Predstavnici Crkve na Međureligijskom samitu u Turskoj | Hrišćanska adventistička crkva\nPredstavnici Crkve na Međureligijskom samitu u Turskoj\nAdventisti daju jedinstveni doprinos unutar internacionalne zajednice, kaže dr Ganun Diop direktor Odeljenja za odnose sa javnošću i versku slobodu.\nTokom sastanka političkih i ekonomskih lidera na Samitu G20 u Turskoj, održan je i sastanak religijskih vođa koji je naglasio važnu ulogu koju religija igra na globalnoj sceni. Drugi po redu G20 Međureligijski samit održan je od 16. do 18. novembra u u Istanbulu. Događaj je okupio akademike, javne ličnosti i predstavnike različitih verskih grupa uključujući mislimane, hrišćane, budiste i hinduiste koji su razgovarali o ulozi religije i religijskih vrednosti u pozitivnom ekonomskom razvoju.\nGanun Diop, direktor odeljenja za odnose sa javnošću i versku slobodu Generalne konferencije, predstavljao je Hrišćansku adventističku crkvu na ovom događaju i i obratio se skupu na plenarnom zasedanju tokom poslednjeg dana Samita. Njegovo obraćanje na temu “Moralne osnove za ciljeve održivog razvoja: O dostojanstvu, slobodi i solidarnosti”, odnosilo se između ostalog na važnost promovisanja verske slobode. Diop je naglasio argument da je verska sloboda temeljno ljudsko pravo koje je osnova za sva druga prava i slobode i koje je esencijalno kada se govorio o uzrocima siromaštva i negovanju održivog razvoja.\n“Političke i ekonomske strategije su, naravno, važne kada se radi o održivom razvoju”, rekao je Diop, “ ali vera i religijske vrednosti igraju orgromnu i često neprepoznatu ulogu u različitim aspektima ljudskih odnosa. Iz tog razloga, religije treba da pruže svoje najbolje vrednosti susrećući se sa svetskim ekonomskim izazovima i ljudi vere treba da rade zajedno na uklanjanju patnji i promovisanju dobra svih ljudi. “\nOstali govornici na Samitu bili su Dejvid Sapestajn (David Saperstein), ambasador SAD-a za internacionalne religijske slobode, Rahni Jaran (Rahmi Yaran), veliki muftija Istanbula i Hajnar Bilefeldt (Heiner Bielefeldt), specijalni izvestilac Ujedinjenih nacija za slobodu veroispovesti i verovanja.\nTeroristički napadi koji su se odigrali nekoliko dana pre održavanja ovog Samita, doneli su određeni vid hitnosti u diskusijama, kaže Diop, naročito onim koje su se odnosile na izgradnju harmoničnih odnosa između ljudi vere.\nPrema Diopu, za adventiste je važno da budu deo razgovora na međunarodnom nivou. “Dok je Isus bio na Zemlji, on se mešao sa ljudima “, objašnjava on. “On se uključivao u njihove probleme i brige na praktičan i saosećajan način.“\n„Kao Isusovi sledbenici, adventisti ne mogu postojati u izolaciji”, kaže Diop. “ Mi smo povezani sa čovečanstvom i solidarišemo se sa svetom koji boluje od nepravde i patnji različitih vrsta.“ On dodaje da adventisti mogu dati jedinstveni doprinos svakoj diskusiji o tome kako religija može da unapredi kvalitet života.\nInternacionalna asocijacija za verske slobode (IRLA) koja je nedominacijska i nevladina organizacija osnovana od strane Adventističke crkve 1893. godine i čiji rad Crkva podržava, bila je jedna od 25 organizacija, verskih grupa i univerziteta koje su podržale ovaj Samit.


NS: Devojèica spreèila kraðu - B92\nNS: Devojèica spreèila kraðu\nNovi Sad -- Osmogodišnja devojèica uspela je da sustigne i spreèi lopova koji je pokušao da od njene bake otme torbu, saopštila je Policijska uprava u Novom Sadu.\nIzvor: B92, Tanjug sreda, 31.08.2011. | 14:31\nCrvenkapice, pazi sta radis, vuk je zasticena vrsta!\n(guska koja je spasla Rim, 1. septembar 2011 06:31)\nDa sve odmah podelim sa 10!Jel stvarno neko veruje da devojcica od 8 godina moze da 2 puta stigne odraslu osobu,pritom da je u startu u minusu barem 2 metra, i da joj otme tasnu???\n(Silt, 31. avgust 2011 21:06)\nza takvo delo treba imati puno hrabrosti u tim godinama to treba nagraditi svaka cas 8 godisnjoj devojcici a tu bitangu dzeparosku treba kazniti naj stozeije mogucim EU zakonom 0d 5000 evra koliko je i kazna u sloveniji ako nekoga osamaris.\n(sasa bekvalac, 31. avgust 2011 20:50)\nZivim bas u komsiluku. Strasno. Sta li su ti roditelji pricali s detetom. Sta li je baka viknula kada je to malo dete poletelo da spasava bakinu tasnu...? Ne cudim se s obzirom da moja majka nosi pola penzije u tasni (naravno u lekovima). Strasno je sto sudstvo nece procesuirati ovog lopova ako je vrednost sadrzaja tasne ispod 15000 dinara... Odoh da kazem deci da ako lopov otme tasnu meni ili bakama, stanu i deru se iz sve snage a da ni slucajno ne trce za njim...\n(dzela, 31. avgust 2011 19:21)\nPolicijo, (oni što znaju da èitaju, znam da ste u manjini) èitajte ovo, ima šta da se nauèi...\n(kx, 31. avgust 2011 19:08)\nsvaka cast!!! ali zalosno je sto se ovo uopste moralo da dodje do ovoga.\n(tiki, 31. avgust 2011 17:51)\nOvo je strasno komplet. Najstrasnije je, sto je devojcica mogla da pogine zbog te torbe. Sav sam se najezio od straha!\n(svi (ni)su isti, 31. avgust 2011 17:43)\ndevojèica superheroj...rispekat & peace\nŠteta što nisu rekli njen identitet...planirao sam da je unajmim kao uterivaèa dugova ;)\n(spazzz, 31. avgust 2011 16:57)\nDevojcicu treba da zaposle u policiji! CARICA:)\n(Aleksandar, 31. avgust 2011 16:54)\nLepo je cuti ali naravno nije preporucljivo da se mala deca "junace" sa lopovima i razbojnicima. Sa druge strane, odrasli bi ZA PROMENU mogli da se ugledaju, i da ponekad rizikuju malo snage ili para da bi pravda bila dostignuta. Mozda zvuci suvislo i sladunjavo, ali menjanje mentaliteta odozdo nagore (kad vec obrnuto ne ide) bi mnogo pomoglo nasoj napacenoj zemlji, u kojoj nas ko stigne odozgo pujda jedne protiv drugih kao pse okupljene oko mrsave lesine.\n(dr malinarius, 31. avgust 2011 16:36)\nMora da je baka plakala od srece... A gde je lovac bio?\n(Aco, 31. avgust 2011 15:37)\nJoš jedan školski primer da su nam deca zlatna, naravno dok ih odrasli ne pokvare i salome svaki vid entuzijazma, svaki vid buntovništva i želje da se nešto promeni u ovoj žabokreèini, dok ih odrasli ne uvedu u koloteèinu i u more slomljenih duhova - kakva nam je Srbija danas... izvinjavam se na pesimizmu, ali dirnuo me postaupak 8-ogodišnjeg deteta, eeeej! OSAM godina! Za ovako nešto mnogo stariji nemaju hrabrosti. Gledali bi sa strane mirno, i ...?\n(dr, 31. avgust 2011 15:36)\nA uhvatice ga nasa policija kao onog tatinog i maminog sina sto je na beer-u napravio masakr !!! A devojcici svaka cast mislim da bi trebalo da se bavi atletikom. Da je pljackas odgurne ona udari glavom o ivicnjak i uspe da uzme torbu, to ne moze ni Bolt.\nBitno je da nasa policija obavlja svoj posao odlicno.\n(BeerFest :, 31. avgust 2011 15:35)\nNovosadjani mirno spavajte cuvaju VAS osmogodisnje devojcice.Eh,da je nama jedna takva u Nisu,pa da je postavimo za nacelnika policije,posto stranke nemogu vec 18 meseci da se dogovore,a u gradu rasulo i anarhija,tuce,otimacine,ubistva svaki dan,kao na divljem zapadu!\n(Milan Nis, 31. avgust 2011 15:17)\nPošto policija ne može da èuva gej paradu jer se policajci ne oseæaju bezbedno, možda da organizatori pozovu ovu devojèicu?\n(fun-da-mental, 31. avgust 2011 15:07)\nAko je sve kako pise, ako lopov bude uhvacen treba ga opuziti za pokusaj ubistva devojcice ...\n(Vukota, 31. avgust 2011 15:05)\nNe samo sto ga je sustigla vec je i vratila torbu.\nOvo govori da je napadac: maloletan njenih godina, veoma star, drogiran, pijan ili nesposoban.\n(Cudno, 31. avgust 2011 14:53)\nBravo, hrabroj devojcici, razbojnik se ocigledno zbunio i nije ocekivao takvu reakciju,lepo sto se sve zavrsilo bez oruzja, ali se pitam gde su bili ostali prolaznici kad su videli sta se desava.Mislim da je dosta okretanja glave i da moramo sami da se suprotstavimo i pomognemo svakome kome je potrebna pomoc.\n(Ljiljana, 31. avgust 2011 14:52)\nHaha kako gotivna vest.\nAli ne mogu da verujem koji je taj razbojnik mamlaz > 1) da uradi tako nesto, to je van diskusije, 2) da odgurne devojcicu, 3) da dopusti da ga devojcica sustigne.. Narkoman obican, nadam se da ce dugu robiju dobiti\n(Sin Bludimir, 31. avgust 2011 14:51)\nOdlicno sto ste ovo objavili, odmah popodne cu da savetujem moju decu da ako se nadju u ovakvoj situaciji, nista slicno ni slucajno ne pokusavaju. 'Bes torbu!\nSvima koji pominju prolaznike, nazalost, na veiku zalost i uz veliko sputavanje samoga sebe, da vidim da neko bakici krade tasnu, ni slucajno ne bih pokusao da ga zaustavim. Dugujem svojoj deci da cuvam sebe, a ne da radim posao policije, nazalost. Bakici bih pomogao radije da joj kupim novu tasnu i pomognem oko vadjenja dokumenata. Danas se na prvu potezu nozevi i pistolji, a da ne govorim da bi taj lopov mogao sutra da vas saceka iza krivine.\n(heroji i zrtve, zrtve i heroji, 31. avgust 2011 14:30)\nI mojoj babi se nesto slicno dogodilo.. samo... napadac nije hteo da joj otme torbu vec kesu sa mesom i namirnicama iz prodavnice... Kod Milosevica su se napadale Zlatare, kockarnice, benzinske pumpe... A kod Tadica neduzni sa malo hrane u kesi,...\nTadicu to znaci da je u tvojoj Srbiji G L A D\n(boris, 31. avgust 2011 14:25)\nSvaka èast devojèici!\nSad možemo biti mirni, devojèica je imala sreæe da ovaj mamlaz nije nosio/ upotrebio nož, a zahvaljujuæi našoj fantastiènoj špijunskoj infrastrukturi "Siguran grad" (špijunska kamera na svako drvo), pljaèkaš æe prvo sigurno, a drugo i brzo biti uhvaæen.\n(Galawix, 31. avgust 2011 14:13)\nkod nas su izgleda svi sposobniji od policije.\n(goran, 31. avgust 2011 14:12)\nA nije ti palo napamet da je i napadac maloletan? Kud odma letis pred rudu...\n(Marica, 31. avgust 2011 14:06)\nA Prolaznici? Jesu bar podigli to dete?\n(miljan, 31. avgust 2011 13:56)\nAko je ovo istina onda svaka cast a lopovu jedno 15-tak godina robije, ali nesto mi sumljivo ovde, kao da je malecka Usain Bolt pa ga sustingne dva puta tek tako, ili je lopov neki deda od 100 dina.\n(zmaj, 31. avgust 2011 13:53)\nOvo kao da je iz nekog decijeg filma izaslo, "bad guy" se uplasio devojcice i pobegao he he\n(dzaja, 31. avgust 2011 13:47)\nZa takvo razbojništvo i napad na dete koje je pritom povredio bi u SAD dobio doživotnu pod uslovom da nije u federalnoj državi u kojoj postoji smrtna kazna.\n(40 godina, 31. avgust 2011 13:34)\n(demokrata, 31. avgust 2011 13:32)\nDevojcica,Andjeo cuvar,hvala Bogu da se sve dobro zavrsilo.\n(MUKNAVI, 31. avgust 2011 13:30)\nSvaka cast neustrasivoj devojcici, ali ovo ne treba da bude primer jer je mogla da bude u velikoj opasnosti.\n(M, 31. avgust 2011 13:30)


Nike Liverpool FC je dečija majica klasičnog sportskog dizajna namenjena ljubiteljima fudbala. Izrađena je od pamučnog materijala, u udobnom kroju sa kratkim rukavima i okruglim izrezom. Detalji fudbalskog kluba Liverpul će suptilno naglasiti njihovu sportsku pripadnost. Specifikacija: Dečija majica kratkih rukava- fudbal, lifestyle Standardni kroj za udobnost Dozvoljeno mašinsko pranje Sastav: 100% pamuk.\nNike Liverpool FC je dečija majica klasičnog sportskog dizajna namenjena ljubiteljima fudbala.\nIzrađena je od pamučnog materijala, u udobnom kroju sa kratkim rukavima i okruglim izrezom. Detalji fudbalskog kluba Liverpul će suptilno naglasiti njihovu sportsku pripadnost.


Digitalizacija u doba pandemije koronavirusa - PRess Serbia | PR PRess team\nVeć godinama unazad primećuje se porast interesovanja za korišćenje digitalnih tehnologija, kako u privatnim tako i državnim firmama.\nBrojne kompanije su sada mnogo otvorenije za nove tehnologije. Pandemija koronavirusa uticala je na još veći rast digitalizacije. Sve više velikih kompanija, ali i manjih firmi, odlučuje se za digitalni poslovni model koji sve češće zamenjuje staru poslovnu organizaciju.\nOvakav način poslovanja očito se pokazuje kao delotvoran, a u središte pažnje (i samog poslovanja) postavlja potrošača. Zahvaljujući digitalnom modelu poslovanja, odgovor na trenutnu krizu u celom svetu je brži i efikasniji. Inovacije i prilagodljivost su se u ovakvim okolnostima više nego ikada ranije pokazale kao ključ uspeha.\nTokom pandemije, trend digitalizacije nije pomogao samo brojnim firmama i različitim sektorima poslovanja, već i mnogim fizičkim licima, korisnicima najrazličitijih usluga. Neke aplikacije su pokrenute isključivo u svrhu praćenja epidemiološke situacije. U doba korona virusa digitalizacija se pokazala kao više nego efikasna. Ona je otvorila i nove poslovne mogućnosti.\nDigitalizacija – prednosti i nedostaci\nPandemija koronavirusa je ubrzala proces digitalizacije. Ona je primetno uticala na poslovanje u smislu organizacije, poslovnog modela, poslovnih ciljeva i strategije, a naravno, i broja zaposlenih. Pronalaze se kreativni načini poslovanja kako bi se nastavilo sa radom, prenelo znanje i usluge bile što dostupnije u okolnostima u kojima se nalazimo.\nU situaciji kada su putovanja ograničena, a sve manji broj zaposlenih zbog pandemije, mnogim firmama je digitalni način poslovanja više nego dobrodošao. Zbog bezbednosti i zdravlja na radu, sve su zastupljenije digitalne platforme, zahvaljujući kojima je odgovor na kriznu situaciju znatno efektivniji i brži. Pored toga što omogućava niže proizvodne troškove, digitalna transformacija obezbeđuje i veću fleksibilnost, efikasnost, a samim tim i veći kvalitet proizvodnje.\nU većini slučajeva, digitalna rešenja omogućavaju bolje vođenje posla i bolju organizaciju. Uprkos ograničenjima, firme su fokusirane na kontinuitet poslovanja. Mogućnost rada od kuće dodatno je uticala na rast trenda digitalizacije. Što se tiče dostave, ova usluga se sve više širi na robu široke potrošnje. Onlajn kupovina (e-trgovina) postaje sistemski način kupovine i prodaje, a proizvodnja se brzo i fleksibilno prilagođava potrebama potrošača i zahtevima tržišta. Ono što je posebno zanimljivo jeste fenomen „mešanja industrija“ sa čijim se nastankom upravo suočavamo (trgovina i dostava; telekomunikacije i bankarstvo i sl.).\nDomaće male i srednje firme se teže prilagođavaju digitalizaciji od velikih kompanija. Jedan od ključnih razloga za to je nemogućnost finansiranja ovakvih poduhvata. Osim toga, suočavaju se i sa nedostatkom kadrova. Ipak, to ne znači da i među njima nema onih koje su otvorene za digitalizaciju. Sektori privrede koji podrazumevaju kretanje ljudi (naročito turizam) najmanje su pripremljeni da adekvatno odgovore na novonastale okolnosti poslovanja.\nFinansijske usluge i digitalno bankarstvo\nKriza je izazvala drastične promene i kada su u pitanju bankarstvo i knjigovodstvene usluge. Pored farmacije, logoistike, telekomunikacija, e-trgovine, kurirskih službi i ostalih sektora koji se bave uslugom dostave, finansijske usluge su među onim sektorima i poslovima koji su posebno profitirali u aktuelnim okolnostima. Za razliku od njih, među najpogođenijim sektorima u datoj situaciji jesu kultura, turizam, ugostiteljstvo, hotelijerstvo.\nKada je u pitanju digitalizacija, finansijske usluge beleže možda najveći rast u odnosu na sve druge sektore. Korišćenje mobilnog i internet bankarstva značajno je povećano (npr. automatizacija keš kredita za klijente, izmirivanje obaveza po karticama, izvršavanje menjačkih poslova, plaćanje računa i prebacivanje novca na štednju). Primećuje se da se u poređenju sa periodom pre pandemije bankomati koriste češće nego ranije. Ovome svakako posebno doprinosi i to što ih penzioneri mnogo više koriste nego ranije. Digitalizacija je uticala i na transakcije između povezanih pravnih lica (transferne cene), ona je postala neophodna i u poslovanju poreskih obveznika.\nČinjenica je da je pandemija mnogim vlasnicima ugrozila poslovanje, pa su bili prinuđeni da uđu u drugu industriju. Mnogi su pokrenuli novi posao videvši u tome priliku da zarade, a neki su bili prinuđeni i da odustanu od dotadašnjih poslova. Svima njima potrebne su knjigovodstvene usluge, zbog čega knjigovodsvene agencije neometano posluju ili posluju u većem obimu. Za sve kojima su u ovom trenutku iz navedenih razloga potrebne knjigovodstvene usluge, dovoljno je da u Gugl pretraživaču u zavisnosti od mesta u kojem se nalaze ukucaju npr.: “knjigovodstvo Beograd“ i potraže stručni savet od odgovarajućeg lica, tj. agencije.\nPandemija je podstakla i digitalizaciju kulture. Brojna kulturna dešavanja su odlažena ili su se održavala pod izmenjenim okolnostima. Ipak, kulturne institucije nastavljaju da rade, ali na način koji se smatra bezbednijim po zdravlje ljudi. Sve se više kulturnih događaja prebacuje na digitalne platforme. Što se tiče prosvete i školstva, omogućeni su različiti vidovi digitalne nastave (npr. putem aplikacije Gugl učionica, besplatne platforme za učenje na daljinu), koja je u doba pandemije koronavirusa jedini mogući način fukcionisanja obrazovnog sistema. Jedno je sigurno – digitalizacija se pokazala kao bitan model poslovanja u očuvanju privrede i društva, kako kod nas tako i u svetu.


Demanti na tekst „Pravne zablude“ - Autonomni ženski centar\nAutonomni ženski centar obaveštava javnost i Sofiju Mandić, autorku teksta Pravna zabluda, objavljenog na portalu pesanik.net da nije istina da je saopštenje koje je Autonomni ženski centar uputio medijima 12.9.2019. menjano na bilo koji način. To se lako može proveriti kontaktiranjem medija koji su objavili imena sudija. Ako je autorka došla u posed saopštenja Autonomnog ženskog centra u kome su navedena imena sudija, molimo je da ga učini javnim.\nZbog toga, za nas sledeći navod iz teksta Pravna zabluda predstavlja neosnovanu pretpostavku, zasnovanu na netačnoj informaciji o izmeni saopštenja Autonomnog ženskog centra:\n“Da li je i zašto saopštenje menjano – takođe ostaje nešto što bi javnost trebalo da zna. Ukoliko je ovo učinjeno zbog svesti da je prvobitni tekst poslužio za hajku i temeljno urušavanje profesionalnog integriteta jednog sudije, onda je štetu trebalo otkloniti na druge načine. Pre svega obaveštavanjem javnosti o činjenicama, a sasvim sigurno i izvinjenjem za učinjenu profesionalnu štetu.”\nAutonomni ženski centar nije imao, niti ima nameru, da inicira, pomaže ili vodi bilo kakvu hajku, ali ostaje dosledan principima zaštite žena i devojčica u svakoj siuaciji od svake vrste nasilja i zloupotreba.


NEWSWEEK PODSEĆA NA SLUČAJ "HELIKOPTER": Piloti bili pod pritiskom - Odgovornost nestala u magli\nU noći kad je pao helikopter Vojske Srbije, pripravni su bili i mediji i ministar Zlatibor Lončar, koji je trebalo da sačeka malog pacijenta\nFoto: Mesto nesreće helikoptera; Autor: Zorana Jevtić\nCelog tog baksuznog petka 13. nebo se mrštilo nad Beogradom. Povremeno je sipila kiša, magla je pritiskala krovove dok konačno uveče nije okovala surčinski aerodrom. Helikopter Vojske Srbije Mi-17 u to vreme se vraćao sa svoje poslednje misije koja je odnela sedam života.\nMajor Omer Mehić, kapetan Milovan Ðukarić, mehaničari letači Nebojša Drajić i Ivan Miladinović, lekar Dževad Ljajić i anestetičar Miroslav Veselinović transportovali su životno ugroženu bebu iz Novog Pazara u Beograd. Bio je to prvi i poslednji let malog Šahina - sokola, baš to znači njegovo ime - kome su ovi ljudi pokušali da daju još jednu šansu da živi. Hiljade ljudi su izvukli iz požara, poplava, smetova, ali ovoga puta nisu uspeli. Svi su nastradali na svojim profesionalnim i ljudskim dužnostima.\nBeba u teškom stanju, sa obostranom upalom pluća, posle reanimacije u novopazarskoj bolnici upućena je u Centar za neonatologiju Kliničkog centar u Kragujevcu gde je trebalo da bude priključena na aparat za veštačko disanje. Centar u Kragujevcu ima iskusan kadar koji se svakodnevno suočava sa sličnim problemima. I uspešno ih rešava. Pošto na putu nailaze na odron, traži se pomoć MUP-a, koji se zbog loših meteoroloških uslova ne prihvata tog zadatka. Ministar zdravlja Zlatibor Lončar zove ministra odbrane Bratislava Gašića, na osnovu čije odluke je, prema onome što je rekao komandant 204. vazduhoplovne brigade general Predrag Bandić, angažovan helikopter.\nIskusni oficir se te večeri okliznuo jer je primio nalog ministra, a ne onako kako je trebalo - od načelnika Generalštaba, preko komandanta Vazduhoplovstva i PVO-a. Ali u pitanju je bio život deteta, a i - hajde da se ne pravimo Šveđani - ovde je uobičajeno da se ministrova ne poriče. Ta anomalija u sistemu obično se pokaže tek kad se pokrene lavina.\nSloženi meteorološki uslovi koji su sprečili profesionalce iz helikopterske jedinice MUP-a da uzlete nisu odvratili nadležne u Vojsci Srbije.\nHelikopter je poleteo. Do Raške nije bilo problema, ali odatle je letelica krenula ne u Kragujevac, gde je dete prvobitno bilo upućeno, nego u Beograd. General Predrag Bandić kaže da je sam doneo tu odluku. Iznad Mladenovca se vreme pogoršalo. Tada je, bar prema onome što je rekao Bandić, doneta odluka da se ide u Surčin jer su tamo najbolji uslovi za instrumentalno prilaženje. Helikopter je nastavio prema aerodromu „Nikola Tesla“; oko 22.15 usledila su dva neuspešna pokušaja sletanja zbog ograničene vidljivosti, a onda je u 22.31 sa njim izgubljen kontakt.\n„Major Mehić je dve večeri pre toga baš uvežbavao instrumentalni prilaz, ali na aerodromu Batajnica, što znači da nisu tačni navodi da nije bio obučen“, kaže bivši komandant vazduhoplovstva, penzionisani general Dragan Katanić. Upravo je on prvi to veče pronašao olupinu.\nPilot je, prema informacijama koje je izneo premijer, prvo rekao: „Vidim pistu“, a zatim: „Imam problem, moram u penjanje.“ Doskorašnji komandant helikopterske jedinice MUP-a Srbije Slobodan Glavčić kaže da je pilot mogao „u jednom trenutku da vidi pistu, a zatim da uleti u pojas magle ili oblak koji se ‘slepio sa zemljom’“.\nU Beogradu je u vreme nesreće bila potpuna oblačnost na 60 metara od tla, magla, uz to i noć. Beogradski aerodrom jeste najopremljeniji za instrumentalno letenje, poseduje kategoriju IIIb, koja omogućava sletanja skoro bez ikakve spoljašnje vidljivosti, ali opremljenost aerodroma igra onoliko ulogu koliko je opremljen helikopter i obučena posada. Zato je pilotima s kojima smo razgovarali čudno „zašto nisu pokušali na Batajnicu, koju znaju kao svoj džep, ako već nisu uspeli na Surčin?“\n„Ukoliko pilot ne vidi pistu, mora da ide u proceduru neuspelog prilaza, ili ga ponavlja, ili ide na alternativni aerodrom. Prilikom planiranja svakog instrumentalnog leta, posada mora da planira i alternativni aerodrom na koji će otići ukoliko je bilo iz kog razloga onemogućeno sletanje na željenu destinaciju. To mora da postoji u planu leta koji je dat aerodromskoj kontroli letenja pre poletanja“, objašnjava Slobodan Glavčić, doskorašnji komandant helikopterske jedinice MUP-a.\nSVE ZA SLIKANJE\nProšlo je deset dana od tada i već se znaju osnovni detalji, ali kao i prvog dana, i dalje su ostale nedoumice koje ni najavljeni i obećani izveštaj komisije nije razvejao. Zašto je helikopter poleteo ako helikopterska jedinica MUP-a zbog vremenskih uslova nije mogla da prihvati zadatak, zašto se išlo u Beograd kad je postojala alternativa sa mnogo boljim - skoro idealnim - uslovima za let?\nVazduhoplovni entuzijasti i stručnjaci koji prate šta se dešava u vazduhu i znaju kada neka letelica poleti. Te večeri neki od njih su podizali obrve.\n„To veče sam sedeo sa jednim od najrelevantnijih stručnjaka u toj oblasti, aktivnim pilotom, koji je, kada je čuo da je helikopter odleteo, rekao: ‘Ovi će da nastradaju’,“ kaže vojni analitičar Aleksandar Radić.\nU to vreme u Kragujevcu nije bilo magle, a precizni meteorološki podaci za aerodrome u Kraljevu i Nišu pokazuju da je vreme bilo idealno za letenje. Zašto onda baš Beograd?\nOdmah su se pojavile sumnje da je još jedno dramatično spasavanje trebalo da bude iskorišćeno u marketinške svrhe: da bi neko od zvaničnika dobio publicitet u medijima.\nMediji u Beogradu prate situaciju i očekuju dolazak helikoptera. To bi bila još jedna senzacija toga dana jer je nekoliko sati ranije ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović učestvovao u poteri za otmičarima dvogodišnje devojčice i postavio domaći zadatak svojim ambicioznim kolegama. Sumnja je opravdana jer je postalo uobičajeno da ministre gledamo u ulogama superheroja. Više nije dovoljno da rade svoj posao u kancelarijama ili da u nekim situacijama „siđu“ u narod da svojim prisustvom utiču na moral ugroženog stanovništva ili spasilačkih timova; sada oni moraju da se pokažu kao spasioci, specijalci, lekari...\nPre godinu dana je Aleksandar Vučić, u to vreme prvi potpredsednik Vlade, pored dovoljno spasilaca nosio u helikopter dete zarobljeno u smetovima kod Feketića. Ministar Lončar je pre nekoliko meseci - pored prisutnog medicinskog tima koji je pratio mališana obolelog od retke bolesti na lečenje u Nemačku - uneo dete u avion. Za vreme poplava u Obrenovcu zvaničnici su se gurali na čamcima i svojim prisustvom samo smetali spasiocima koji su, između ostalog, morali da paze i na njih. U svim tim situacijama ministri su pomagali „diskretno“, u prisustvu brojnih kamera i novinara.\nU odnosima s javnošću takve situacije su poznate kao „foto-oportjuniti“ ili „PR oportjuniti“ i obično se ne propuštaju.\nKorišćenjem medijskih trikova ministri dobijaju publicitet jer posao koji inače rade i treba da rade - pregovaranje, potpisivanje ugovora, sastanci, kolegijumi - nije medijski atraktivan i interesantan.\nUmesto da stvore uslove da sistem funkcioniše i bude spreman za ovakve situacije, oni tu nefunkcionalnost „krpe“ sopstvenom promocijom i angažovanjem.\nMinistar zdravlja ne treba da unosi decu u avion i dočekuje ih na aerodromu, već da omogući uslove za njihovo lečenje i da kvalitetnu zdravstvenu negu imaju i stanovnici van Beograda. Građanima ne treba medijska kampanja koja pokazuje kako ministar brine za njih, već da sistem odgovara njihovim potrebama. Angažovanje ministara u pojedinačnim, medijski atraktivnim slučajevima, neće pomoći Novom Pazaru, gradu sa više od 100.000 stanovnika i najvišim prirodnim priraštajem u Srbiji, koji nema uslove za lečenje beba. Primedbe se, naravno, ne odnose samo na ovu vlast.\n„Nisu Gašić i Lončar prvi političari koji se trude da dobiju medijski publicitet. To je nešto sa čime se susrećemo još od prvih višestranačkih izbora, ali pošto su sada izgubljeni životi, ovaj slučaj gledamo kroz duple naočare“, kaže politički analitičar Cvijetin Milivojević.\n„Toj neumerenoj gladi za publicitetom pripomažu novinari jer su ili željni senzacije ili svesno dopuštaju da budu izmanipulisani u cilju nečije promocije. Voleo bih da se jave ti novinari koji su pozivani da budu na aerodromu tada, pa da vidimo šta stoji iza toga.“\nU Ministarstvu odbrane nam je nezvanično rečeno da oni nisu zvali novinare. U Ministarstvu zdravlja kažu da ni oni nisu zvali redakcije, ali da su njih zvali novinari koji su to veče pokušavali da saznaju mesto sletanja helikoptera.\nTanjug je u 22.01 te noći objavio da će helikopter s bebom sleteti na aerodrom „Nikola Tesla“ u Beogradu, na kom će biti ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nDakle, na aerodromu je malog pacijenta čekao ministar zdravlja Zlatibor Lončar, a premijer Vučić tvrdi da se ministar tamo uputio tek kad je čuo da helikopter ne može da se spusti kod VMA. Premijer je izjavio da je ministar Gašić bio u Kruševcu, međutim, on se ubrzo po padu helikoptera našao na aerodromu.\nMediji koji su pratili akciju još od agencijske vesti da je beba zaglavljena u odronu pokušavaju da saznaju šta se događa i gde će helikopter da sleti, neki počinju da spremaju ekipe za slanje na teren. U tom metežu nekoliko medija prenosi pogrešnu vest da je helikopter sleteo, da je posadu i medicinski tim sa bebom dočekao ministar Lončar i da je beba prebačena u Institut za majku i dete. Novinarskih ekipa je bilo i na aerodromu i ispred Instituta za majku i dete.\nIspred Instituta za majku i dete došao je i direktor Radoje Simić i nekoliko lekara da dočekaju bolesnu bebu. Pitali smo ga kada mu je javljeno da stiže pacijent i otkud on tamo, odnosno da li se u to doba zatekao na Institutu ili je došao zbog toga što je najavljen dolazak ministra Lončara.\n„Zašto bi ja trebalo nekome da se pravdam? Vama nisam dužan da podnosim izveštaje, zna se koga treba da informišem. Razumite me. Već sam imao neprilike u koje me novinari uvlače ni krivog ni dužnog.“\nSimićeva reakcija je donekle razumljiva jer su neki mediji pogrešno preneli njegovu izjavu i izvestili da je dete stiglo. Ipak, to nije odgovor na pitanje da li je uobičajeno da direktor klinike dočekuje transport svakog bolesnog deteta.\nU Kliničkom centru u Kragujevcu situacija je bila obrnuta. Ispred nije bilo novinara, a malog Šahina su očekivali lekari, ali ne i direktor te ustanove.\n„To nije posao direktora. Ovde imam 1.100 kreveta i šta mislite kako bi bilo kada bih dočekivao svakog bolesnika. Mene niko nije ni obaveštavao jer nema potrebe, pošto to na operativnom nivou koordiniraju pedijatri. To su rutinske stvari“, kaže direktor KC u Kragujevcu Nebojša Arsenijević.\nPRITISAK NA PILOTE\nU hitnim slučajevima najbolja bolnica je ona koja je najbliža. Možda je Institut za majku i dete najbolja ustanova tog tipa u državi, ali Centar za neonatologiju u Kragujevcu potpuno je opremljen i bio je spreman da pomogne malom Šahinu kao što je pomogao hiljadama mališana.\n„Ovde duže od 40 godina pružamo te usluge. Imamo odličan Centar za neonatologiju, u kom rade vrsni stručnjaci u toj oblasti. Mi smo ovde apsolutno opremljeni za to. Ne možemo kardiohiruršku intervenciju na detetu da uradimo, ali ovo je nešto što radimo rutinski, svakodnevno“, kaže Arsenijević.\nKomisija za ispitivanje pada helikoptera završila je rad, ali rezultati, i pored obećanja načelnika Generalštaba Ljubiše Dikovića, još nisu predstavljeni javnosti. Ali šta uopšte očekivati kada je, i pre nego što su istrage završene, premijer poručio da neće dati Gašića i Lončara. Kakav epilog ovaj slučaj uopšte može da ima kada najmoćniji političar u državi to kaže i poruči da sam preuzima odgovornost jer bi i on isto učinio? Ako ništa drugo, taj manir ne ostavlja dobar utisak niti ukazuje na poštovanje demokratskih principa.\n„Ministri nisu njegovi baštovani. Odgovornost je neizbežna i jedno je od bitnih dostignuća političkog društva. Stvara se politički pritisak jer je premijer poručio: ‘Ja ne dam da oni budu odgovorni.’ Mislim da ima odgovornosti ministara i te kako“, kaže komentator lista Politika Ljubodrag Stojadinović.\nNekadašnji zamenik komandanta Vazduhoplovstva i protivvazdušne odbrane Vojske Srbije, brigadni general u penziji Sreto Malinović, smatra da je u ovom slučaju očigledno postojala „presija da se taj zadatak izvrši“ i da je to prevagnulo nad profesionalnom procenom.\nPoslednjih godina, pa i decenija, stvorena je klima u kojoj vazduhoplovci Vojske Srbije mogu sve što se od njih traži, bez skoro ikakvih materijalnih ulaganja u njih same i sredstava kojima to sve treba da urade. Ta očekivanja dodatni su pritisak na pilote i one koji im izdaju naređenja. Ti pritisci često su „uvijeni“ u smislu „možeš ti to“, „a ko drugi“, „nema boljih od vas“...\nJedan od pilota RV i PVO iz perioda sukoba sa NATO objašnjava da pilot tako sam sebe dovede u situaciju da nešto mora da uradi, ali uz „suptilnu“ podršku sa strane.\n„Pokojnom Milenku Pavloviću su punili glavu da moramo oboriti neki neprijateljski avion jer će u suprotnom propasti lovačka avijacija. To je lagani, kurvanjski pritisak. Njemu je let za Valjevo (prilikom koga je poginuo 2. maja 1999, prim. aut.) bio konačno olakšanje. Sistem te digne, pa se ti digneš, a ništa gore nije večno ostalo. I Jurij Gagarin je pao kad je pomislio da je sve ono što piše u novinama. Pretpostavljeni služe da zaštite pilota od njega samog“, priča ovaj pilot, koji je želeo da ostane anoniman.\nDakle, oni mogu i hoće mnogo, ali u realnosti to ipak ima neke granice. To su ljudi sazdani od krvi i mesa, čvrste volje i hrabrosti, ali i svojih problema, kredita, dugova... Imaju decu koju treba školovati, odvesti na terapiju, poslati na ekskurziju, ostarele roditelje o kojima treba brinuti, račune koje treba platiti. Nisu svemogući. Napravili smo od njih heroje - neko jer je lakše kad znaš da heroj postoji, a neko da bi se slikao sa njima - u to smo poverovali i mi i oni i počeli smo da podrazumevamo da mogu šta god poželimo. A oni mogu onoliko koliko su opremljeni i obučeni i neopterećeni egzistencijalnim i materijalnim problemima svojih najmilijih.\n„Ne znam kada će nekome pasti na pamet da se slika za novine ili će odlučiti da bi tog dana mogao postati ‘heroj’, pa će narediti mom mužu da leti u nebezbednim uslovima ili na neispravnoj letelici“, otkrila je za portal tangosix.rs svoje svakodnevne zebnje supruga jednog pilota.\nTakvi ljudi su i ovog puta pokušali, zbog malog Šahina, koji je imao nesreću da se rodi u gradu bez respiratora, u zemlji gde se vojska iskorišćava, a da se u nju ne ulaže; gde je - kako kaže novopazarski anesteziolog Nermin Duštinac - važno gde će helikopter sleteti, a ne da li će sleteti; gde je lepa fasada važnija od solidnog temelja; gde se umesto živog čoveka više ceni mrtav heroj. Ti ljudi nam trebaju živi.\n(Tekst je objavljen u 7. broju magazina Newsweek (23. Mart 2015.), koji sada izlazi jednom mesečno.)\nPIŠU Ratko Femić i Igor Salinger\nNOVI NEWSWEEK EKSKLUZIVNO Potresna ispovest sina Omera Mehića: Oni imaju heroja, a ja nemam oca\nTagovi NesrećaBratislav GašićPilotOmer MehićHelikopterRatko FemićBroj-07Newsweek


Penthaus sa baštom od 290 kvadrata - Lux Life luksuzni portal\nNekada omiljeno okupljalište glamuroznih filmskih zvezda i muzičara, ovaj lokalitet je postepeo gubio svoju privlačnost. Ipak, on se sada poput feniksa uzdiže iz vatre i osvaja dvadeset prvi vek. Brojne znamenitosti, poput Sanset tornja i novih hotela, menjaju njegovu panoramu iz korena. Montage resort & residence brend odlučio je da podari malo svoje magije ovom delu sveta, lansirajući novu holivudsku lokaciju – Pendry Hotel and Residences West Hollywood.\nUlazni deo ovog hotela i boemski prostori za obedovanje postaće glavni hit Sanset bulevara, dok će moderna vizija luksuza okarakterisati sve njegove sobe i javne prostore. Ipak, dragulj ovog poseda biće četrdeset rezidencija koje se grade iza samog hotela, a iz kojih će se pružati pogled na okean i brojne druge znamenitosti.\nRenomirani arhitektonski studio Ehrlich Yanai Rhee Chaney Architects konstruisali su rezidencije kao stepenastu strukturu, pa će tako u ponudi biti nekoliko penthaus jedinica sa privatnim terasama i neverovatnim otvorenim prostorima. Građevina je takođe dobila LEED Silver sertifikat, a sadrži veličanstvenu pejzažnu arhitekturu koje potpisuju LifeScapes.\nJedna od prvih jedinica koje će biti na prodaju jeste broj 803, dupleks koji ima više otvorenih prostora i đakuzi na gornjoj terasi. Sa površinom od 290 kvadrata, eksterijer je veći od enterijera koji meri 280 m2, što je zaista neobična pojava.\nSa cenom od 13 miliona dolara, ovaj dom sa tri spavaće sobe i četiri kupatila maksimalno koristi svoju lokaciju z pomoć prozora od poda do plafona koji su duplo glazirani. Privatni lift će vas dovesti direktno do stana od rezidencijalnog lobija, dok je tu i drugi servisni lift za dostavu i slično tome.\nDizajn enterijera ove jedinice potpisuje Martin Brudnizki, sa neverovatnom kuhinjom sa ormarićima od bele hrastovine, drvenim podovima i velikim Calacatta Borghini mermernim ostrvom. Vrhunski aparati uključuju Sub-Zero dual-zone vinski frižider, dok dom takođe dolazi sa opcijama uvođenja sistema pametne kuće.\nPrimarna spavaća soba sadrži Poliform ugradni garderober i gigantsko kupatilo koje poseduje ambijent spa centra sa zidovima od prirodnog kamena, podovima i umivaonicima od istog materijala. Unutar rezidencijalne građevine, stanari će imati pristup fitnes centru, loži, sali za sastanke, vinskim ormarićima i sobi za degustaciju, uslugama konsijerža i obezbeđenja i mnogim drugim uslugama. Zajedno sa McLaren brendom, Pendry planira da kreira super garaže pravljene po meri.\nNaravno, stanari će imati pristup pogodnostima hotela, od posete restoranima do spa centra, kao i privatnom bioskopu, fitnes i joga studijima, i Britely klubu, koji omogućava ulaz krovnoj loži, muzičkom prostoru i kuglani.


Zanimljivosti | LAJKOVAC NA DLANU - Part 2\nPosted on December 9, 2018 December 9, 2018 by Snežana Bilić\nRuska novinarka Elena Natikina godinama piše o našoj zemlji, a vrlo često o Lajkovcu,Kolubari, vodenicama, starim crkvama… Još kada je imala 22 godine,o našoj zemlji nije znala puno a tada je radila za ženski časopis “Slavjanka” i “Pravoslavnu Moskvu”. Na izložbi Srpkih umetnika galeriji “Teatra dramskih umetnosti”u Moskvi 2010 godine upoznala vajara Milutina Rankovića,koji je sa svojim skulpturama i majstorskim časom, privukao pažnju moskovske javnosti, a bila je to i poslednja velika izložba tog tipa u ovoj sigurno najlepšoj savremenoj galeriji glavnog grada Rusije , jer je kasnije promenila izlagačku koncepciju. Elena je sa još jednom koleginicom poželela da poseti […]\nUz Titovu sliku, grb i zastavu SFRJ, zastavu njegove partije i parolu ” Proleteri svih zemalja ujedinite se”, Vlajko Jevtić iz Lajkovca, železničar u penziji i vlasnik crvene knjižice s brojem 54, danas umesto porodične slave Lazarevdana slavi 29. novembar. I tako radi blizu pet decenija. Na Vlajkovoj kući , koja je pored magistralnog puta za Valjevo je zastava SFRJ, zastava Komunističke partije i parola “Živeo 29. novembar”. I taj prizor svakodnevno privlači pažnju prolaznika. U predvečerje svoje slave, drug Vlajko, kako se obavezno predstavlja, za portal LAJKOVAC NA DLANU je rekao, da je 29. novembar počeo da slavi kao […]\nLajkovačko Planinarsko-smučarsko društvo „Ćira“ danas organizuje tradicionalnu i izuzetnu, kulturno – istorijsku akciju republičkog karaktera „Stazama Kolubarske bitke“. Interesovanje za ovu akciju je izuzetno veliku, a sama akcija privlači veliku i dužnu pažnju šire javnosti, koju uistinu i zavređuje. Okupljanje učesnika je zakazano za 8 časova na platou Železničke stanice, a polazak je u 9 časova. Staza je dužine 16 kilometara i vodi od Lajkovca preko Markovića puta do spomenika Dimitriju Tucoviću na Vrače brdu, pa do Čovke i spomen kosturnice u manastiru Ćelije, gde će učesnici biti upoznati sa istorijom ovog kraja i zbivanjima u Prvom svetskom ratu. Povratak […]\nPosted on November 21, 2018 November 21, 2018 by Snežana Bilić\nRepublička akcija PSS – organizator PSD “Ćira” Lajkovac Hodajmo istorijskim stazama i bogazama naših predaka! 25. NOVEMBAR 2018. – NEDELJA (od 7 do 20 časova) Dobro došli na izuzetnu (kulturno – istorijsku) republičku akciju PSS!\nU okviru projekta „Osnaživanje žena migranata“, koji Crveni krst Beograd realizuje uz podršku Fondacije „Koka Kola“, juče je u galeriji Kulturnog centra Lajkovac otvorena izložba žena migrantkinja iz Centra za azil Bogovađa, pod nazivom „Ceo svet je naš dom“. Predmeti i crteži su nastali u kreativnim radionicama projekta, tehnikama dekupaža, oslikavanja na teglama, izrade i oslikavanja keramike, makrama i končanih ukrasa. Izložbi je prisustvovalo tridesetak migrantkinja, koje su učestvovale u kreativnom radu. Prisutne su pozdravili sekretar Crvenog krsta Beograd Ivana Marisavljević Dašić, direktorka Kulturnog centra u Lajkovcu Snežana Škorić i predstavnica Komesarijata za izbeglice. Migrantkinje su na otvaranju pokazale znanje […]\nPosted on October 24, 2018 by Snežana Bilić\nU LAJKOVCU GOSTUJE CIRKUS\nU Lajkovac je stigao putujući cirkus “Melano”. Sa senzacionalnim programom cirkus “Melano”gostuje u četvrtak 25. oktobra. Početak predstave je od 18 časova u sali lajkovačkog bioskopa. “Melano” je novosadski cirkus sa dugom tradicijom i njegov moto je “Spektakl, zabava i emocije.” Posetioci će, saznajemo, imati priliku da vide brojne atrakcije, komične scene u predstavi, zanimljive tačke i da uživaju u vrhunskoj zabavi za sve uzraste koju pružaju artisti i artistkinje cirkusa “Melano”. Cena ulaznica za decu je 250 dinara a za odrasle 350 dinara. Ovo je još jedan u nizu zanimljivih sadržaja na sceni višenamenske sale Kulturnog centra “Hadži Ruvim” […]\nDVE DONJOLAJKOVČANKE U TRCI ZA KRUNU\nU trci za ovogodišnju krunu Miss Turizma Srbije nalaze se dve komšinice iz Donjeg Lajkovca: Marijana Ivković (19 godina) student i Jovana Rakić (20 godina), student druge godine Ekonomskog fakulteta u Beogradu. Podsećamo, Lajkovčanka Mirjana Božović, tada student građevine, bila je 2007. godine prva zvanična mis Srbije, na takmičenju za Miss Turizma Srbije učestvovale su prošle godine Andrijana Sedić i Marija Čitaković iz Lajkovca, a sada su ponovo u trci za krunu dve Lajkovčanke. U međuvremenu, Marija Čitaković je uspešno učestvovala na brojnim takmičenjima lepotica. Svaka promocija Lajkovca je dobro došla i ovo je sigurno jedan od lepših načina da […]\nPosted on October 1, 2018 by Snežana Bilić\nPREDAVANJE “VAŠARI – NEKAD I SAD”\nGradska biblioteka Lajkovac ove sedmice organizuje predavanje na temu “Vašari – nekad i sad” istoričara dr Vladimira Krivošejeva. Predavanje će biti održano u četvrtak 4. oktobra u 19 sati u Velikoj sali Opštine Lajkovac. “Tradicija srpskih vašara postoji i danas i nisu je smenile mode novog vremena. Istoričar Krivošejev govoriće nam o tome, kakvu su nekada ulogu vašari imali u društvenom životu, a kakvu imaju danas. Još mnogo toga o tipovima vašara i dešavanjima koja su ih pratila, čućemo na samoj večeri,” rekao je u ime organizatora mr Daren Milivojević.\nPosted on September 11, 2018 September 11, 2018 by Snežana Bilić\nDUŠANOVI PLEMIĆI U ĆELIJAMA, STRMOVU I NEPRIČAVI\nLegendu o našim precima, zabeležio Milutin Ranković: Legenda o plemićima Marku, Stepanu, Petku, Doki-Evdokiji u Srednjoj Kolubari i Tamnavi, vekovima se prenosi sa kolena na koleno. Nema dovoljno istorijskih podataka da sve to potvrde, ali narodno predanje, posebno kada je reč o izgradnji crkava u Markovoj Crkvi i Stepanju, ni do današnjih dana nije utihnulo. Govori se da su ovi velikaši potomci Efrema-Efrosina (narodno Jevrema), kovača Cara Dušana, koji se ba vio ukrštanjem raznih vrsta stoke, te je između ostalog stvorio mule i mazge, a poseban akcenat je davao na uzgajanju bivolica. Petkove zemlje su bile sa desne strane LJiga […]\nPRIČA SUBOTIČKOG PORTALA O ELEKTROMOBILU\nU moru stereotipnih tekstova, danas pažnju privlači jedan tekst objavljen na portalu http://www.slobodnasubotica.rs/ , pod naslovom “Elektromobil u “Severu” razvijen još 2002.” Možda tekst ne bih ni pročitala, automobili mi baš nisu interesna sfera, ali s obzirom da je autor teksta naš zemljak, poštovani kolega Branko M. Žujović, poreklom iz Vračevića, i znajući pouzdano da se pera latio sa razlogom, ipak pročitah tekst, koji nikoga ne može ostaviti ravnodušmom. Tekst kolege Žujovića potvrdio je po ko zna koji put, tu neku našu kob, da ne prepoznamo dobru ideju, ne podržimo inovaciju, a da posle olako prihvatamo tuđe novotarije, koje nam […]


Da li znate šta kafa radi vašem organizmu?\nKao sirene iz grčke mitologije koje su pevanjem mamile moreplovce i vodile ih u sigurnu propast, braon napici su podjednako opčinjavajući. Njihova pesma je slatka, ali je kraj zaista gorak.\nSlađa, srednja ili možda bez šećera? Kakvu kafu vi volite? Ili još bolje pitanje – da li ste se ikada zapitali šta je zapravo taj magični napitak koji vas ujutru „vrati u život“ ili vam uveče pomogne da ostanete budni i pređete još jedno poglavlje?\nIstina je, kao i sam ukus kafe, gorka. Međutim, pomoći će vam da shvatite šta svakodnevno unosite u organizam i kako ga trujete.\nKafa – prijatna navika ili otrov?\nMnogi smatraju da kafa nije štetna ukoliko se popije samo jedna dnevno, jer „jedna k’o nijedna“. Međutim, iako odlazak na kafu sa društvom deluje bezopasno i kao tako se duboko ukorenilo u naš svakodnevni život, nauka govori drugačije.\nNaime, prema brojnim istraživanjima, upotreba narkotika, odnosno kafe, uzrokuje niz simptoma u telu:\npostepenu zavisnost koja je, da bi se postiglo uobičajeno delovanje, praćena potrebom stalnog konzumiranja kafe, povećanja doze ili učestalosti konzumacije.\nNaučnici su primetili da je kod mnogih ljubitelja ovog opasnog napitka tokom perioda odvikavanja dolazilo do simptoma kao što su mučnine, glavobolje, razdražljivost, rasejanost i povećani umor.\nIako se retko sreću, u nekim slučajevima se čak javljaju i psihosomatski poremećaji i jasni znaci agresije.\nFoto: U svetu se popije 2.25 milijardi šoljica kafe dnevno\nMetilksantin – ime neprijatelja\nJedno od osnovnih pravila ratovanja podrazumeva posedovanje sposobnosti da se poznaje i prepozna neprijatelj. U vojsku braon napitaka spadaju kafa, crni čaj (ruski, gruzijski, itd), razne vrste koka kola i čokolada.\nOvi proizvodi poseduju veliki broj različitih tipova hemikalija sposobnih da povrede ljudsko telo, pri čemu najpoznatija klasa spada u kategoriju metilksantina.\nRelativno je opšte poznato da supstance koje sadrže hemikalije iz familije metilksantina (kofein, teobromin i teofilin), koje se javljaju u prirodi, prouzrokuju oštećenje tela. Nije toliko dobro poznato da su ovi efekti rašireni, prostirući se od lobanje do tabana.\nRazlog za ova raširena oštećenja leži u prirodi metilksantina, njihovoj izuzetnoj sposobnosti da izmene protoplazmu ćelija i da se čak zakače ili koncentrišu u ćelijama neodredjeni period vremena, moguće je i u toku celog života osobe.\nZapamtite to ime – metilksantini, sa svojom familijom hemikalija. Možda ga ponovo čujete, kako se bude vršilo još istraživanja nekih omiljenih pića savremenog čoveka.\nKako kafa utiče na naš organizam?\nKofein izbacuje kalcijum iz organizma. Kao rezultat prekomerne upotrebe kafe kosti postaju krhke.\nIstraživači su ustanovili vezu izmedju upotrebe dve ili više šolja kafe dnevno i povišenih nivoa holesterola. Osam ili više šolja kafe dnevno može da izazove nervozu, strah, mučninu i uznemirenost kod pacijenata koji pate od psihičkih poremećaja (panike). Treće istraživanje je pokazalo da pijenje pet ili više šolja kafe na dan povećava rizik od srčanih problema 2,8 puta.\nKafa povećava proizvodnju hormona stresa, što može dovesti do lupanja srca, povišenog krvnog pritiska i simptoma anksioznosti.\nKofein proizvodi značajno usporavanje dotoka krvi do mozga. Posle razlaganja kofeina, protok krvi do čeonih režnjeva mozga se značajno povećava. Ne zaboravite da se kofein ne nalazi samo u napitcima, već i u lekovima protiv prehlade i glavobolje.\nU jednom istraživanju je povećana upotreba kofeina bila povezana sa značajno većim brojem slučajeva nepravilnog položaja bebe pri porodjaju, kao i veći broj pobačaja ili fetalnih smrti. Medju 1.529 žena u ovom istraživanju, samo šest je reklo da nisu uzimale kofein ni u jednom obliku pre ili tokom trudnoće!\nVeć najmanje dve decenije se zna da je kofein mutagen i da oštećuje hromozome. Zbog ovakvog delovanja kofeina krajnje je nepoželjan za veoma mlade osobe ili osobe koje još uvek mogu da radjaju decu. Naravno, čim prodje doba radjanja dece, ulazi se u doba raka. Prema tome, moramo se suočiti sa činjenicom da, u stvari, u životu čoveka nema perioda u kome je bezbedno koristiti kofein.\nNizak pritisak + kafa = začarani krug\nRedovnim konzumiranjem kofeina smanjuje se osetljivost tela na ovu komponentu. Kada smanjimo upotebu kafe telo počinje aktivno da proizvodi adenozin – supstancu koja je uključena u važne biološke procese i koja u velikoj meri utiče na stimulaciju sna i suzbijanje budnosti.\nTo takođe dovodi do naglog pada pritiska, što zatim prouzrokuje nakupljanje krvi u mozak i kao rezultat – pojavu glavobolje. Zato konzumenti kafe moraju s vremena na vreme „napuniti baterije“ šoljicom ili dve kafe da bi mogli da funkcionišu.\nU suprotnom pašće im pritisak i zaboleće ih glava i umesto da prebrode početni period odvikavanja od kofeina oni upadaju u začarani krug i „podižu“ pritisak još jednom šoljicom.\nKafa bez kofeina – manje zlo ili ipak ne?\nAko ste mislili da je šolja kafe bez kofeina nešto u čemu ćete moći da uživate, ali bez griže savesti da radite nešto loše za svoj organizam, varate se.\nNaširoko korišćeni rastvarač zvani trihloretilen je nekada primenjivan za uklanjanje kofeina iz kafe, a i dalje se koristi u livnicama za čišćenje metala. Prijavljeno je da je ova hemikalija kancerogena kod životinja. Iako su u tim eksperimentima primenjivane velike doze, nije ohrabrujuće znati da su pića bez kofeina pre nekoliko godina bila podvrgavana trihloretilenu.\nPostoje i druge stvari u kafi, i običnoj i kafi bez kofeina, pored kofeina, koje pojačavaju sposobnost ovog napitka da prouzrokuje srčana oboljenja, rak, stimulaciju centralnog nervnog sistema i bolesti sistema za varenje.\nUlja iz kafe zvana „kafeoli“ su i dalje prisutna, i nadražuju stomak i ostatak sistema za varenje, stimulišući veću proizvodnju kiseline.\nIskreno, upotreba kafe i drugih napitaka oslobođenih kofeina umesto napitaka sa kofeinom je kao zamenjivanje oštrog kamena iz desne cipele za oštar kamen u levoj. Ovi napici obično prouzrokuju gubitak osećaja ukusa hrane zbog remećenja čula ukusa i mirisa.\nNe dozvolite da kofein vlada vama!\nDr Pavlov je obučavao pse stvarajući im navike; utvrdio je da je dodavanje kafe otežalo odvikavanje pasa od navike. Pavlov je nazvao kafu – „lepak za loše navike“. Možemo se zapitati da li su raširene, intenzivne i istrajne zavisnosti koje nalazimo danas pojačane skoro univerzalnom upotrebom braon napitaka.\nAko vas ovaj tekst nije ostavio ravnodušnim to znači da za vas još uvek ima nade i da što pre prekinete sa ovom naizgled naivnom navikom.\nNaglo ili postepeno, nije bitno, važno je da se potrudite da izbacite kafu, taj, kako ga je Pavlov nazvao “lepak za loše navike” iz života. To je jedan od prvih koraka na putu ka zdravom životu.\nDetaljnije o štetnosti kafe na ljudski organizam, i kako možete ostaviti ovu ružnu naviku možete pročitati u kratkoj knjizi “Otrov sa velikim K” autora Agate Treš.


Nadal ozbiljno zabrinut! Jedan udarac bi mogao sve da uništi, nešto mora da se menja! - Informer Ad\nDusan Tufegdzic | 20. 10. 2021.\nNadal ozbiljno zabrinut! Jedan udarac bi mogao sve da uništi, nešto mora da se menja!\nŠpanac Rafael Nadal zabrinut je za budućnost tenisa\nRafa smatra da moderan tenis ide u lošem smetu. Osvajaču 20 Gren slem titula se ne sviđa što je servis preuzeo primat i poziva na reakciju.\nRAFA, ZAR JE DOTLE DOŠLO? Nadal se oporavlja uz pivo! /FOTO/ sledeća vest\nRafa zabrinut za tenis\n- U prošlosti su talent i taktika bili mnogo važniji nego što su danas. Sportisti je bilo potrebno više pronicljivosti da bi se istakao i uspeo, dok se današnji tenis temelji na različitim konceptima - rekao je Nadal i nastavio:\nŠpanac kaže da nešto mora da se promeni.\n- Servis je udarac koji je najviše iskoristio tehnološke inovacije. Ako se rešenje uskoro ne pronađe, postoji opasnost da tenis postane talac tog jedinog udarca. Mislim da će se u sledećih deset godina situacija pogoršati - istakao je Nadal.\nRafa je trenutno na prinudnom odmoru, oporavlja se nakon povrede, a videćemo da li će biti spreman za Australijan open, prvi grend slem naredne godine.\nsport tenis Rafael Nadal Australijan Open povreda


Sport i sportske vesti iz Sremčice - Naša Sremčica\nNaslovi Sport Sremčica\nVeć smo pisali o košarkaškom klubu Šuter iz Sremčice koji okuplja nekoliko selekcija košarkaša. Kako su u sezoni 2017/2018 imali značajnih uspeha, red je da se napiše koja reč o tome. Sve četiri takmičarske selekcije su zabeležile pobede. Juniri su nadigrali KK Zmaj, kadeti KK Torlak, mlađi pioniri i pioniri selekcije KK Mionica. Čestitamo! Dajemo kratak video izveštaj najboljih trenutaka utakmice KK Šuter i KK Mladost.2. memorijalni košarkaški turnir PRIJEDORU\nfebruar 11, 2018 februar 12, 2018 Bojan Mijić0\nBaraž za Zonsku ligu Beograda: Sremčica - Stepojevac Fudbaleri iz Sremčice sanjaju o ulasku u Srpsku ligu, ali na tom putu moraće da pobede svoje velike prijatelje i još veće protivnike iz Stepojevca. Taj derbi, čekali su dvadeset godina. Dva mesta nadomak Beograda igrala su međusobno desetak puta, ali ulog nije bio nikada kao sada. Na utakmici za koju su živeli Sremčica i Stepojevac, bio je novinar "Oko magazina". Gledaćete\njul 2, 2017 avgust 4, 2017 Bojan Mijić0\nKošarkaški klub Šuter\nKošarkaški klub Šuter je najmasovniji klub u Sremčici koji okuplja dečake i devojčice uzrasta od 5 do 18 godina. Osnivač i glavni trener u klubu je Milan Vujičić, FIBA košarkaški trener i magistar nauka u sportu i rekreaciji, sa višegodišnjim internacionalnim iskustvom. Klub je deo sportskog udruženja Elite Athlete iz Sremčice.Klub Šuter je osnovan 2002. godine i u periodu do 2005. godine kroz klub je prošlo više stotina igrača, među\njun 20, 2017 januar 26, 2018 Bojan Mijić0\nKošarkaški klub Gorica Sremčica\nKošarkaški klub Gorica iz Sremčice je osnovan na Vidovdan 28.06.2004. godine. Osnivači kluba su dva bivša košarkaša Simić Zoran i Radunović Nikola. Za proteklih dvanaest godina, koliko postoji klub, trudili smo se da decu koja su članovi kluba, naučimo osnovama košarke i da im kroz samo treniranje prikažemo lepotu košarkaške igre. Do sada je kroz klub prošlo više stotina, dečaka i devojčica različitih uzrasta a trenutno u klubu treniraju dve\njanuar 3, 2017 februar 10, 2017 Bojan Mijić0\nGalerija Naslovi Sport Sremčica\nFudbalski klub Sremčica\nISTORIJA I TRADICIJA FUDBALA U SREMČICI Prema kazivanjima, klub je osnovan 1937. godine. Posle velikog uspeha državne reprezentacije na Svetskom prvenstvu u Urugvaju – deoba trećeg mesta, popularnost fudbala u Srbiji naglo raste. Omladina Sremčice sve se više interesuje za fudbal. Poznato je da je prvu pravu fudbalsku loptu u Sremčicu doneo Milija Cija Miljković, jedan od prvih beogradskih đaka i kasnije jedan od najistaknutijih fudbalera prve predratne generacije, za\njanuar 3, 2017 avgust 11, 2017 Bojan Mijić0\nNe znam kako Vama, ali vožnja bicikla meni donosi jedno sasvim novo iskustvo. Dok točkovi prolaze preko jesenjeg žutog opalog lišća dostižem mir koji mi je prekopotreban nakon užurbane gradske vreve i stresne radne nedelje. Dogodi mi se da upravo tu na toj stazi, na tom mom dvotočkašu, život dobije svu svoju jezgrovitost i punoću. Šarenilo života... ljude u odeći različitih boja, deca, psi, žamor, boje godišnjeg doba, koje prolaze\njul 11, 2015 februar 6, 2017 Bojan Mijić0


Revija počinje danas i traje do 20. januara\nNeka od najboljih muzičko-filmskih ostvarenja biće predstavljena u okviru ovogodišnjeg, osmog izdanja revije “Mjuzikl - filmska rapsodija” koju organizuje Kulturno-informativni centar “Budo Tomović”. Revija počinje danas i traje do 20. januara, a sve projekcije filmova će biti organizovane u sali Dodest, sa početkom u 17 časova.\nReviju će otvoriti dosve proje kumentarno - koncertni film “To je to” (2009) koji čini kompilacija intervjua, proba i snimaka o Majklu Džeksonu iza kulisa dok se pripremao za seriju rasprodatih koncerata u Londonu.\nNa sjutrašnjem repertoaru je biografska priča o legendarnom pjevaču legendarnih Bitlsa, Džonu Lenonu, u pitanju je mjuzikl “Džon Lenon - Zamisli“ iz 1988. godine, a za kraj trodnevne revije planiran je dokumentarni film “Selin: Kroz oči svijeta” (2010) o svjetskoj turneji jedne od najpoznatijih zvijezda u istoriji pop muzike Selin Dion.\nShodno odluci Instituta za javno zdravlje Crne Gore usljed pandemije virusa korona, broj mjesta je ograničen.\nMjuzikl - filmska rapsodijaKIC Budo TomovićTo je toMajkl DžeksonDžon Lenon - ZamisliSelin - Kroz oči svijeta\n01.03. 11:47 h\t2240\n01.03. 11:34 h\t1949\n01.03. 11:59 h\t1880\n01.03. 12:09 h\t1603\n01.03. 11:20 h\t1307


FoNet portal :: Pretraga / tagId=35412 / position=2\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je da će svim poljoprivrednicima biti omogućene subvencije. "\nSubvencije za zamenu kasa\nZahtevi do 1. novembra\nNLB Banka i Komercijalna banka, članice NLB Grupe, pozvale su danas u saopštenju zainteresovane poljoprivrednike da iskoriste preostalo vreme do isteka roka 1. novembra i podnesu zahtev za kreditiranje, uz subvenciju Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nFunkcioner SNS prvi na konkursu\nPredsednik Skupštine grada Vranja Dejan Tričković iz Srpske napredne stranke prvi je na listi građana za subvencionisanu zamenu stolarije, saopštio je Gradski odbor Stranke slobode i pravde iz Vranja.\nStop pljački poljoprivrede\nPotpredsednik Stranke slobode i pravde (SSP) Dejan Bulatović izjavio je danas u Zrenjaninu da SSP predstavlja svoj plan za poljoprivredu i da je prva tačka to da se mora prestati sa pljačkom poljoprivrednika, te da će kada padne aktuelna vlast subvencije vratiti na 12.000 dinara po hektaru.


Kako je nastala Srpska nova godina – Treće oko\nKako je nastala Srpska nova godina\nTreceOko January 12, 2016 Kako je nastala Srpska nova godina2016-01-12T21:36:13+00:00 Nepoznata prošlost\nDoček julijanske nove godine, 13. januara, bio je proglašen državnim praznikom, da bi potom bio zabranjen. Što su sankcije vlasti bile žešće, to je narod, u inat vlastima – slavio raskošnije… i tako, sve do današnjih dana\nSrbi su među retkom narodima u svetu koji su stvorili sopstvenu novogodišnju proslavu pa je zato uporno nazivaju Srpskom novom godinom, iako naučnici smatraju da je ona starokalendarska, po računanju vremena koje je ustanovio Julije Cezar, po čemu se naziva i – julijanska. Srpska Nova godina jeste pravoslavna, jer je slave Rusi, Gruzini, monasi na Svetoj Gori, pa čak i pravoslavni Japanci. Ipak, njen smisao je drugačiji jer je od verskog postala nacionalni praznik u međuratnoj Jugoslaviji, u inat vlastima koje su smislile da Srbi treba da prihvate “integralno jugoslovenstvo” i njime zamene sopstveni identitet. Još se prkosnije Srpska nova godina slavila u komunističkoj SFRJ, iako su slavljenici, u slučaju da ih ideolološki ispravne komšije prijave, išle pravo na saslušanje u policiju. U najboljem slučaju… Ipak, baš je to davalo čar slobodarstva i nepomirljivosti s diktaturom pa se zbog proslavljanja Srpske nove godine i rado i često rizikovalo.\nBaš zato, kad je ovaj praznik kasnih devedestih postao dozvoljen, čak i po volji vlastima, oduševljenje za njega je malo splasnulo, pa se praznovao skromnije. Međutim, kako je globalistički pritisak počeo da raste i Srpska nova godina je ponovo dobila na popularnosti.\nAkcija i – reakcija\nDa bi se ova neobična priča razumela, moramo da se vratimo u 16. vek kad papa Grigorije reformiše kalendar, koji prihvata ceo katolički Zapad. Ovaj papski kalendar, nazvan gregorijanski, pravoslavne zemlje naravno nisu prihvatile i nastavile su da računaju vreme po starom julijanskom kalendaru, koji su smatrale verodostojnijim jer je važio u vreme Isusa Hrista.\nKako je osmansko carstvo sve više potiskivano sa iz Evrope a nauka, komunikacije i privredna razmena napredovale, sve češće se postavljalo pitanje usklađivanja kalendara, iz praktičnih razloga. S tim obrazloženjem je i Kraljevina SHS za vancrkvene svrhe usvojila “novi” gregorijanski kalendar. Srbima to nije smetalo. Štaviše, tad se Srpska pravoslavna crkva zalagala za usklađivanje kalendara, pa je za rešavanje ovog problema angažovala velikog naučnika Milutina Milankovića. Srbima nije smetalo ni što zapadna jugoslovenska braća slave Božić ranije, niti što njima i partnerima iz inostranstva čestitaju Novu godinu po gregorijanskom kalendaru. To se radilo još od vremena kad je Knjaz Miloš izborio autonomnu Srbiju i u njoj uveo taj lep običaj građanske pristojnosti. Međutim, Srbi su postali vrlo sumnjičavi prema gregorijsnakom kalendaru 1923. kad je iz Zagreba zvanično poručeno da pravoslavna slavlja štete privredi i trgovini. Sugerisano je da pravoslavci treba da slave Božić istog dana kad i katolici.\n– Trgovinsko-obrtnička komora iz Zagreba podnela je 12. februara 1923. predstavku Ministarstvu socijalne politike o potrebi izjednačenja kalendara s obzirom na štete koje po privredu proizvodi slavljenje verskih praznika po dva kalendara. Komora je smatrala da bi izjednačenje kalendara uticalo i na smanjivanje verskih razlika u zemlji. Protivnici promena u Pravoslavnoj crkvi plašili su se prelaska na novi kalendar zbog unijaćenja – navodi istoričar dr Radmila Radić.\nIsti zahtevi su stizali iz hrvatskih gradova gde su bili jaki centri monaškog reda franjevaca, nosilaca ideje da u Hrvatskoj i BiH nema srpskog stanovništva, već samo popravoslavljenih Hrvata, koji treba da se vrate iz šizme pravoj veri i hrvatskoj naciji. Nametanje kalendara počelo je da liči na krstaški rat.\nČašu je prelio zahtev tadašnjih novokomponovanih srpskih bogataša – ratnih profitera, koji su tražili da se kalendar dodatno podesi u njihovom interesu tako da i Božić i Uskrs padaju uvek u dane vikenda, da ne bi imali gubitke zbog praznika.\nTakav beskrupulozan pritisak je Srbe toliko iziritirao da su 1923. starokalendarsku, julijansku Novu godinu počeli da praznuju kao srpsku i „opozicionu“ i to što javnije i prkosnije, iako nije bila državni praznik.\nDoček Srpske nove godine 1923. u beogradskoj “Kasini”\nŠtaviše, pominjanje Srpske nove godine i tada je moglo da napravi problem slavljenicima jer je kralj Aleksandar Karađorđević ustavom 1921. zabranio proslave s “plemenskim” obeležjima, što se u praksi odnosilo uglavnom na Srbe. Beograd je kao i obično bio nosilac slobodarskog duha pa je prvu proslavu Srpske nove godine organizovala prestonička „Kasina“. Već sledeće godine pridružile su joj se kafane, bioskopi, domovi ratnika-invalida širom Srbije u kojoj je buknula “kalendarska buna”.\nDnevni listovi su 1. januara po julijanskom, odnosno 14. po zvaničnom gregorijanskom kalendaru bili krcati malim oglasima u kojima se čestitala Nova godina. Čestitke su između ostalih redovno slali i Hotel Pariz iz Kraljeva, krojač Branko S. Milanović iz Zemuna, fabrikant kafe Sava Đorđević koji naglašava da je Jermenin, apotekar Danilo Aleksić iz Kuršumlije…\nTako je palo u zaborav da čestitanje građanske Nove godine u stvari nije bila nikakva novost u Srbiji. Ovaj praznik se pojavio i uvrežio paralelno s formiranjem obnovljene države i građanske klase.\n– S novom godinom probudio se kod nas društveni život. Veselja započinju, prijatelji se sastaju u privatnim društvima, vesele se i u prijatnoj zabavi provode. Kud god da se okreneš, od svuda ti svirka uši zaglune – preneo je novogodišnju atmosferu 1. januara 1847. godine, po julijanskom kalendaru, reporter „Srbskih novina“.\nUkazom kneza Aleksandra Karađorđevića 1850. Nova godina je uvrštena u državne praznike. Tako su novine 1. januara, 1851. izveštavale o veselom dočeku u beogradskom visokom društvu.\nSvi su sumnjivi!\nVeselom građanskom prazniku crkva se nije protivila jer je u to vreme božićni post već prošao. Naime, državni kalendar Kneževine a zatim Kraljevine Srbije bio je julijanski pa je Badnji dan slavljen kad mu je i vreme, 24. decembra stare godine, a sledio je porodični praznik Božić u sledeća tri dana. Dakle, isto kao i kod katolika i protestanata, s tim što je gregorijanski kalendar “žurio” 13 dana. Problem je nastao uvođenjem u službenu građansku upotrebu gregorijanskog kalendara, dok je crkveni ostao julijanski, pa je pravoslavni Božić “po novom” slavljen 6. januara što je Srbe stavljalo u iskušenje da prekinu post zbog proslave Nove godine. Međutim, ni to nije bio nerešiv problem, koliko upornost jugoslovenskih vlasti da se ukinu srpski nacionalni praznici. O tome govori podatak da je 1928. čak zabranjeno srpskim udruženjima da organizuju proslave godišnjicu proboja Solunskog fronta! Vlasti su insistirale da je taj podvig izvela jugoslovenska vojska, iako Jugoslavije u tom trenutku još nije bilo ni na vidiku, a Srbi su u Velikom ratu često borili protiv buduće “južnoslavenske braće” koja im je okupirala zemlju u austrougarsim uniformama.\nOglasi u novinama – pozivi za doček, čestitanja i poslovni oglasi…\nIako je otvoreni hrvatski separatizam i antijugoslovenstvo bio očigledan još pre stvaranja zajedničke države, propagandna mašina kralja Aleksandra je insistirala isključivo na ukidanju tradicija Srbije, da bi od Srba postali Jugosloveni. Početak Drugog svetskog rata pokazao je da je eksperiment propao, na štetu Srba. Posle rata Jugoslavija je obnovljena, voljom velikih sila. Brozov režim je radi stvaranja svetlije budućnosti najstrože zabranio proslavljanje Srpske Nove godine. Prema svedočenju savremenika čak i ljudi rođeni 13. januara bili sumnjivi ako obeležavaju rođendan baš tog “nepristojnog” dana. U Arhivu Jugoslavije postoje dokumenti kojima se striktno naređuje da se novogodišnji pokloni povlače iz prodaje u vreme verskih praznika. To nije važilo za katolički Božić, jer je prethodio internacionalnoj proslavi Nove godine, već samo za pravoslavni Božić i Mali Božić – srpsku Novu godinu. Postojala je i striktna naredba da 13. januara kafane moraju da se zatvore najkasnije do 22 sata. Ipak Srbi su nastavili da je slave, krišom i iz inata, kao slobodarsku i patriotsku tradiciju. I tako, do današnjih dana…\nKako je četvrtak postao petak\nOdjek kalendarskih eksperimenata čuo se 1945. i iz Bileće, gde je od pamtiveka, gradski pazarni dan bio četvrtkom, zabeležio je Momo Kapor. Po obližnjim selima niko nije govorio: “Hoćemo li na pazarni dan u Bileću, nego samo: “Oćemo li u četvrtak dolje?” Situacija se promenila dolaskom Brozovog režima.\n– Pazarni dan četvrtkom bio je petsto godina pod Turcima, pa onda pod Austrijom, pa za vreme Kraljevine Jugoslavije, pa dok je trajala italijanska okupacija, a onda nemačka, da bi se prvog dana nakon oslobođenja odlučilo na najvišem mestu u opštini da se raskine sa tradicijom i da se okrene novi list – zapisao je Kapor. – Predsednik opštine, tako, odluči da se najpre promeni najteža i najsudbonosnija stvar za novi poredak – da pazarni dan više ne bude četvrtkom, što nas veže za feudalnu i buržoasku tradiciju, nego da bude u petak, i tako bi. Na bilećku pijacu izađe dobošar Meho, koji je imao najjači glas u čitavom kraju, i zabubnja po dobošu, što je tada bio jedini hercegovački Internet. “Ćuj i poćuj narode”, zagrme kad se okupiše ljudi, “Došo aber od narodne vlasti, da ćetvrtak nije više u ćetvrtak, nego da je ćetvrtak u petak i da se toga svako mora strogo pridržavati!”\n(Tekst je zaštićen Zakonom o autorskim pravima i nijedan njegov deo ne sme se reprodukovati bez dozvole)\n« Tajni život srpskog vladara iz senke\nZagrmelo na Mali Božić! »


Adnan Šerak odmara od zatvora mjesec dana radi liječenja – Visokoin.com\nAdnan Šerak odmara od zatvora mjesec dana radi liječenja\nDeset dana prije ranjavanja na Alipašinom Polju, izašao iz zeničkog zatvora iskoristivši godišnji odmor, za vrijeme kojeg nije trebao napuštati mjesto boravka u Ilijašu. Međutim, on je to učinio i zloupotrijebio godišnji odmor, potvrđeno je u zeničkom KPZ-u. Istraga o pucnjavi na Alipašinom Polju, u kojoj je ranjen Šerak, je u toku.\nOn je nakon ranjavanja bio smješten u bolnicu Koševo te je tražio da mu se izrekne prekid izdržavanja kazne radi efikasnijeg liječenja, koje on može provoditi i kući. Sud mu je, kaže Nikolić, udovoljio i 10. augusta donio odluku kojom je na mjesec dana prekinuto Šerakovo izdržavanje kazne. U skladu s tom odlukom on je pušten iz zeničkog zatvora 23. augusta, gdje bi se trebao vratiti 23. septembra. Vrijeme koje je proveo na liječenju u bolnici računalo mu se u izdržavanje zatvorske kazne, kažu u KPZ-u Zenica.\nKantonalni sud u Sarajevu je Šeraka 2009. godine kaznio s 9,5 godina zatvora za pokušaj ubistva Dragana Jeftića i Irfana Osmića, na koje je u decembru 2008. pucao u kafiću Škorpion na Grbavici. Vrhovni sud FBiH je kasnije kaznu preinačio u 8,5 godina zatvora.\nA onda je Šerak, koji je uz ovu kaznu imao i dvije presude Općinskog suda u Visokom, kojima je kažnjen sa šest i osam mjeseci zatvora, prošle godine podnio zahtjev Kantonalnom sudu u Sarajevu da mu se objedine sve tri kazne u jednu. Nakon njegovog zahtjeva Kantonalni sud je 6. decembra prošle godine objedinio ove kazne i izrekao mu jedinstvenu kaznu od 9,5 godina zatvora. Ta je presuda pravosnažna i na osnovu nje on izdržava kaznu.


Veš mašina gorenje-dolenje\nSrijeda, 19. juni/lipanj 2013, 07:56 CET\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Sarajlije odale počast preminuloj Berini Video debata: Protesti u BiH - kako dalje? Sedmica u slikama: 8.- 15. juni 2013. Rusija - 50. godina od prvog odlaska žene u svemir Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Video Veš mašina gorenje-dolenje\nDownloadSrednja kvaliteta(11,27 MB) Slab kvalitet(0 MB) Veš mašina gorenje-dolenje Objavljeno 17.04.2012 Lucija i Pave Dejanović iz Dobrenice kod Bihaća od zaborava su sačuvali stari običaj kacanja. Radi se o malo poznatoj i rijetkoj eko-perilici koju pokreće snaga vode i koja funkcioniše jedino na prirodni pogon. Autor: Azra Bajrić Epizode O programu Vezano Multimedijska sekcija Multimedijska arhiva Stranica za upload Mostarska trešnja probeharala u oktobru Sarajevskoj Vijećnici vraćen stari sjaj Safetov san Art radionica U zrakoplovnoj nesreći u Nepalu poginulo 19 ljudi Sedmica u slikama: 22.- 29. septembar 2012. Clinton: ¨Mi ne zabranjujemo agresivni govor¨ Žetva na betonu previous


01. 12. 2021. u 15:26\nZBOG radova koji se izvode na izgradnji i rekonstrukciji saobraćajnice na obodu Savskog trga za saobraćaj je zatvoren potez između Nemanjine i Savske ulice.\nKako je saopšteno iz Gradske opštine Savski venac, vozila na ovoj relaciji neće moći da se kreću sve do subote, 18. decembra.\nsaobraćaj Savski trg radovi Beograd vesti GO Savski venac


Olof Dreijer, Randomer, François X na No SleepFestivalu u Beogradu! - Gradski FM\n20/11/2019 @ 21:40\nHome / MUZIKA / Olof Dreijer, Randomer, François X na No SleepFestivalu u Beogradu!\nNakon što je objavljen program glavne bine No Sleep Festivala, koji predvode Fatboy Slim, Nina Kraviz, Cassius, Lee Burridge i brojni drugi koji će tokom tri noći nastupati Novom Hangaru u Luci Beograd, vrijeme je došlo i za maratonski program čuvenog beogradskog kluba Drugstore!\nListu izvođača predvodi famozni Olof Dreijer iz čuvenog švedskog dua The Knife koji čini sa svojom sestrom Karin, a koju smo ove godine, takođe premijerno, slušali na Exitu kao Fever Ray! U popularnoj “tehno katedrali”, od večeri petka, 16. novembra, pa sve do podneva u nedjelju 18. novembra, nastupiće oko 30 izvođača koje osim Olofa Dreijera predvode vodeće techno zvijezde nove generacije, pariski doajen i No Sleep favorit François X, te britanski DJ i producent u nezadrživom usponu ka vrhu – Randomer! Drugstore će za vrijeme No Sleep Festivala postati mjesto u kojem će se čuti brojni muzički stilovi, od najveće domaće trap žurke koju je Beograd video, preko afro, bass, acid, electro i house zvuka, pa sve do krcatih techno aftera uz neke od najtraženijih izvođača koji tresu florove maratonskih klubova kakvi su berlinski Berghain ili pariski Concrete.\nIpak, ludnica u Drugstoru počinje mnogo ranije – već od 22 časa u klubu Drugstore okupljaju se najveće beogradske trap ekipe, najtraženiji beogradski hip-hop DJ kolektiv Vatra, trap odjeljenje čuvene izdavačke kuće Bassivity zvano Gassivity i sve popularniji mladi DJ trio FAM! Specijalni gosti ove velike trap žurke biće domaći reperi u najvećem “gasu” na sceni: Surreal, Mili i Fox, a noć otvara DJ Bajko Felix iz Loudpack Zone ekipe čiji specijalni gost je mladi reper u usponu Elon, ponikao u 197 Gangu čije vrijeme tek dolazi! Trap žurka do jutra pretvoriće se posle u pravi techno after čime će program prve noći trajati maratonskih 14 sati! A dok se No Sleep Festival bude nastavljao sa dnevnim žurkama i panel diskusijama na drugim lokacijama, Drugstore će se “odmoriti” za drugu, još dužu noć!\nU subotu, 17. novembra u klubu nas očekuje prava subotnja ludnica uz stilove kao što su african pop, batucada, kuduro, cumbia, R’n’B, electro, hip-hop, bass house, garage i stilove kojima je teško pronaći pravi opis. Upravo tako bi se mogao opisati i zvuk koji nam donosi Olof Dreijer, famozni umjetnik iz švedskog sastava The Knife, čiji rijetki, izuzetno vješti i krajnje euforični DJ setovi predstavljaju pravi festivalski raritet rezervisan samo za pažljivo odabrana mjesta i program koji on lično odobri, a u kojem pored muzičke širine mora da postoji i rodna ravnopravnost. Od afro remiksa pjesama grupe The Knife, u njegovom setu se može čuti i nestvarno isproduciran melodični techno koji radi po imenom Oni Ayhun, ali i semplovi R’n’B zvezda poput Beyonce, ili live snimak sa sirijske svadbe! Njemu će se pridružiti i beogradska DJ heroina Sonja Sajzor, čije su izuzetno energične žurke u Drugstoru uvijek krcate do vrha, a da to bude slučaj i na No Sleep Festivalu, u tome će joj pomoći i uigrani klupski tandem Vojkan Bećir i Vanja Bursać.\nParalelno sa programom velikog kluba, za sve one koji cijene iskustvo putovanja kroz “all-night” setove, u malom klubu nastupaće udarni rezidenti kluba Drugstore, Nenad Marković poznatiji kao 33.10.3402 koji za DJ pult staje u petak 16. novembra uveče, dok će sutradan, u subotu 17. novembra, na DJ maraton se otisnuti famozni Filip Xavi!\nPrevious Najveći svjetski hedlajneri za 2019. stižu – The Cure konačno na Exitu!\nNext Festival 84 već u prvoj godini nominovan za najbolji evropski festival u čak tri kategorije!


Sastanak Zelene poslaničke grupe sa Odborom za životnu sredinu i vanredne situacije SKGO - BFPE Srpski\n08. јуна 2015\nZelena poslanička grupa organizovala je u četvrtak 28. maja 2015. godine u Domu Narodne skupštine Republike Srbije zajednički sastanak sa Odborom za životnu sredinu i vanredne situacije Stalne konferencije gradova i opština.\nPrisutne je pozdravila Valentina Đureta iz Beogradskog fonda za političku izuzentost koji je zajedno sa Centrom modernih veština sekretarijat neformalne Zelene poslaničke grupe (Grupe) i ukratko predstavila proces osnivanja Grupe, dosadašnje aktivnosti i tri cilja kojim će se Grupa baviti. Ljubinka Kaluđerović, sekretarka Odbora za životnu sredinu i vanredne situacije (Odbor) Stalne konferencije gradova i opština predstavila je nadležnosti i aktivnosti Odbora koje uključuju učešće u javnim raspravama o zakononima relevantnim za Odbor. Predsednik opštine Batočina Radiša Milošević koji predsedava Odborom naglasio je da saradnja SKGO i Narodne skupštine već postoji kroz Memorandum o razumevanju u skladu sa kojim se jedan predstavnik SKGO uvek poziva na rasprave o zakonima koji se tiču lokalnih samouprava.\nNarodna poslanica Mirjana Đoković, jedna od koordinatora ZPG naglasila je da će se pre izmena zakona iz oblasti životne sredine svakako organizovati konsultativni sastanak članova ZPG i predstavnika lokalnih samouprava članova Odbora SKGO. Takođe je iznela svoja iskustva tokom rada u lokalnoj samoupravi i dobre primere u Čačku kada je u pitanju primarna selekcija otpada, ali i problemi sa kojima se i ova opština iako dosta odmakla po ovom pitanju susretala u organizaciji sistema.\nPrisutne je pozdravio i Dejan Radenković, takođe koordinator neformalne Zelene poslaničke grupe istakavši da je suština ovog okupljanja da poslanici čuju sa kakvim se problemima iz oblasti zaštite životne sredine ljudi na lokalu susreću, u cilju što efikasnijeg rešavanja problema. Istakao je neophodnost dvosmerne komunikacije i razmenu iskustava između poslanika i predstavnika lokalne samouprave.\nDiskusija je bila veoma živa i predviđeno vreme za sastanak od dva sata nije bilo dovoljno za sve teme koje su pokrenute. Dogovoreno je da će ovakvi sastanci postati redovna praksa, naročiti kada na dnevnom redu budu teme životne sredine.\nSastanak je završen sa nekoliko ključnih zaključaka: neophodno je raditi na zasebnom Ministarstvu za zaštitu životne sredine; na ponovnom uspostavljanju Fonda za zaštitu životne sredine; uticati putem amandmana na adekvatne izmene zakona koje se mogu primeniti na lokalnom nivou; kao i da je neophodno dodatno osnaživanje lokalnih samouprava u ovoj oblasti.\nTakođe tagovano SKGO\nOtvoren konkurs za stažistu/stažistkinju u Beogradskom fondu za političku izuzetnost: prijave do 4. septembra\nUkoliko želiš da naučiš brojne veštine koje će ti koristiti u daljem radu i karijeri, onda te ohrabrujemo da se prijaviš na naš konkurs za stažiranje. Beogradski fond za političku izuzetnost objavljuje konkurs za stažistu/stažistkinju na period\nLidija Radulović | 29 Aug 2019


Održano kantonalno takmičenje iz Biologije za srednje škole | Održano kantonalno takmičenje iz oblasti Obrada na CNC mašinama | Održan seminar za školske administratore za provođenje eksterne mature i sekretare škola u općim gimnazijama |\nOdržano kantonalno takmičenje iz oblasti Obrada na CNC mašinama\nOdržan seminar za školske administratore za provođenje eksterne mature i sekretare škola u općim gimnazijama\nDanas, 05.06.2017.godine u prostorijama Pedagoškog zavoda Tuzlanskog kantona održano je testiranje u okviru polaganja Eksterne mature za učenike osnovnih škola koji nisu iz opravdanih razloga pristupili polaganju mature 10.05.2017.godine.\nTestiranju je pristupilo 12 učenika od kojih su 2 učenika izvan našeg kantona. S ovim terminom su svi učenici osnovnih škola Tuzlanskog kantona polagali eksternu maturu te stekli uslove za prijavljivanje za upis u srednje škole.\nPročitajte ostalo iz: Testiranja učenika


Rad i zajedništvo recept za uspjeh odbojkaša Maglića - Glas Srpske\nRad i zajedništvo recept za uspjeh odbojkaša Maglića\nNikola Lučić 06.11.2019 15:24\nFOČA - Start iz snova u debitantskoj sezoni u Premijer ligi BiH imaju odbojkaši Maglića koji pred večerašnju utakmicu sedmog kola protiv Jedinstva u Brčkom (19 časova) drže drugu poziciju na tabeli.\nPredvođeni iskusnim kapitenom Draganom Matovićem, izabranici Alena Džambića ostvarili su četiri pobjede iz pet odigranih utakmica, a mladi stručnjak poručuje da se niko nije nadao ovako dobrom početku.\n- Da nam je neko prije početka takmičenja ponudio i manji broj bodova objeručke bi ga prihvatili. Međutim pobjede nas nisu digle, cilj je i dalje opstanak u ligi. Doputovali smo bez oba primača u Brčko, ali nećemo se tek tako predati, nadamo se muškoj utakmici, pa zašto da ne i nekom iznenađenju. Ipak, naglasio bih da je neozbiljno i smiješno kako je Odbojkaški savez napravio popunu lige, jer se takmičenje odvija po ubrzanom ritmu. To nam je i donijelo povrede važnih igrača. Nadam se da će se oni što prije oporaviti i da ćemo nastaviti sa sjajnim partijama - poručio je Džambić.\nFočaci imaju najmanji budžet od svih timova u najvišem rangu, ali dobar rad, zajedništvo i sjajna atmosfera guraju mladu ekipu naprijed, možda čak i preko svojih granica.\n- Možda imamo manji budžet i od nekih ekipa koje ne igraju u Premijer ligi, međutim napravili smo lijepu priču, a igrači od svojih malih članarina odvajaju novac za pomoć klubu. Dugo sam u odbojci, ali ovakvu grupu igrača i atmosferu nisam nigdje imao. Svi se trudimo da velikim zalaganjem damo sve od sebe kako bi rezultati našeg kluba, u premijernom nastupu u društvu najboljih, budu što bolji - zaključio je Džambić.\nU fantastičnoj seriji Fočaci su redom pobjeđivali Borac, Tempo, Radnik i Modriču, a jedini neuspjeh doživjeli su na otvaranju protiv Domaljevca, kada su poraženi nakon pet setova velike borbe. Pored večerašnjeg duela u Brčkom na programu su i ostale utakmice sedmog kola Kakanj - Radnik, Domaljevac - Borac (19), a prvi meč sinoć su odigrali Bosna i Tempo.\nMečevi sedmog kola u ženskoj konkurenciji na rasporedu su večeras, a program će otvoriti HE na Dini duelom protiv Novog Grada od 17 časova. Nakon njih na teren će igračice Gacka i Slobode (18.30), dok su mečevi Kula - Maglić i Smeč - Mostar na programu od 19 sati. Sinoć su igrali Inova i Goražde.\nKompletirane liste članova drugih i trećih liga Republike Srpske: Progres među drugoligašima\n06. 07. 2020 11:31\nFudbaleri Krupe poraženi od Zrinjskog: Marić nije nezadovoljan\n06. 07. 2020 09:41\nDragan Bajić, trener Igokee: Apić izabrao Igokeu zbog reputacije tima\n06. 07. 2020 08:36\nSloga “skockala” tim za vrh tabele\n06. 07. 2020 08:24\nBanjalučani jači za još trojicu igrača: Stigao Brtan, Brazilci ostaju\n06. 07. 2020 07:34\nVirusom korona zaraženo 12 igrača FK Mladost Doboj - Kakanj\n05. 07. 2020 17:13\nApić u Igokei\n04. 07. 2020 16:54\nKvalifikacije za FIBA Ligu šampiona: Vujoševićev Kluž moguć rival Igokee\n04. 07. 2020 08:08\nPotvrđen sastav Prve fudbalske lige Republike Srpske: Pozivnice Sutjesci, Slobodi i Ljubiću\n04. 07. 2020 06:49\nMiloš Brkić reizabran za predsjednika Područnog fudbalskog savaza Gradiška\n03. 07. 2020 20:43\n03. 07. 2020 19:15\nDavidović: Dragocjena iskustva istaknutih sportista\n03. 07. 2020 15:52\nObavljen žrijeb takmičarskih brojeva Premijer lige BiH za narednu sezonu: Krupa na startu dočekuje šampiona\n03. 07. 2020 08:53\nDoboj bez rukometa do iduće godine\n03. 07. 2020 08:16\nIO FS RS odlučuje o učesnicima Prve lige: Pet klubova juri tri vize\n03. 07. 2020 06:59\nRukometni klubovi iz Srpske muku muče sa budžetima\n03. 07. 2020 06:43


Srbija ima potencijal za veću saradnju u poljoprivredi i prehrambenoj industriji sa Kinom - Kineski Radio Internacional\nSrbija ima potencijal za veću saradnju u poljoprivredi i prehrambenoj industriji sa Kinom\n2021-02-09 23:14:17 | CRI\nSuficit Srbije u izvozu poljoprivredne proizvodnje poslednjih godina dostiže i milijrdu i po dolara. Istovremeno, plasman tih proizvoda u Kinu za 11 meseci 2020. vredeo je samo oko 50 milona dolara. Savetnik predsednika Privredne komore Srbije Veljko Jovanović smatra da nije iskorišćen ni deo potencijala za saradnju Kine i Srbije u ovoj oblasti.\nKina je postala vodeće svetsko tržište hrane, a Srbija već ima dozvole za izvoz junećeg, jagnjećeg i svinjskog mesa i mlečnih proizvoda na to tržište, ali trentno se plasiraju male količine, pa je tako vrednost najizvoženije govedine 2020. dostigla tek tri miliona evra. Ipak, stvari se pomeraju i Kina je iz Srbije pošle godine prvi put uvozila stočnu hranu, sokove, jagnjetinu.\n“Ono što je dobro je da su naše najveće kompanije iz ovih oblasti same došle do nekih partnera u Kini i do značajnih kontakata i time potvrdile svoj kvalitet, a i kredibilitet zemlje iz koje dolaze. Reč je o velikom i zahtevnom tržištu na koje nije lako ući, a kada udjete onda mozete svoje mesto da pomerate. Ta saradnja je obostrana", istakao je Jovanović.


"To je bilo etničko čišćenje Srba i Milošević to ne može da promeni" - BIGportal.ba\n4 Avgusta, 2020 4 Avgusta, 2020 0188\n“Što se tiče toga da li će prisustvo Miloševića da legitimizuje tu akciju, ništa ne može da je legitimizuje. To je 250.000 proteranh Srba, vše od 2.000 ubijenih. To su užasne patnje. Svake godine kada čujete nekog iz te kolone svaki put se rasplačete”, rekla je Brnabić za TV Pink.\nOna je dodala da i u Brijonskim spisima, odnosno stenogramima stoji da je tadašnji predsednik Hrvatske Frajo Tuđman govorio da je cilj te akcije etnički čista Hrvatska i ponovila da ne postoji ništa što može bilo ko da uradi da se to ospori i da se kaže da nije bilo etničkog čišćenja.


Neobičan format, ambiciozni planovi | Evropa | DW | 24.12.2018\nSrbija, Bugarska, Grčka i Rumunija\nBeograd, 22.12. 2018. Kvadrilaterala je kao format saradnje četiri zemlje u oblasti bezbednosti, transporta, infrastrukture, energije i ekonomije - osnovana oktobra 2017. u Varni.\nRazmišljanja posle Varne\nČetiri balkanske zemlje – Bugarska, Rumunija, Grčka i Srbija žele da unaprede saradnju i pomognu Beogradu na putu u Evropsku uniju. Jer, prirodno mesto Srbije je u Evropskoj uniji, konstatovano je ove sedmice u Varni. (07.10.2017)\nNa samitu četiri države jugoistočne Evrope u Bugarskoj zaključeno je da bi Srbija trebalo što pre da se pridruži Evropskoj uniji. Dogovoreno je i povećanje obima regionalne saradnje, prenosi nemačka agencija dpa. (04.10.2017)\nKljučne reči Srbija, Bugarska, Grčka, Rumunija, Balkan, EU\nTrajni link https://p.dw.com/p/3AZxR


IBUPROFEN I PARACETAMOL PODELILI CEO SVET: šta je istina o dva leka u doba korona virusa | Zdrav život | Zdravlje\nIBUPROFEN I PARACETAMOL PODELILI CEO SVET: šta je istina o dva leka u doba korona virusa 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nIBUPROFEN I PARACETAMOL PODELILI CEO SVET: šta je istina o dva leka u doba korona virusa\nSvi koji uzimaju ibuprofen redovno ili povremeno, ali i oni koji piju paracetamol, uplašeni su novim vestima u vezi sa ova dva leka.\nRazne informacije se prenose, kako u medijima tako i na društvenim mrežama otkako je počela epidemija korona virusa, piše Lepa & Srećna.\nDebata je počela u Francuskoj, 14. marta 2020. godine kada je francuski ministar zdravlja Olivije Veran objavio na svom Tviter nalogu da bi "antiinflamatorni lekovi (ibuprofen, kortizol,... ) mogli da otežaju infekciju."\nMada je upotrebio izraz "mogli bi", on je nastavio rečenicom: "u slučaju groznice, uzmite paracetamol". Posle toga, čini se da je uzaludno što je tvit završio rečima "ako imate neku sumnju, konsultujte se sa svojim lekarom".\nOd ovog tvita je krenula prava lavina informacija na Internetu, odnosno - kako mnogi nazivaju novu pojavu u svetu medija - infodemiju.\nNeki idu i tako daleko da novine i vebsajtove koji su preneli uputstvo ministra Verana optuže za navodno širenje lažnih vesti. Poseban problem su napravili ljudi na društvenim mrežama, porukama kako je "neko", "negde" izgubio život zato što je pio ibuprofen.\nŠTA SE DEŠAVA U TELU KAD U NJEGA UĐE KORONA VIRUS: ne smete da jačate previše imuni sistem, evo šta treba da radite\nDrugi su napadali ministra što daje takve preporuke, jer je on ipak "političar" a ne čovek od struke koji prati naučne radove iz dana u dan.\nIpak, ni ministar nije ovo izjavio "napamet".\nNaime, ugledni medicinski časopis "Lancet" je 11. marta 2020. godine objavio da postoji hipoteza da bi ibuprofen mogao da pogoršava virusnu infekciju jer povećava broj ACE2 receptora na plućima na koje se vezuje virus COVID-19.\nOvde su, pak, ključne reči koje su mnogima promakle bile - "hipoteza" i "ako bude potvrđena".\nVrlo brzo su se pojavili i tekstovi koji opovrgavaju tezu o lošem dejstvu ibuprofena na infekciju korona virusom.\nS druge strane, u opštoj želji da se što pre dođe do saveta kojima bi se moglo zaštititi zdravlje ljudi, čak je i Svetska zdravstvena organizacija preporučila da se radije koristi paracetamol nego ibuprofen.\nNaime, portparol Svetske zdravstvene organizacije Kristijan Lindmejer rekao je novinarima u Ženevi da su stručnjaci UN-ove zdravstvene agencije “to istraživali kako bi dali dalje smernice”. “U međuvremenu, preporučujemo upotrebu paracetamola i ne upotrebljavajte ibuprofen kao lek. To je važno”, rekao je.\nMeđutim, ono što su mnogi "propustili" da pročitaju je da je Lindmajer napomenuo da ako su ibuprofen “propisali zdravstveni radnici, onda je to naravno na njima”.\nU završnici, 18. marta 2020. godine, Evropska medicinska agencija je reagovala na celu ovu debatu saopštenjem.\n"Nema nijednog naučnog dokaza između uzimanja ibuprofena i pogoršanja kod virusa COVID-19.\nEvropska agencija prati sve informacije u vezi s ovim pitanjem i pandemijom.\nJoš od maja 2019. godine Komitet za bezbednost ove Agencije se prati delovanje lekova kao što su ibuprofen i keto profen.\nOno što je važno to je da svi antiinflamatorni lekovi mogu da prikriju simptome da se infekcija pogoršava.\nZato, kad počinju lečenje groznice ili bolova uzrokovanih korona virusom, i lekari i pacijenti treba da razmotre sve mogućnosti koje im stoje na raspolaganju, uključujući i paracetamol i sve druge lekove protiv upale, ali da znaju da on može da maskira pogoršanje simptoma.\nNe treba zaboraviti da već postojeće smernice za lečenje u Evropskoj uniji uglavnom preporučuju paracetamol kao prvi izbor za lečenje groznice ili bolova.\nTo, međutim, ne znači da oni pacijenti koji već uzimaju ibuprofen zbog drugih bolesti treba da prestanu da ga piju. Međutim, savet je da ih treba uzimati u najnižoj dozi i u što kraćem vremenu.\nZnači, trenutno nema razloga da hronični bolesnici koji uzimaju ibuprofen po savetu lekara to prestanu. Ovde ima mnogo reči na koje treba da obratite pažnju.\nPrvo, reč "trenutno". Jer već sutra se može pojaviti nova studija. To je tako uvek, jer naučni radnici objavljuju nove studije iz časa u čas.\nDruge važne reči su: "po savetu lekara". To znači da ne smete uzimati ibuprofen sami, na svoju ruku. A to su preporuke koje važe uvek, ne samo u doba korona virusa.\nTri glavna saveta mogu se izvući kao zaključak.\nPrvo, uvek čitajte sve savete pažljivo i do kraja. Jedna reč koju preskočite može da u potpunosti promeni razumevanje svakog saveta.\nDrugo, kad su u pitanju lekovi, najbolje je da se konsultujete sa svojim lekarom.\nTreće, nije na odmet znati da je u Kini, tokom karantina, bilo zabranjeno da u apotekama kupe lekove za snižavanje temperature - baš zato da ne bi maskirali simptome kod inficiranih koji bi onda mogli da šire zarazu, a sebe dovedu u teško stanje.\nNa kraju, ne zaboravite da se o korona virusu veoma malo zna.\nZa sada, zna se samo da su ekstremne mere zaštite i higijene, kao i karantin u Kini zaustavili epidemiju.\nKorona virus Ibuprofen Paracetamol Visoka temperatura Bolovi Lekovi


TEGELTIJA ZABRINUT "Neusvajanje revidirane strategije izazvaće OZBILJNE POSLJEDICE" | Srpskainfo\nTEGELTIJA ZABRINUT “Neusvajanje revidirane strategije izazvaće OZBILJNE POSLJEDICE”\nVrijeme ne ide u korist njihovog procesuiranja, svjedoci i osumnjičeni umiru. Potpuni je apsurd zalagati se deklarativno za unapređenje procesuiranja ratnih zločina, a ne usvajati strategiju koja tako nešto predviđa – rekao je Tegeltija za Politiku.\nERDOGAN PORUČUJE „Aju Sofiju će čuvati 500 pripadnika bezbjednosnih snaga“\nOVDJE SE NE RADI O AJA SOFIJI Erdogan: Turska nema aspiracije prema tuđem, ali ne da svoje\nPRIPREMALI NAPAD Uhapšeno 27 osoba povezanih sa "Islamskom državom"


Sistem e-recepta funkcioniše u našem gradu\nKarolina Bašić | 16. maj 2018. | 15:39 | Zdravstvo\nSistem elektronskog recepta u našem gradu, odnosno u apotekama i ambulantama uveliko funkcioniše, a iz Apoteke Subotica kažu da neusaglašenosti i tehničkih problema ima sve manje. Koji su benefiti, ali i kako naši sugrađani reaguju na sistem elektronskog recepta, pogledajte u narednom prilogu.\nElektronski recept ima mnogo benefita, a jedan od njih je da pacijent ne mora da čeka u ambulanti, a možda čak i da ne dolazi narednih šest meseci. Naime, e-recept dobijaju samo pacijenti koji imaju neko hronično oboljenje, kao što su kardiovaskularne bolesti, dijabetes i plućne bolesti. Lekar procenjuje da li je pacijentu potrebna elektronska terapija, potom je upisuje u elektronski karton za period od dva do šest meseci. Na taj način, u apotekama gde postoji sistem e-recepta, građani lekove mogu da podignu samo sa zdravstvenom knjižicom.\nE-recept je zvanično počeo da funkcioniše 15. decembra, a u Apoteci Subotica kažu da su oni u svih 22 ogranka bili spremni za ovaj sistem još u januaru. Iako se, pored elektronskog, još uvek ispisuju i papirni recepti, naši sugrađani su se već navikli na novi sistem , a postupak je veoma jednostavan.\nSistem e-recepta je projekat Ministarstva zdravlja koji ima za cilj da olakša pacijentu i izvrši racionalizaciju vremena i troškova na svim nivoima zdravstva.


Kreativnost Tivcanki kao podstrek zajednici - Radio Tivat\n27 окт Kreativnost Tivcanki kao podstrek zajednici\nUmjetničke slike, koje smo imali priliku da vidimo u petak na izložbi održanoj u kafe baru Regata u Tivtu oslikale su polaznice besplatnih radionica održanih u okviru projekta “Žensko socijalno preduzetništvo u kulturi”. Interesantno je to da su neke od njih kreirale žene koje se do sada nikada nisu bavile slikanjem, ali i one koje se odavno nisu prihvatile ovog kreativnog posla.\n“Mi smo zapravo napravile izložbu polaznica kreativnih programa u okviru projekta koji se zove “Žensko socijalno preduzetništvo u kulturi”. Zašto “žensko”? Zato što su se žene, jednostavno proaktivno uključile. Preuzele smo neku inicijativu i spremne smo da to predstavimo javnosti”, rekla je Iva G. Čelanović u uvodnom izlaganju i dodala:\n“Suštinski cilj je da se neke stvari u zajednici polako miču, mjenjaju. Želimo još jednom da naglasimo da nama svima treba prostor, kreativni, kako za kreativno stvaralaštvo i udruživanje, tako i za izlaganje.\nNadamo se da ćemo se u perspektivi tamo nalaziti, kao i u Regati, što da ne. Hvala Vam još jednom i dobrodošli”, riječi su kojima je Iva G. Čelanović zatvorila uvodno izlaganje i ujedno otvorila izložbu održanu u okviru programa ReLOaD.\nIzvor: Kreativni Centar Tivat