizacija,\nČlan je Lovačkog društva Bihać i predsjednik NK „Borac“\nUčesni je oslobodilačkog rata, pripadnik Armije BiH-MUP-a 1992/1995., sa statusom „Organizator otpora“.\nOženjen je i sa suprugom Silvanom ima kćerke Azru, Arijanu i Majdu i sina Muhameda.\nDR. MUNEVER ČERGIĆ, DIREKTOR RUDNIKA MRKOG UGLJA BANOVIĆI\nMIROSLAV MATOŠEVIĆ, DIREKTOR TURISTIČKE ZAJEDNICE SBK/KSB\nMR. HARIS MEŠIĆ, DIREKTOR ŠPD „UNSKO-SANSKE ŠUME“, D.O.O. BOSANSKA KRUPA


Pokvario vam se klima uređaj, a napolju je 40 stepeni? Ne želite da čekate da i u vašdomu razvije previsoka temperatura? Ne brinite ništa! U roku od nekoliko sekundi pronađite vama najbliži servis klima uređaja uz pomoć najveće online platforme za oglašavanje - portala Moja Delatnost!\nRashladni uređaji funkcionisanje zasnivanju na prirodnoj osobini plina da se greje kada se sabija, a hladi kada se širi.\nOvakvi uređaji su projektovani i proizvedeni da garantuju maksimalan kvalitet u hlađenju različitih vrsta proizvoda u režimu rada od +10 do -30 stepeni.\nRashladni uređaji su neophodan deo svakodnevnice u:\nU kategoriji RASHLADNI I KLIMA UREĐAJI I SERVIS možete naći sve kompanije koje se bave ovim delatnostima na teritoriji Srbije. Portal Moja Delatnost broji desetine zadovoljnih klijenata, a svaki naš opis sadrži detaljne specifikacije delatnosti i ažurirane kontakte.\nAko želite da kupite novi klima uređaj, treba vam savet u vezi sa najboljim rashladnim uređajima za spavaću sobu - ovde ćete sigurno pronaći odgovore na sva pitanja koja postavljate. Jednostavno je, ukucajte ključne reči koje vas interesuju u pretraživač i u roku od nekoliko sekundi pronađite svoje odgovore.\nKako rashladne i klima uređaje koristimo svakodnevno možemo očekivati da se isti i kvare. Zbog toga je neophodno u rezervi imati dobrog i efikasnog servisera koji će rešiti sve probleme koje imamo sa rashladnim i klima uređajima. Nemojte se raspitivati, jer smo vam omogućili da iz udobnosti sopstvene fotelje pronađete firmu koja vam uliva najviše poverenja i maksimalno odgovara svim vašim zahtevima.\nAleksandra Belića 11/21, 11050, Beograd, Zvezdara\nMB FRIGO DOO\nUvoz i distribucija montažnih rashladnih i klima uređaja Beograd Zemun\nMiroslava Antića 26, 11080, Beograd,Zemun, Altina\nRashladni uređaji ventilacioni sistemi i grejanje Novi Sad\nPostavljanje ventilacije i klimatizacije Rumenka\nBele Bartoka 11 , 21201, Rumenka\nServis rashladnih i klimatizacionih sistema Požarevac\nKosančićeva 47, 12000, Požarevac