Ko je Dragan Šolak, odbegli tajkun koji se nudi za novog vlasnika Srbije\nČovek za pranje i sušenje para\nVećinski vlasnik kompanije SBB Dragan Šolak, državljanin je Slovenije, Srbije, Malte... opasan je prestupnik koji posao razvija ne plaćajući porez, ucenjujući i varajući poštene biznismene, davanjem novca pod kamatu... Slovenački dnevnik Delo i istražni organi ove zemlje su na tragu svim Šolakovim prevarama, ali on u Srbiji i dalje otima, izbegava porez, a sve štiteći se članstvom u masonskoj organizaciji i pozivajući se da iza njegovog lopovluka stoji ambasada SAD-a u Beogradu i bivši šef CIA Dejvid Petreus. U više brojeva Magazina Tabloid opisali smo na koji način je, prevarom, pretnjama i ucenama g. Šolak stekao bogatstvo. SBB po dostupnim podacima ima u Srbiji više od 700.000 korisnika i više od 60 odsto tržišta. Ovo preduzeće je deo finansijske hobotnice koja ima sedište u Amsterdamu u Holandiji i pripada međunarodnoj investicionoj grupi KKR iz Londona. Umesto da investira u poboljšanje infrastrukture i poslovanja SBB novac prebacuje u inostranstvo, pere pare i izbegava i plaćanje poreza u Srbiji. Istraživanje Milice Grabež i istraživačkog odeljenja Magazina Tabloid rasvetljava stanje opšte pljačke Srbije i njene aktere\nU svakoj normalnoj državi Dragan Šolak bi bio predmet istrage tužilaštva i glavni junak mnogih sudskih postupaka. U Srbiji, on je nedodirljivi tajkun u čiju finansijsku mrežu su upleteni uticajni političari i biznismeni iz svake vlasti.\nPostoje krivične prijave, dokazi i svedoci Šolakovog spornog poslovanja, ali nema političke volje da se omogući njegovo suočenje s pravdom.\nIako Aleksandar Vučić povremeno dopušta da se protiv Šolaka pokrene precizno dozirana medijska i politička kampanja, u kojoj se iznose optužbe za razne kriminalne aktivnosti, vlasnik SBB-a ne mora da se brine.\nOd zakona, štite ga poslovni partneri poput Nenada Kovača, zvanog Neša Roming, i Nikole Petrovića, dvostrukog kuma srpskog vladara.\nŠolaka na slobodi drži ravnoteza straha. Istraga njegovih mutnih poslova razotkrila bi šemu krupnog kriminala, u kojoj dve i po decenije uspešno sarađuju uticajni pojedinci iz Tadićevog, Dačićevog i Vučićevog okruženja. Zato se, umesto nadležnog tužilaštva, Šolakom bave samo retki mediji.\nKao vlasnik televizija TVN 1 i Nova S, portala Nova S, Šolak dozirano upućuje pretnje Vučićevom režimu. Tek toliko da se nametne kao spasitelj od Vučićevog zla, a da na vlast dođu njegovi ljudi, koji su i danas Vučićevi omiljeni tajkuni i pljačkaši.\nDragan Šolak je eksponent Soroševe mračne politike, koji u rezervi čeka da uskoči u igru, ako Vučić propadne u ''podeli karata''.\nRedakcija Magazina Tabloid podseća na kriminal ovog opasnog čoveka koji sa rezervnog položaja vuče konce.\nU ovom broju opisaćemo i učinak njegovih televizija TV N1 i Nova S, kao podsećanje na opasnot koja nas vodi u Šolakovu paukovu mrežu.\nU okviru istraživačkog novinarskog projekta „Ko je vlasnik interneta?" ljubljanskog dnevnika Delo i Međunarodne organizacije za istraživanje međunarodnog kriminala i korupcije (OCCRP) detaljno je proučena vlasnička struktura pojedinih kompanija koje pružaju internet usluge, poput slovenačkog Telemaha. Za glavnog čoveka ove grupe, koji godinama uspešno mešetari, ne plaća poreze i zloupotrebljava poreske raj-destinacije, nedvosmisleno je označen Dragan Šolak.\nŠolakovim finansijskim malverzacijama pisali su zagrebački „Jutarnji list", portal „Malta danas" i mnogi drugi. O njemu govore i „Vikiliksove depeše" i Evropski istraživački centar.\nNavešćemo da su u obilju inkriminišućih dokaza slovenački novinari u perfektnoj analizi godišnjih izveštaja „Slovenia Boardbanda" utvrdili (između ostalog) da se vrednost ove Šolakove kompanije u jednom mesecu 2012. godine povećala sa 16.689 evra na 222.758.404,10 evra (znači za preko 13.300 puta!!!) a onda je volšebno nestalo 222 miliona evra. Ovakvih primera ima puno!\nPrecizno se navode sve Šolakove mahinacije, kupovina malteškog državljanstva zarad izbegavanja plaćanja poreza preko programa IIP (individualni investicioni program) koji prodaje malteško državljanstvo za 650.000 evra.\nDržavljanstvo su kupili Dragan Šolak, njegova supruga Gordana i dva izdržavana lica N. i S. sa dve adrese, prva u Slijemi, a druga u luksuznom kraju Tigne Point.\nŠolakovo vlasništvo je gledajući na druge aktere na istom tržištu nedvosmisleno najmanje pregledno. Petinu u svom vlasništvu ima predsednik uprave Telemachove „mame" "United Group" i prokurista "Telemacha" Dragan Šolak, ali to je do sada bilo sakriveno od očiju javnosti.\nNišta od toga ne bi bilo poznato da se u proleće 2014. godine nije desila verovatno jedna od najvećih kupovina na području telekomunikacija u Istočnoj Evropi. Tada je grupu u kojoj su paradni konji bili slovenački "Telemach" i srpski "Serbia Broadband" preuzela investiciona grupa KKR, koja inače upravlja milijardama evra po celom svetu.\n"Serbia Broadband" d.o.o. (SBB) osnovan je 2000. godine u Kragujevcu. Investicioni fond „Mid Europa Partners" iz Londona kupuje 2007. istovremeno SBB i slovenački „Telemach" koji je nešto ranije preuzeo „Telemach Bosne i Hercegovine". Posle toga, da bi da se u Srbiji ništa ne promeni, samo da na vlast dođu njegovi ljudi na jednom mestu okupio svoje investicije u bivšoj Jugoslaviji, fond zajedno sa „Evropskom bankom za obnovu i razvoj" (EBRD), takođe sa sedištem u Londonu, osniva „United Group" u koju ulaze sva tri pomenuta kablovska operatera sa Balkana.\nZvanični vlasnik SBB-a ispred „Mid Europa Partners" bilo je preduzeće „Adria Cable BV" iz Amsterdama u Holandiji.\nU oktobru 2013. „Mid Europa Partners" prodaje svoj udeo u „United Group" za 1,3 milijarde dolara američkom investicionom fondu „ Kohlberg Kravis Roberts & Co" (KKR), koji time preuzima i kontrolu nad SBB-om. Pošto je prodaja izvršena u inostranstvu i to privrednog društva registrovanog u inostranstvu, za ovu transakciju u Srbiji nije plaćen ni dinar poreza. Ovo su podaci koji mogu da se nađu u Agenciji za privredne registre, gde se ne navodi ko stoji iza kapitala koji su "Mid Europa" i KKR investirali u kupovinu.\nIstovremeno sa preuzimanjem od strane KKR-a promenio se i formalni neposredni vlasnik SBB-a ispred „United Group" i to je sada „Adria Serbia Holdco B.V." takođe sa sedištem u holandskom Amsterdamu.\n"United Group" u svom okrilju ima čitav niz preduzeća koja u nazivu imaju reč "Adria" i koja se pojavljuju u veoma komplikovanoj mreži različitih firmi koje su jedna drugoj vlasnik.\nI sam SBB poseduje vlasnički udeo u jednoj od njih, tačnije u preduzeću "Adria DTH BV" sa sedištem u Amsterdamu.\nOsim ovog preduzeća, SBB je vlasnik ili suvlasnik u još osam firmi u zemlji i inostranstvu, koje su: "Total TV" d.o.o. (Slovenija), "Total TV BH" d.o.o. (Republika Srpska), "Total TV" d,o,o, (Makedonija), "Total TV Montenegro" d.o.o. (Crna Gora), "Cas Media" d.o.o. (Novi Beograd), "Atomski Zdesna" d.o.o. (u likvidaciji, Beograd), KDS d.o.o. (Novi Sad) i "Beograd" d.o.o. (Beograd).\nKomplikovana vlasnička struktura omogućuje lakše izvlačenje para iz preduzeća, što se upravo i dešava sa SBB-om.\nU godini kada je "United Group" prodata KKR-u, odnosno 2013, SBB je na poslovnom prihodu od 14.974.566.000 dinara iskazao gubitak od 159.382.000 dinara. U godinama od 2010. do 2014. SBB konstantno pravi gubitke, osim u 2011.kada je matično preduzeće iskazalo gubitak od 441.685.000 dinara, ali je zahvaljujući uspešnom poslovanju zavisnih privrednih društava konačni saldo bio u plusu za 383.082.000 dinara.\nI u poslednjoj godini za koju su objavljeni poslovni podaci, 2014.godini, SBB je prikazao gubitak od 2.319.527.000 dinara, što je iznosilo oko 15 odsto ukupnih poslovnih prihoda ostvarenih u toj godini.\nKonstantno praveći gubitke SBB je skoro potpuno potrošio svu svoju imovinu, odnosno njegove akumulirane obaveze do kraja 2014. dosegle su 98,3 odsto ukupne vrednosti imovine.\nNeto gubitak u poslednjih pet godina poslovanja po konsolidovanim završnim godišnjim obračunima iznosio je ukupno 6.764.898.000 dinara.\nMeđutim, kada se pogleda struktura dugova, dobija se jedna sasvim drugačija slika poslovanja.Po napomenama uz godišnji obračun za 2014.godinu primetno je da su najveći gubici nastali po osnovu obaveza iz dugoročnih zajmova dobijenih od povezanih lica. U toj godini ove su obaveze iznosile 39.827.243.000 dinara, odnosno 329.055.882,68 evra. Skoro polovina tih sredstava predstavljaju potraživanja do 2013. vlasnika kompanije, amsterdamskog preduzeća "Adria Cable BV", a 177.268.523,65 evra otpada na kredit dobijen od "Adria BitCo BV", još jednog preduzeća iz stoglave hidre iz Amsterdama.\nIz poslovanja SBB-a svih ovih godina vidi se da su pomenuti zajmovi nastali na osnovu fiktivnih ugovora kojima se samo prikriva izvlačenje novca iz Srbije. U ovom trenutku SBB preživljava jedino zahvaljujući tome što stalno odlaže plaćanje potraživanja ovdašnjih privrednih subjekata i fiskusa.\nPrikazujući da iz godine u godinu ostvaruje gubitke SBB takođe izbegava da plati porez na dobit.\nNekonsolidovani finansijski izveštaji:\nGodina Poslovni prihod (u dinarima) Gubitak\n2010. 9.088.090.000 2.648.742.000\n2011. 10.448.983.000 441.685.000\n2012. 12.508.524.000 1.089.600.000\n2013. 14.199.427.000 143.266,000\n2014. 16.130.500.000 2.435.044.000\nUkupni gubici u periodu od 2010. do 31. decembra 2014. godine: 6.758.337.000 dinara\nKonsolidovani finansijski izveštaji (uključivo i sva zavisna društva:\nGodina Poslovni prihod (u dinarima)Gubitak (-) / Dobitak (+)\n2010. 9.454.259.000 - 3.455.585.000\n2011. 11.237.929.000 + 353.082.000\n2012. 13.257.512.000 - 1.183.486.000\n2013. 14.974.566.000 - 159.382.000\n2014. 17.314.085-000 - 2.319.527.000\nUkupni gubici u periodu od 2010. do 31. decembra 2014. godine: 6.764.898.000 dinara\nBroj radnika u 2014. iznosio je 976 ljudi.\nHolandsko društvo "United Group" sačinjava šest telekomunikacijskih ponuđača na području bivše Jugoslavije i opslužuje oko dva miliona potrošača. Za glavnog čoveka ove grupe je naveden Dragan Šolak iz Kragujevca. Istraživanje u okviru projekta "Vlasništvo interneta", u kojem je Delo sarađivalo sa Međunarodnom organizacijom za istraživanje međunarodnog kriminala i korupcije (OCCRP), je pokazalo da upravo Šolak stoji iza nekih preduzeća u poreskim oazama ili poresko ugodnijim okolinama, koja čine vlasništvo "Telemacha", i takođe najvećeg srpskog internetskog ponuđača "SerbiaBroadband" (SBB).\nVrednost Šolakovog udela u grupi nije potpuno jasna. Gledajući na vrednost preuzimanja (kupovine) grupe, koje se desilo 2013. godine, po nekim procenama bilo je vredno oko milijardu evra, a Šolakov udeo bi mogao biti vredan oko 200 miliona evra.\nMeđutim, korišćenjem javno dostupnih dokumenata i poslovnih registara u poreskim oazama, pa i na drugim mestima po svetu, uspelo se ući u trag Šolakovog vlasničkog udela, do izvornog preduzeća "Gerrard Enterprises", koje je bilo u poreskoj oazi Isle of Man osnovanog još 2001. godine.\nOd osnivanja "Gerrard Enterprises" do Šolakovog današnjeg položaja predsednika uprave "United Group" dug je put, koji je pratio osnivanje mnogih preduzeća u različitim poslovnim okruženjima, koja su osnovali različiti akteri. U jednom slučaju čak tri preduzeća u jednom danu.\nU toj strukturi, a u zadnjih šest godina menjalo se za milione evra deonica vezanih preduzeća, više stomilionski krediti, kapitalno snižavanje i povećavanje ponekad neverovatnih iznosa i na kraju materijalnih uplata kapitalnih udela, koje je izuzetno teško slediti odnosno proveriti. U tim poslovima jednako zagrejano kao Šolakov "Gerrard Enterprises" sarađivao je većinski vlasnik grupe.\nRaspletanje vlasničke pozadine tih društava je kao guljenje luka - svakom sloju sledi novi sloj. "Sloveniju Broadband" je 2009 godine osnovalo luksemburško društvo "Milford Lux" i tragovima zapletenih transakcija je u julu iste godine za direktora imenovan Šolak. To nije njegova prva uloga u društvu iz poreske oaze. Njegova poslovna istorija počinje u društvu "Gerrard Enterprises" na ostrvu Isle of Man. Tamo je 2002. godine, godinu posle formiranja društva, postao njegov direktor.\nGodine 2006 je na Britanskim devičanskim ostrvima - u još više tajnovitoj poreskoj jurisdikciji, nego što je Isle of Man - osnovano još jedno društvo: "Cable Menagment Company". Dokumenti tamošnjeg registra, kad je u pitanju vlasništvo, su potpuno neupotrebljivi i to je sakriveno s profesionalnim suvlasnicima i direktorima.\nTako nije jasno ko stoji iza tog društva, a ipak je analiza poslovnih transakcija pokazala, da se "Cable Managment Company" više puta uhvatila istih poslovnih poteza, u istom času kao i "Gerrard Enterprises". Pitanje Šolaku da li je takođe povezan s "Cable Manament Company" ostalo je bez odgovora.\noba društva je bilo moguće saznati nešto više informacija tek juna 2007, kad su pridobili približno trećinu holandskog društva "Adria Cable", koje je inače nadziralo istoimeno luksemburško društvo. Ta transakcija je tek pokazala obrise budućih poslova, koji su se u pozadini grupe SBB/Telemach (kasnije "United Group") pojavljivali u nepunoj deceniji koja je sledila.\nGrupa društava koja će jednog dana postati deo "United Group", su se između 2009. i 2012. širila i razgranala.\nKrajem 2012, godinu pre nego je grupu preuzeo investicioni fond KKR, je, kako sve pokazuje, u samo jednom mesecu iz kapitala društva "Slovenija Broadband", koje je bilo tada po podacima slovenačkog i srpskog poslovnog registra jedini suvlasnik "Telemacha" i SBB, nestalo 222 miliona evra. Analiza godišnjih izveštaja "Slovenija Broadbend" i drugih javno dostupnih dokumenata je pokazala da se vrednost kapitala luksemburškog društva u jednom mesecu povećala za 1,3 miliona odsto (sa 16.689 evra na 222.758.404,10 evra), a zatim je 222 miliona evra nestalo neznano gde.\nPosao su započeli 13.novembra 2012, kad su suvlasnici "Broadband Investments" i "Gerrard Enterprises" odlučili da sa izdavanjem novih deonica povećaju kapital Slovenija Broadbanda sa skoro 17.000,00 evra na 37 miliona evra. Uplatili su ih suvlasnici, a sa materijalnim ulogom u obliku konvertabilnih obveznica (te je moguće kasnije konvertirati). Istog dana je "Broadband Investments", koji je tada kontrolisao fond "Mid Europa Partners", odlučio da će sve svoje deonice u "Slovenija Broadbendu" preneti na svoje podružničko društvo "BroadbadnInvestiments II".\nMesec dana kasnije, 12. i 13. decembra, deoničari "Slovenija Broadbanda" bili su veoma zaposleni. Prvo je "Slovenija Broadband" 12.decembra preuzeo holandsku "Adria Cable" - ono društvo u koje su 2007. godine svoja potraživanja uložili "Gerrard Enterprises" i "Cable Menagment Company", i koje je do tada bio u vlasništvu luksemburške "Adrie Cable".\nIstoga dana suvlasnici "Slovenija Broadbanda" - to su bili "Broadband Investiments II" i "Garrard Enterprises" - opet su odlučili da dokapitalizuju društvo, ovaj put s novim deonicama u vrednosti 178 miliona evra i sve to s materijalnim ulaganjem - deonicama holandske "Adrie Cable" i povezanog društva - koje je uplatila luksemburška "Adria Cable". Na taj način je "Adria Cable" dobila 83 odsto udela u "Slovenija Broadbandu", međutim tako su se udeli društava "Broadband Investiments II" i "Gerrard Enterprises" smanjili na 13 odnosno 4 procenta.\nAli tek su se sada stvari dobro zaplele. Sledećeg dana, 13. decembra desile su se još najmanje četiri transakcije između povezanih društava i svima se povećao kapital i uplata novih deonica s materijalnim ulozima - s udelima u povezanima društvima. Pored toga desio se prenos svih dionica suvlasnika "Slovenija Broadband" na društvo "Broadband Investiments II". Deonice su bile u vlasništvu suvlasnika koji su imali suvlasništvo nad "Broadband Investiment II", a to su bili "Broadband Investiments", "Godolphin Services", "Gerrard Enterpises" i holandski "Adria Cable".\nOvu priču je zbog velikog broja učesnika skoro nemoguće pratiti. Do kraja tog dana je "Slovenia Broadband" imala jednog vlasnika: "Broadband Investiments II". Taj je posle svega napravio poslednju radnju u lancu transakcija, koja se počela zapetljavati pre mesec dana. Odlučio je da smanji deoničarski kapital društva za 222,5 miliona evra. Sve navedene transakcije su se, bar na papiru, odvijale u Luksemburgu, gde takve transakcije po našim podacima nisu oporezovane.\nSredstva iz tih transakcija smo pokušali istražiti bar u godišnjim izveštajima podružničkih preduzeća ali ih nismo našli. Pregledali smo javno dostupne izveštaje 18 od 36 preduzeća, među njima i paradne konje "Telemach" i "Serbia Broadband".\nSkoro godinu kasnije 3. oktobra 2013. bio je još jedan uspešan dan. Tog dana su u Holandiji otvorena tri nova društva: "Adria Bidco", "Adria Midco" i "Adria Topco". Sva tri su bila povezana pravna subjekta. "Adria Bidco" je kasnije promenio ime u "United Group," znači KKR-ovu telekomunikacijsku grupu kakvom je znamo danas.\nPoređali su se kao u babuške: "Adria Bidco" ("United Group") je bio jedini vlasnik "Adria Midco", koji je opet jedini vlasnik bio" Adria Topco". Sve zajedno je bilo u vlasništvu još jedne Adrie i to "Adria Luxco" iz Luksemburga.\n"Adria Luxco" je formirana 30. septembra 2013, par dana pre nego su ustanovili u Holandiji ostale delove babuške. "Adriu Luxco" je osnovala još jedna Adria, ovaj put iz poreske oaze na Kajmanskim ostrvima i koja se zove "KKR Adria Topco" i nju valjda kontroliše KKR, što nismo uspeli nezavisno da proverimo.\nSve to se događalo samo nekoliko sedmica pred objavu o potpisu kupoprodajnog ugovora između fonda "Mid Europa" i KKR, znači nekih šest meseci pred završetak kupovine, koja je bila javno objavljena marta 2014. U danima pred tom objavom kapital "Adrie Luxco" se, kako piše u godišnjem izveštaju, povećao za više od 550 milion evra.\nPrvo je "KKR Adria Topco" u luksemburški "Adria Luxco" uložio 413,5 miliona evra, u gotovini. Posle su "Gerrard Enterprises" i "Cable Managment Company" dodali 146,5 miliona evra s materijalnim ulogom u obliku potraživanja. Nekoliko sedmica kasnije je "Cable Managment" dodao još 4,8 miliona evra u novcu. Kad se lanac transakcija završio, "KKR AdriaTopco" je po našoj matematici bio vlasnik 73 odsto "Adrie Luxco", "Gerrard Enterprises" je kontrolisao (vlasništvo) 22 odsto i "Cable Managment" sa 5 odsto. Ali, već 3.jula su svi suvlasnici isplatili 130 milion evra deoničarskog kapitala\nU međuvremenu, dok se kapital prelivao iz društva u društvo u grupi United Group, u nju su se slivali krediti vredni više stotina miliona evra. Približno tri meseca kasnije od kad je "Adria Luxco" svoj kapital povećao za 550 miliona evra, "Slovenija Broadband" je kao jedini vlasnik "Telemacha" založio slovenačkog internet operatera za kredit od londonske podružnice banke "Unicredit" u iznosu 732 miliona evra, piše u evidencijama "Ajpesa".\nNekoliko dana kasnije, 3. jula je "Adria Luxco" isplatila 130miliona evra svojim suvlasnicima iz deoničarskog kapitala, što je predstavljalo razliku između (engl.share premium) nominalne i stvarne vrednosti. Dan pred Božić 2014.potpisan je još jedan ugovor o založnom pravu u vrednosti od oko 912 miliona evra.\nSličan scenario se dogodio u Srbiji. Sve deonice "Serbia Broadbanda" su bile uložene za osiguranje kredita još jedne Adrie - društva "Adria Serbia Holdco" koje je holandska podružnica "Adria Bidco" (odnosno "United Group"). Ta je 14. novembra 2013. uzela ujedinjen (sindiciran) kredit s glavnicom od 535 miliona evra i maksimalno vrednim osiguranjem od 800 miliona evra, piše u srpskom registru. Dve godine kasnije cifre su bile povećane na 575 miliona evra glavnice i maksimalnim osiguranjem od 912 miliona evra.\nSrpski registar založnog prava prvo nije ovo hteo da upiše, tobože da ugovor o založnom pravu nema preciznih cifara. Iz silnih razloga je u početku odbio upis još jednog založnog prava 2014. godine, takođe to je bilo ujedinjeno, ali za njega je bio značajan takođe neobičan raspon vrednosti - glavnica je bila 20 miliona evra, a maksimalna vrednost osiguranja 162 miliona.\nMeđutim, "Serbia Broadband" je, na osnovu dostupnih podataka, u 2014 prikazao 19 miliona evra gubitka, "Telemach" u istoj godini pao za 10 miliona više prihoda i 7,3 miliona dobiti.\nU oktobru prošle godine pojavio se novi igrač - društvo iz Hong Konga s imenom "Middlesbor Associates", koji je ušao u "Adria Luxco" s materijalnim ulogom. Ulog u obliku zaduženja 29 miliona evra, s čim je nepoznato azijsko preduzeće sebi obezbedilo 3,5 odsto udela u društvu.\nZaključujemo, na osnovu godišnjeg izvještaja da se ovde radi o kupovini robne marke "Tušmobi''.Robnu marku je odlučio da kupi "Slovenija Broadband", koji je prodavcima Mirku i Tanji Tuš namenio iznos od 29 miliona evra. Taj iznos, naime nije bio gotovinski, već kreditni: bračni par je dogovorenu sumu pozajmio kupcu.\nNa osnovu podataka slovenačke Kancelarije za intelektualno vlasništvo, robnu marku prvo je preuzelo društvo iz Hong Konga "Middlesbor Associates", prošle godine u julu, a kasnije u septembru je preuzeo "Slovenija Broadband", koji je danas i upisan kao vlasnik marke (brenda) "Tušmobil". "Telemach" robnu marku "Tušmobil" ne upotrebljava, zove je "Telemach Mobil".\nPred samim preuzimanjem grupe, na početku septembra 2013, "Slovenia Broadband" je preuzeo platformu "NetTV Plus". U godišenjem izvještaju su tu kupovinu označili kao transakcije između povezanih lica, tačnije, s bitnim upravljačkim kadrovima. Naveo je da je platformu kupio „od Šolaka za 30 miliona evra" i dodao da je transakcija bila izvedena nezavisno (engl. At arm's length, označava posao koji predstavlja nezavisnost kupca i prodavca i poštenu vrednost dobijene robe).Na osnovu dostupnih informacija posao najverovatnije nije bio nezavistan.\nSnimci internetne stranice "NetTV Plus" jasno prikazuju da je platformom upravljalo društvo "Solford Trading Limited" sa Kipra. Metode plaćanja su naime navodile "Solfordove" bankarske račune u banci "Credit Suisse".To bi moglo da znači da je "Solfordom", čije je vlasništvo sakriveno "slamnatim" vlasnikom, mogao da upravlja Šolak.\nAko je to tačno, Šolak istovremeno sedi na dve stolice: na prodavčevoj i na kupčevoj, a takvu kupoprodaju bi teško opisali kao nezavisnu transakciju. Pored toga je "Slovenia Broadband" u svom poslovnom izveštaju dobro ime "Solford Tradinga" procenio na 16,5 miliona evra, to je pa više od polovine kupovne vrednosti, što opet izaziva sumnju u vrednost posla.\nSamo nekoliko sedmica kasnije - a možda je i slučajnost, a možda i ne - 24.septembra 2013. je Šolakova žena Gordana - suvlasnica u društvu "Gerrard Enterprises", koje je vlasnik "Slovenija Broadbanda" - kupila vilu na Ženevskom jezeru. Švajcarska zemljišna knjiga otkriva da je porez na kupovinu bio 8,35 miliona švajcarskih franaka ili oko 7,5milion evra. U decembru su sledile još dve kupovine.\n"Gerrard Enterprises" je 6 decembra potpisao ugovor o založnom pravu za osiguranje 8,5 miliona dolara vrednog kredita sa američkom bankom "Apple Bank for Savings" iz Njujorka, da bi mogao finansirati kupovinu aviona Cessna Citation XLS. Dobijeni podaci iz američke avionske uprave (FAA) nam govore da je avion već bio kupljen, tako da pravi datum kupovine aviona nije jasan.\nKrajem marta 2013. je FAA, naime, obavestila srpskog direktora civilnog vazduhoplovstva, da pomenuti avion „nikad nije bilo upisan u registar civilnih aviona SAD-a", što znači da je direktno iz fabrike došao u Srbiju. Tamo ga po podacima srpskog registra aviona ima na upravljanju preduzeće "Prince Aviation", koje najverovatnije nije povezano sa Šolakom.\nAvion je, inače, kupilo preduzeče iz američke poreske oaze Delavar s imenom "Airfinance Export 3". Za osiguranje kredita "Apple Bank for Savings" je društvo "Gerrard Enterprises" založilo 100 odsto udela u društvu "Gerrard Aircraft" iz Beča. To društvo je maja 2013.osnovao "Gerrard Enterprises", a Dragan Šolak je njegov prvi direktor.\nIsto tako, decembra 2013.je Šolak od "Save Turizma" kupio igralište za golf na Bledu. Preduzeće "Eligo Bled", koje upravlja igralištem za golf, je "Gerrard Enterprises" kupio sredinom decembra, međutim, predmetne parcele su po podacima iz zemljišne knjige službeno zamenile vlasnika u junu 2014. Prodajna cena zvanično nije poznata.\nPoreska uprava Srbije ne oglašava se u slučaju pranja i iznošenja para iz Srbije, u režiji Dragana Šolaka.\nNaplatom poreza od nekoliko stotina miliona evra od porodice Šolak, srpski budžet bi mogao da iskoristi i za jačanje istražnih organa, koji su morali odavno da Šolaka i njegovu mafiju izvedu pred sud.\nDa li će se oglasiti Poreska uprava Srbije?\nIzveštaj slovevačkog lista Delo i OCCRP ko stoji iza Telemaha SBB-a je toliko detaljan i opsežan da mu se nema šta dodati, ali se može još nešto reći o Šolakovoj „karijeri" u Srbiji.\nDragan Šolak je u posao sa kablovskim operaterima ušao ortački sa svojim zetom Duletom, suprugom njegove sestra Mire. Ubrzo je zeta prevario, istisnuo ga iz partnerskog odnosa i nastavio posao sam. Sestru Miru je postavio za rukovodioca SBB-a za Šumadiju.\nSlužeći se prevarama razvio je SBB kablovskog operatera a da pri tom nije platio ni jedan jedini dinar lokalnim samoupravama, već je dogovor, uz mito, napravio direktno sa ministrom Velimirom llićem.\nMinistar Ilić mu je omogućio da razvlači optičke kablove po celoj Srbiji bez plana i pitanja lokalne samouprave. Na ime taksi samo u jednom delu Vojvodine dugovao je preko 70 miliona dinara, pa je na kraju, Goran Ješić početkom 2015. godine organizovao da se SBB-u traktorima na više mesta preseku kablovi. To je izazvalo burnu reakciju vlasti i bivše i sadašnja, pa su Gorana, zarad pomoći Šolaku, zvali i Đilas i Vučić.\nProblem je rešen, ali je Šolak, teškom mukom, morao da plati dugove lokalnim samoupravama u Vojvodini.\nGospodin Šolak je godinama lažno prikazivao broj korisnika SBB-a, i to se vidi kad se uporede prometi po isplaćenim apanažama, i broj korisnika prijavljen RATEL-u. Umanjenja su drastična i na taj način Šolak je veštački obarao cene firmi sa kojima je poslovao, da bi ih na kraju, dovodeći vlasnike firmi u zabludu, pokupovao za mnogo manje novca, nego što vrede, kao i da bi platio drastično manji porez državi.\nSa druge strane, napumpavao je vrednost svojih kompanija, opet lažnim izveštajima o broju korisnika (ovaj put uvećanim), da bi postigao što veću vrednost firme, kad bi odlučio da je proda (tako je uspeo da uveća vrednost SBB i vezanih firmi na milijardu evra!).\nNa osnovu tako napumpanih vrednosti podizani su krediti u iznosu od nekoliko stotina miliona evra, zbog čega su u Šolakove mahinacije sada upletene i neke banke u Srbiji (Unikredit banka).\nU te svoje mahinacije Šolak je uvukao i svoje saradnike, Ukrajinku Viktoriju Boklan, kao i Vladimira Retajca i Dragicu Pilipović Šefi (Američka privredna komora, generalna direktorka SBB-a), ali i strance iz američkog fonda KKR, kao što su Ludo Bamens (KKR London) i Henri Krafta. Zbog činjenice da su u suštini prevareni, u fondu KKR se digla velika prašina, ali je u duhu američkih poslovnih kompanija da sve rešavanju istragama u okviru firme.\nNajveća žrtva je na kraju ispao jedan od rukovodilaca fonda za Evropu Henri Kraft, koji se povukao sa mesta na kome je bio, uz obrazloženje da ide na dvogodišnji odmor. Na njegovo mesto došao je Žan Pjer Saad koji je dobio osnovni zadatak da reši problem koji se zove - Dragan Šolak, uz što manje buke i štete za fond KKR.\nMeđutim, nisu svi Šolakovi direktori pristali na mahinacije i kriminal. Kada su videli o čemu se radi, Šolaka su napustili dotadašnji direktori Nenad Branković i Serafijanović.\nDragan Šolak se u svojim prevarama služio i ženama. Svoju ljubavnicu Aleksandru Subotić, finansijskog direktora u firmi Danijel sat, uspeo je da nagovori da pokrade sve službene tajne u firmi u kojoj je radila, na osnovu kojih je Šolak uspeo i tu firmu da otkupi po bagatelnoj ceni. Aleksandra je za nagradu za uništavnje jednog dobrog srpskog preduzeća dobila direktorsko mesto u SBB-u i skupoceni automobili marke Jaguar.\nŠolak je deo kupovina preduzeća obavio i preko firmi u kojima se ne vidi da je on vlasnik, da bi izbegao problem koncentracije kapitala i sukob interesa.Tako je preko bugarskih kompanija kupio većinski paket akcija (55%) firme Dajrekt medija (vlasništvo Dragana Đilasa).\nZbog mahnacija njegovih kompanija, Šolak je saslušavan i pred sudom u Londonu, gde se postupalo na osnovu tužbi za lažno prikazivanje broja korisnika (tužba podignute protiv firme Adria Cable S:A:R:I pred Royal Court of Justice, adresa - 7 Rolls Building Fetter Lane, London, datum, 12. 07. 2013, Case No: 2011 FDLIO 888).\nSudija je u tom postupku Šolaka, izvesnog Draču i gospođu Vasiljević, ocenio kao ljude koji izvrću činjenice i podatke, ali i kao nepouzdane, zbog čega ceo njihov iskaz nije uzet u obzir.\nŠolakova supruga Gordana je aktivni učesnik u prevarama.I ona je suvlasnik u delu kompanija, a slovenački istraživači su došli do podatka da je Gordana za samo za jednu nekretninu koju su početkom 2013.godine kupili na Ženevskom jezeru, platila porez od preko 8 miliona švajcarskih franaka, a kupljene su tri nekretnine.\nIste godine Šolakovi su kupili i avion marke Cesna kao i golf terene na Bledu, u Sloveniji.\nDok je razvijao svoje poslove u Beogradu, Šolak se bavio i zelenašenjem. Tako je novac, između ostalih, pozajmio, danas pokojnom Milanu Zukanović, tada vlasniku građevisnke firme Koling. Milan je od zelenaša Šolaka novac pozajmio da bi završio objekat na Dedinju. Kao višestruko vredniju garanciju dao je kuću u kojoj je živeo sa porodicom.\nZbog strašnih pritisaka, prema jednoj verziji izvršio je samoubistvo marta 2012. godine, a prema drugoj, ubijen je jer je Šolakova zelenaška mafija bacila oko na kuću u kojoj je živeo a čija je vrednost velika, pa je mafiji više odgovaralo da Milan ne vrati dug nego da ga vrati, sa zelenaškim kamatama.\nU prilog tome govori i činjenica da Milan uopšte nije bio čovek sklon suicidu, kao i da se, prema zvaničnoj verziji, ubio iz pištolja koji niko do tada nije nikada video, a imao je svoj pištolj u legalnom posedu. Nakon samo nekoliko dana od Milanove smrti, Šolak je upao u kuću njegove unesrećene porodice, i bez imalo samilosti, i pored zapomaganja i molbi da se umilostivi, isterao je na ulicu Milanovu udovicu i njihovo četvoro dece.\nGlavni Šolakovi operativci su Vladimir Retajac i Goran Bujaković. Goran je bivši radnik Resora državne bezbednosti i bivši je član JUL-a koji je bio zadužen za uterivanje dugova, uz pretnje i ucene, koji za sebe kaže da i danas ima jake veze u BIA i MUP-u, a Retajac je samozvani stručnjak za telekomunikacije i marketing.\nŠolak povremeno uklanja tragove svojih mahinacija, pa tako uspešno pravi na desetine kompanija u of šor zonama, koje kupuju jedna drugu, a povremeno organizuje i nestajanje dokumentacije.\nDa bi konačno sakrio sve tragove, koji bi mogli da uruše posao koji je sklopio sa fondom KKR-om, organizovao je paljenje sopstvenog računskog centra u zgradi SBB-a.\nDa bi ojačao svoju poziciju, Šolak je odlučio da se upusti i u politiku. Odlučio je da stvori partiju koju će za njega da vodi izvesni Šarenac. Za potrebe nove partije, prostorije su iznajmljene u zgradi preko puta Specijalnog suda u Ustaničkoj ulici.\nGospodin Šolak voli da izigrava velikog šefa i mafijaša. Njegovi radnici su u robovskom položaju. Njegov advokat Žarko Borovčanin je ugovorima vezan da za sve radnje koje obavlja u ime firme i Šolaka, mora da garantuje celokupnom svojom imovinom. Možda će jednog dana svom bosu Šolaku morati da garantuje i glavom.\nGospodin Šolak voli da se o njemu pričao kao o opasnom čoveku, plaća nameštena istraživanja u kojima se on prikazuje kao jedan od 10 najmoćnijih ljudi u Srbiji, predstavlja se kao uticajni Mason, sa sobom stalno vodi ozbiljno obezbeđenje, koje ga prati čak i kad ide u svoje selo u okolini Kragujevca. Voli da za sebe kaže da je zaštićen od strane ambasade SAD u Beogradu, da iza njega stoji bivši šef CIA Dejvid Petreus i da mu je on lično omogućio da iz zemlje iznese desetine miliona evra, na ime provizija, bez poreza...\nDa li takvu moć ima penzionisani direktor CIA? Upućeni tvrde da je nema, i da Šolak blefira, znajući da njegove žrtve to ne mogu proveriti...\nŠolakovim mahinacijama ne retko su izveštavali i režimski mediji ali su „zaboravili" da pomenu da su u te priče upleteni i Nenad Kovač, zvani Neša roming i Nikola Petrović.\nKrivične prijave koje su protiv Šolaka i njegovih satrapa podneli oštećeni građani i privrednici na volšeban način završavaju u fiokama. Po njima niko ne postupa. To nam jasno govori da se od vremena kada su stranci „pravili" Šolaka, pre dvadesetak godina, pa do danas, ništa ne menja. Sve je isto. Povremena medijska halabuka režimskih poslušnika samo je loše osmišljena farsa.\nŠolak je zanat počeo da peče u kompaniji „Vans" gde je radio krajem 90-tih godina prošlog veka. Ubrzo je shvatio da je od legalno kupljene, mnogo profitabilnije izdavati piratsku video kasetu. Od strane tada vrlo moćne Sorošove ekspoziture u Srbiji „tipovan" je kao potencijalno vrlo perspektivan kadar. Ispunjavao je nekoliko osnovnih uslova - nepismen, kriminalizovan i patološki mrzi Srbe i Srbiju.\nSa njim je od strane Soroševih trkača obavljeno više razgovora u zemlji i inostranstvu, objašnjena su mu pravila „igre" i Šolak je zaslužio prvu „donaciju".\nU sveže osnovanu firmu Dragana Šolaka, SBB („Serbia Broadband doo", osnovan 2000. godine u Kragujevcu) 2002. godine, firma „Southeastern Europe Equity Fund" (jedna od Soroševih firmi) uplatila je 10 miliona USD. Cilj Šolakovih finansijera bio je da se u srednjoročnom periodu ostvari kontrola nad regionalnim medijskim prostorom putem investiranja u kablovske operatere Srbije (O ovome u detalje govore i „Vikiliksove" depeše, konkretno depeša od 1. juna 2007. g.).\nU projekat je bio direktno uključen i OPIC, institucija Vlade SAD zadužena za „mobilizaciju slobodnog kapitala privatnih investitora". Već tada je, 2003, preko Soroševih „đaka" Šolaku omogućeno da koristi optičke kablove Telekoma Srbije i drugu infrastrukturu, iako su, po prirodi stvari, Šolakov SBB i Telekom Srbija direktni poslovni konkurenti.\nNaredne, 2004. godine EBRD je u SBB investirao još 15 miliona evra. SBB je polako počeo da „pumpa" tržišnu vrednost kompanije.\nDa bi pomogli Šolaku u Beograd su tih godina često dolazili „emisari" iz SAD i drugih Soroševih kolonija, da „pritiskaju" ljude iz Telekoma. Pritisci i korupcija su dali rezultate, pa je od 2007. godine Šolakov SBB počeo polako da potiskuje Telekom kao kablovskog provajdera, tako i kao pružaoca internet usluga u Srbiji.\nZarad izvlačenja kapitala i skrivanja tragova naprasno se usložnjava i mreža međuzavisnih firmi i kompanija koje su uključene u Šolakovo „carstvo".\nIste godine SBB kupuje kompanija „Mid Europa Fund", a naveliko se sprema teren za dolazak USA investicionog fonda KKR i diretkora fonda generala Dejvida Petreusa.\nU cilju skrivanja tragova Šolak je organizovao i požar u računskom centru svoje firme.\nKako je rasla Šolakova imperija, nakon jedne burne porodične svađe, u „posao" se na mala vrata uključila i Šolakova supruga Gordana. Ona se sada pojavljuje kao vlasnik dela akcija više vezanih kompanija. Ova domaćica je, kao i Šolak, naprasno zavolela golf, pa se prvo „samouknjižila" kao član UO i disciplinske komisije Golf kluba Beograd (Ada ciganlija 2) a kada su počele da stižu i veće pare, na njeno insistiranje, kupili su i golf klub na Bledu, Slovenija. Kupac je bila Šolakova firma „Gerrard Enterprise, a prodavac Sava Turizam. Cena - 11 miliona eura. Da bi se okitili imenom „Rojal Bled" Gordana je 2017. „rentirala" vremešnu princezu Jelisavetu Karađorđević.\nPrinceza Jelisaveta je prvim udarcem otvorila sezonu „kraljevskih" takmičenja na Bledu. Glavna nagrada -automobil marke Porše. Gordana je insistirala da se i neke nekretnine koje poseduju uknjiže na njeno ime. Tako je, formalno, vila od 7 miliona evra, koju su kupili na Ženevskom jezeru, njeno vlasništvo.\nGordana je i vlasnik of šor firme preko koje su kupili avion marke „falkon 20G0 LXS" koji je predat na korišćenje beogradskoj kompaniji „Prins eviješn". Gordana je vlasnik udela od 4,99% u „United media" preko kompanije BVI „Cable Menagement Companv Itd".\nDa je Gordana ne samo supruga već i saučesnik u kriminalnim delima utvrdili su i slovenački nezavisni istraživači koji su došli do saznanja da su svojevremeno Šolak i Gordana osnovali u Ljubljani firmu „Taped Pictures" koja se bavila prodajom CD i DVD filmova. Zbog malverzacija firma je bila više puta utužena pred slovenačkim sudovima pa je 1998. godine završila u stečaju.\nSada već osokoljeni Šolak krenuo je brutalno na medijski prostor Srbije. Video je da država nema mehanizme da ga zaustavi. Da bi nastavio veštačko naduvavanje vrednosti kompanije SBB bili su mu potrebni kvalitetni kanali i TV program.\nU tu svrhu izabrao je grupu TV programa za decu koju je do tada uspešno vodila ekipa vlasnika TV „Ultra". Nizom prevarnih radnji i očiglednom protivpravnom saradnjom sa Unikredit bankom, od zakonitog vlasnika TV Ultre, Radomira Kutlešića, ova televizija je bukvalno oteta.\nTV Ultra, kao jedini realni nosioc tržišne vrednosti, poslužila je kao baza za naduvavanje vrednosti SBB-a pred predstojeću akviziciju od strane investicionog fonda KKR. U svrhu procene SBB-a angažovana je „renomirana" proceniteljska kuća, Price VVaters House, koja je „izračunala" da SBB vredi 1,5 milijardi dolara.\nU „paketu" je predviđeno da Šolak ostane akcionar sa 21 % i glavni menadžer.\nOperacija prodaje SBB-a imala je dva paralelna koloseka. Jedan kolosek je išao ka KKR za čije potrebe je Price VVaters House u saradnji sa Unikredit bankom „napravio" sumanutu cenu od 1,5 milijarde dolara. Drugi kolosek je bio prema državi Srbiji, koja je godinama uskraćivana za porez i prihode koji joj po zakonu pripadaju.\nNaime, SBB je godinama, počev od 2010. svesno lažno prikazivao broj korisnika na teritoriji Srbije, tako što je državu i poslovne partnere (koje je morao da isplaćuje po osnovu broja korisnika) obaveštavao da ima 500.000 korisnika a istovremeno je za potrebe prodaje i procene za potrebe KKR, napravila izveštaj da ima preko 800.000 korisnika!\nPrevarnim radnjama prikriven je i broj korisnika SBBa u inostranstvu (Total TV) a po istom modelu oštećene su i druge države na čijim je teritorijama poslovao SBB (Slovenija, Hrvatska, BiH, Crna Gora, Makedonija....).\nNa taj način ostvarena je ogromna finansijska razlika u korist SBB-a, a na štetu TV Kanal Ultra, države Srbije, ali i drugih država.\nU prevaru su direktno uključeni Dragan Šolak, njegova supruga Gordana, direktorka Ultre Dragica Pilipović-Chaffey, direktorka Aleksandra Ćirić, Komisija za zaštitu konkurencije Republike Srbije (koja je odobrila navedenu akviziciju), Šolakov potrčko Vladislav Ratajac, Šolakovi „bezbednjaci" koje je vodio Bujaković Goran bivši julovac ,,od poverenja", RATEL.\nU slučaju RATELA nastao je neviđeni presedan. Direktan zahtev nadležnog suda da dostavi dokumenta o tačnom broju korisnika RATEL je odbio uz obrazloženje da je u pitanju „poslovna tajna"!\nNa činjenicu da je cena od 1,5 milijarde dolara napumpana i nerealna, trebalo bi da reaguje i KKR, ali je rekacija, naravno izostala. SBB je samo formalno nekakva zasebna firma za koju je zainteresovan KKR. Sve su to u stvari uvezna pravna lica sa istim krajnjim vlasnikom - Džordžom Sorošem.d\nIako su o svemu pismeno obavešteni Andreas Melbaum, finansijski direktor KKR, tadašnja administracija USA ambasade u Beogradu (koja je nadgledala navedanu transakciju između Soroševog MEP-a i KKR-a), United Group BV (iz Holandije, krovna firma cele grupe firmi oko SBB-a), šef operacija za korporativne poslove KKR-a Ludo Bammens (bio direktno uključen u akviziciju i transakciju prilikom kupovine grupe firmi).\nJedini koji je odgovorio na pismeni zahtev za sagledavanje situacije je Henri Kraft koji je u tu svrhu, januara 2016. godine, u Beograd poslao Tomaša Kubicu. Kubica je u neformalnom delu sastanka izjavio da je njemu sve jasno i da sa svim navedenim treba upoznati istražne organe Srbije, ali da on mora da zastupa zvanični stav da KKR podržava rad loklanog menadžmenta koji vodi Dragan Šolak sa kolegama.\nNakon procesa uvećanja vrednosti kapitala SBB-a za potrebe akvizicije izvršena je nova procena vrednosti, ovaj put od strane druge revizorske kuće - KPMG.\nOva revizija i „stručna procena" sada je imala za cilj da se vrednost SBB i TV kanal Ultra umanji bez saglasnosti vlasnika TV Kanal Ultra a zarad potrebe da se vlasnik TV kanala Ultra potpuno potisne iz vlasničke strukture. Ovaj „recept" Šolak uspešno primenjuje godinama.\nSa obiljem dokaza aprila 2016. godine podneta je tužba Privrednom sudu u Beogradu sa zahtevom za naknadu štete. Sudija Lejla Bratić je po kratkom postupku, novembra iste godine odbila tužbu, te je predmet, po žalbi, otišao pred Privredni apelacioni sud. Decembra 2018. ovaj sud je takođe odbio tužbeni zahtev sa gotovo identičnim obrazloženjem koje je dala sudija Lejla Bratić.\nPredmet se, od februara 2019. nalazi pred Vrhovnim kasacionim sudom.\nOktobra 2015. g. podneta je i krivična prijava Trećem osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu, protiv SBB, za lažno prikazivanje ili prikrivanje činjenica i dovođenja u zabludu, kao i nanošenje štete društvu TV Kanal Ultra, ujedno pribavljajući korist za SBB, čime je izvršeno krivično delo prevare.\nTakođe, podneta je i krivična prijava protiv Dragana Šolaka, Dragice Pilipović-Chaffey, Viktorije Boklag, Vladislava Ratajca, Suzane Todorović i Dragane Jovanović-Džaril, koji su u nameri da pribave protivpravnu imovinsku korist privrednom društvu SBB, učinili to lažnim prikazivanjem i prikrivanjem činjenica, svesni da svojim radnjama čine krivično delo i da je njihovo delo zabranjeno.\nU ovoj krivičnoj prijavi obrazložena je i uloga Unicredit Banke. Februara 2018. godine predmet je prebačen u nadležnost posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu gde se i danas nalazi.\nsvemu navedenom uredno su obaveštene i Komisija za zaštitu konkurencije, Ministarstvo finansija, Poreska uprava i kancelarija za nerezidente, svako u okviru svoje nadležnosti. Na zahteve za pristup informacijama od javnog značaj niko ne reaguje.\nPredmet ozbiljne istrage trebalo bi da bude i činjenica da naš zakon ne dozvoljava da se za potrebe SBB kanala koji su registrovani u Luksemburgu prodaja reklama obavlja u Srbiji.\nInvesticioni fond pod kontolom Soroševih marioneta, KKR, aktivno se uključio u pokrivanje Šolakovih mahinacija jer je bilo potrebno da se pripremi terena za novu „napumpanu" cenu i sledećeg vlasnika SBB-a, tj. Junajted grupe.\nPrema informacijama iz oktobra 2018. godine novoformirana cena je 2,6 milijardi evra. Kupac - sledeći Sorošev igrač na globalnoj sceni.\nŠolak sad, uz televizije N1 i Nova S, namerava da pokrene i dnevne novine. Redakciju je već napravio, okupio je stotinak novinara, a za glavnog urednika je izabrao Veselina Simonovića, bivšeg glavnog urednika Blica i nagradio ga platom od 5.000 evra mesečno!\nPregovori o kupovini lista Danas su propali.\nSrpska kablovska mreža (SBB), nastala je tako što je bivšoj Soroš fondaciji u Srbiji (kasnije Fondu za otvoreno društvo), sam Đerđ Soroš, planetarni berzanski mešetar, isplatio novac "na ime otpremnine", kako bi korisnici njegovih donatorskih dolara u Beogradu imali jedan "održivi projekat" od koga će u budućnosti moći da žive. Na ovu ideju, Soroš je došao nakon teških optužbi koje su se sručile na dugogodišnju predsednicu Fonda za otvoreno društvo Sonju Liht i neke njene saradnike.\nLičnosti koje su se žalile Sorošu na stanje u beogradskom ogranku njegove fondacije nisu bile "neprijatelji demokratije i humanosti" kako bi neko u prvi mah pomislio, nego zaposlenici Fonda za otvoreno društvo u Beogradu.\nTih nekoliko žena su tokom jednog susreta sa svojim mecenom u Mađarskoj, ispričale sve što Soroš do tada nije znao o poslovnoj politici svoje beogradske filijale. Tada je ovaj prvoborac globalizma (koji je u međuvremenu i sam počeo da sumnja u globalizam), odlučio da u stilu velikog i plemenitog gazde učini gest dobre volje prema Fondu za otvorenu društvo u Beogradu, pa je u ime "minulog rada" dao veliku sumu novca za otvaranje Srpske kablovske mreže (SBB).\nNa taj način je konačno raskinuo svaku vezu sa ovdašnjim brlogom lokalnih klanova, korupcijue, lažnog demokratskog čistunstva i drugih neoboljševičkih fenomena od kojih se, verovatno, i sam gadio.\nDobra okolnost za Đerđa Soroša bila je i činjenica da je njegova misija u ovom delu Balkana već bila završena. Ergo, "paket" sa poklonom je bio predat na upravljanje ovdašnjem Fondu za otvoreno društvo, a sama Sonja Liht je "demisionirala" tako što je formirala nekakav Fond za političku izuzetnost, kojim i danas upravlja propagirajući ljudska prava, političku korektnost, rodnu ravnopravnost i slična opšta mesta koja se čak i u Srbiji podrazumevaju.\nNa taj način je i bez Soroša nastavila da deluje, zajedno sa nekim srodnim organizacijama koje uporno traže "denacifikaciju Srba" (mada ovde nema ekstremista ni manje ni više nego što ih ima jedna Velika Britanija ili Francuska), kao stalni tužilac srpske nacionalne stvarnosti, pa je u ime toga, nedavno, dobila i orden Legije časti od Francuske države.\nAli, priča o Srpskoj kablovskoj mreži, koja se otvorila kao zao duh iz boce, pokazala je da su naslednici Sonje Liht jedno bahato, gramzivo, primitivno i neuko pleme, kojim bi njen Fond za političku korektnost svakodnevno mogao da se bavi umesto što traga za "nacifikovanim Srbima".\nIstovremeno, Srpska kablovska mreža kojom je Đerđ Soroš praktično isplatio promotere građanskog društva u Srbiji, predstavlja jedan nepatvoreni bastion pljačke srpskih korisnika, i najbolji primer kako funkcioniše mašinerija novog svetskog poretka u odnosu na male zemlje i male narode.\nDok je sedište Srpske kablovske mreže (SBB) u Beogradu bilo u prvobitnom poslovnom prostoru, (Beogradska ulica), na vidnom mestu je bilo istaknuto upozorenje da niko, pod pretnjom otkaza ne sme korisnicima da saopšti gde se nalazi direktorova kancelarija!\nNaravno, upozorenje je bilo postavljeno tako da ga vide i zaposleni i korisnici, kako bi svima bilo jasno da je na snazi zakon ćutanja. A nezadovoljnih i opljačkanih korisnika bilo je i onda i danas dovoljno da bi svaka ovdašnja vlada morala da interveniše jer je reč o interesima desetina hiljada građana.\nSadašnji direktor Srpske kablovske mreže, Dragan Šolak, ima kancelariju koja zauzima polovinu šestog sprata u ulici Kralja Petra u Beogradu i skoro nikada nije u njoj. Njegovi radnici, na desetine njih, rade u prostorijama manjim od 30 kvadratnih metara. Srpska kablovska mreža (SBB) zakupljuje od Telekoma link od 20 gigabajta, a deli ga kao link od 40 gigabajta, kako bi stalo što više korisnika. To izaziva stalne havarije i "pucanje veze", pa mnoštvo korisnika SBB svakodnevno nema televizijski signal.\nZbog ovakve sumanute trke za zaradom, a na štetu i preko interesa građana, svaka vlada u svakoj civilizovanoj državi zaustavila bi ovakvo kriminalno delovanje jedne korporacije, ili bi naterala tu korporaciju da plati ogromne sume odštete. Na žalost, to nije slučaj u Srbiji.\nTačan broj zaposlenih u Srpskoj kablovskoj mreži je 768, a većina radnika ima tretman kao najamna radna snaga sa mizernim platama i svakodnevnim skandaloznim kršenjem i radnih i ljudskih prava. Njihove afričke plate kreću se od 25.000. do 29.000. dinara, a nadoknada za takozvani topli obrok u iznosu od 150 dinara dovoljna je da svaki od zaposlenih dnevno ima na raspolaganju impresivnih šest dinara kojima treba da održava "radnu energiju". Upadljivo je da su, uprkos tome, plate male i povlaštene menadžerske elite desetostruko veće.\nČudno kako Sonja Liht i njen Fond za političku izuzetnost (šta god to značilo) ne podigne svoj robespjerovski glas i zaštiti na stotine mladih ljudi od surove pljačke i eksploatacije, pa na konkretnom primeru, u kompaniji od koje verovatno i ona živi, pokaže koliko su joj na srcu ljudska, građanska i ostala prava.\nKad već nije bilo ni Helsinškog odbora za ljudska prava , niti pramajke novooverene demokratije Sonje Liht i njenog izuzetnog fonda da zaštiti unajmljenu sirotinju u SBB, potlačeni su sami počeli da deluju: nedavno se desila krađa čak 700 modema, sprave sa kojom svako može sam sebe uključiti na kablovsku mrežu, izgoreo je i računski centar pod nepoznatim okolnostima.\nAko srpska vlada nema načina da zaustavi ovu mašinu za čerupanje građana, imperija će se samo srušiti delovanjem iznutra. Tu neće pomoći ni proglašeni zakon ćutanja o ličnim primanjima i kretanju direktora, niti će pomoći danonoćno praćenje zaposlenih putem video nadzora, prisluškivanja telefonskih razgovora i drugih oblika savremene torture.\nAmerička Agencija za istraživanje porekla novca uspela je u Ljubljani da preuzme sva relevantna dokumenta o delovanju Šolakove imperije, pod raznim imenima, prevarama, utajama poreza, prtanja novca, adruge službe su istraživale i druge kriminalne aktivnosti ove hobotnice, počev od ubistava, ucena, pretnji...\nVučićev kartel je u tesnoj poslovnoj vezi sa Šolakovim kartelom. I ako se u javnosti stvara predstava o sukobu Vučićevog i Šolakovog ganga, to je samo pokazna vežba za lakoverne građane.\nDogovor o večnom miru i prijateljstvu Vučićevog i Šolakovog kartela je za sada održiv. Oba kartela su pod skutom Đerđa (Žorža) Soroša. Nije ni čudo što srpsko pravosuđe ne procesuira Šolakove prevare i kriminal. Kada smaknu Vučića, Šolak će zaštiti kriminal i zločine Vučićevog ganga. Ali...\nJarić doveo Soroša mlađeg\nMalo je poznato odakle potiče poznanstvo Aleksandra Soroša, mlađeg sina Džordža Soroša i Vučića.\nVeza Aleksandra Soroša sa Srbijom u „neformalnom" smislu počinje sa „druženjem" Aleksandra sa MARKOM JARIĆEM, bivšim košarkašem. Marko i Aleksandar su dugogodišnji drugovi i Aleksandar je Marka vodio sa sobom na brojne VIP žurke po svetu.\nVeze Aleksandra Soroša u Srbiji su i Jugoslav i Bojan Karić.\nDa bi Vučića držao „pod kontorolom" Džordž Soroš je organozovao da tada još maloletni Danilo duži period provede kod Karića u Belorusiji, kao „zalog u krvi".\nZa vreme boravka kod Karića, Danilo je „navučen" na narkotike i permanentno je rađeno na tome da mu se uništi psiha.\n"SBB - Srpske kablovske mreže" najveći su operator digitalne i analogne kablovske televizije i širokopojasnog interneta u Srbiji.Osnovane su 01.09.2000.godine. Današnji osnivač, sa kapitalom 25.537.578.444,35 dinara, je u vlasništvu „Adria Serbia Holdco" B.V. iz Holandije. Taj iznos kapitala 27.08.2014.godine prenet je u celosti od prethodnog vlasnika dela: „Adria Bidco", doo iz Beograda, koji je preuzeo vlasništvo dana 06.03.2014. godine (APR BD 19341/2014) od „Adria Cable" B.V. iz Holandije.\nKapital se umanjivao usled dugogodišnjeg iskazivanja gubitaka u poslovanju, koji su kumulirano do kraja 2014. godine dostigli 24,4 milijarde dinara, pa je preostali kapital, ne računajući gubitak/dobitak iz 2015. godine, za koje APR nije još objavio rezultate, preostao u iznosu od samo 1,17 milijardi dinara. Veoma je interesantan upis dana 11.07.2014. godine založnog prava Unicredit banke na 100 odsto udela društva. Taj upis založnog prava na ime obezbeđenja po osnovu sindiciranog ugovora o kreditu Unicredit banke Srbija ima i založno pravo na trgovačkim žigovima SBB i Total TV.\nPostavlja se pitanje kada Unicredit banka ima založno pravo na sto odsto udela u društvu, da li će i dalje iskazivanje gubitaka obezvrediti te udele.\nNa drugoj strani, postavlja se pitanje šta predstavlja imovinu SBB u iznosu od 436 miliona evra, u tolikoj izuzetno visokoj vrednosti koja pokriva 31. decembra 2014. godine preostali sopstveni kapital od samo 9,5 miliona evra i obaveze od 426,5 miliona evra? Tu imovinu čini: procenjena vrednost goodwil-a u iznosu od, čak, 23,8 milijardi dinara, ili 194 miliona evra, zatim 12 milijardi dinara neotpisana vrednost objekata i opreme, što čini dodatnih 97 miliona evra, i ostala imovina (obrtna i druga) u iznosu od 145 miliona evra.\nCentralno pitanje je na čijoj imovini je procenjen goodwil u toliko visokoj vrednosti ikako duži niz godina se iskazuje gubitak u poslovanju, koji je u 2014. godini dostigao, čak, 15 odsto ukupnog prihoda, a da se preostali sopstveni kapital sveo na samo 2,19 odsto vrednosti ukupne imovine, dok su obaveze prema povezanim preduzećima iz inostranstva, dostigle skoro 98 odsto tako iskazane vrednosti ukupne imovine.\nVrlo je interesantno kako se formira godišnji bilans ne holandske firme, sadašnjeg vlasnika SBB, uz toliko visoko iskazani goodwil i tako visoko obezvređen sopstveni kapital, kada Međunarodni računovodstveni standardi, koji se i u Srbiji i u Holandiji primenjuju više od petnest godina, obavezuju podnosioca godišnjeg obračuna, da prikaže realno stanje imovine. Iz svega iznetog proizlazi da država Srbija i njena Komisija za sprečavanje pranja novca, posebno istoimena komisija u Sastavu Narodne banke Srbije, treba da obrati posebnu pažnju na ovaj tzv. telekomunikacioni giganti i njegove procene vrednosti imovine.\nMediji su 2.04.2016.objavili da Dragan Šolak, preko svoje bliske saradnice Viktorije Boklag, stoji iza ofšor firme „BL. Media Group Limited" na Britanskim devičanskim ostrvima, prema istraživanju Međunarodnog konzorcijama istraživača (ICIJ)\nSadašnji zakonski zastupnik SBB je Goran Vasić, direktor, a registrovan je drugi zastupnik Saša Cunder, državljanin Republike Slovenije.\nSBB ima pored ćerki firmi i registrovan ogranak za govorne usluge u Beogradu, čiji je zakonski zastupnik Marko Marković, ogranak SBB Solutions (kablovske komunikacije) čiji je zakonski zastupnik Srđan Tomašević, ogranak Kablovske televizije čiji je zakonski zastupnik Aleksandar Đurović i još 19 registrovanih ogranaka u većim mestima Srbije.\n„Pusti da novac radi za tebe"\nKolokvijalni naziv u srpskom jeziku za sva pravna lica koja upravljaju tuđim novcem je „investicioni fond", mada postoji bitna razlika između onog ko samo upravlja tuđim kapitalom u dogovoru sa klijentom (na engleskom „Equiti firm") i onog ko samostalno odlučuje kako će se plasirati tuđ kapital (na engleskom "private equiti fund").


Turske vlasti ispituju osumnjičene za napade u Istanbulu - Index.hr\nTurske vlasti ispituju osumnjičene za napade u Istanbulu\nTURSKE su vlasti 22 osumnjičena za bombaške napade u Istanbulu u ponedjeljak podvrgli ispitivanju nakon što ih je dan ranije izručila Sirija, rekao je državni dužnosnik.\nVjeruje se da je nekoliko ključnih osumnjičenih za napade pobjeglo izvan zemlje. U tim je napadima na dvije istanbulske sinagoge 15. studenoga i na britanske interese u Istanbulu pet dana kasnije poginula 61 osoba.\nSirija je u nedjelju 22 osumnjičena vratila u njihovu domovinu Tursku, priopćile su vlasti i dodale da su oni pritvoreni u južnom gradu Antakya nedaleko od sirijske granice. Zasad nitko nije optužen.\nAbdulkadir Sari, lokalni guverner, potvrdio je da su osumnjičeni podvrgnuti ispitivanju u ponedjeljak. Također je rekao da je 20 njih pohađalo u Siriji tečajeve islamskog obrazovanja, ali nije naveo druge potankosti. Dodao je da su šestorica osumnjičenih mlađa od 18 godina.\nPolicija u Istanbulu odvojeno je ispitivala u ponedjeljak suprugu Mesuta Cabuka, jednog od napadača samoubojica na sinagoge, i još jednu ženu, javila je privatna televizija NTV.\nTurski mediji navode da policija ispituje pripadaju li osumnjičeni militanti turskoj ćeliji al Qaide.\nOčekuje se da će se na sjednici turske vlade u ponedjeljak raspravljati o terorističkim napadima.\n(Hina) kga vk


Dobar znak za Novaka pred finale: Oglasio se Vilander i kovao u zvezde Mareja\nPa, nismo ni sumnjali, javio se Mats Vilander. Svi koji strepe za nedeljni duel u dvorani "O2", sada bi trebalo malo da odahnu. Po pravilo, Šveđanin uvek omane. Gledao je nekada najbolji teniser...\nDobro je: Vilander ponovo potcenjuje Novaka, a diže u nebesa Mareja\nSve do US opena prognoze Matsa Vilandera kada je u pitanju Novak Đoković bile su siguran znak da će Srbin osvojiti tutnir kada Šveđanin tipuje protiv njega.\nVilander napravio listu najboljih tenisera svih vremena! Naravno, nema Novaka\n"Ne možete da mislite da će Novak Đoković da dominira u narednih pet godina", rekao je nedavno, slavodobitno, poznati "hejter" Novaka Đokovića, Mats Vilander.\nVilander ponovo o Đokoviću: Nezamislivo je da on dugo vlada\nJedan od gostiju Rafaela Nadala tokom otvaranja teniske akademije u Manakoru bio je i čuveni Mats Vilander, čovek koji je u Srbiji prilično "omiljen", pre svega zbog njegovih negativnih komentara...\nVilander brani Nadala, evo šta kaže\nBivši teniski šampion, a sada komentator televizije Eurosport, Mats Vilander jasno i glasno je izneo svoje mišljenje povodom skandala u vezi sa navodnim dopingom Rafaela Nadala.\nVilander lupeta pred finale US opena: Navijači mu zapušili usta (VIDEO)\nĐoković imao priliku da odgovori Vilanderu, oči u oči (VIDEO)\nŠveđanin Mats Vilander je nekada bio strašan teniser, koji je osvajao najveće turnire na svetu, bio je broj 1 na ATP listi. Posle igračke karijere prešao je u analitičare, ima svoju emisiju na...\n01:12 >> 03:56\nŠta je čuveni Mats rekao za duel Đoković - Monfis?\nTeniski svet je očekivao fantastičan meč Novaka Đokovića i Gaela Monfisa u polufinalu US opena, ali je dobio čudan duel, u kojem je naš as izašao kao pobednik. Velika sparina i vlažnost...\nNovi biser Vilandera!\nŠta je sa Matsom Vilanderom? Ko će njega da razume? Iz dana u dan nas zabavlja komentarima, pogotovo prognozama, koje su uvek pogrešne, ali sada je otišao korak dalje. Komentator "Eurosporta"...


Vratili se Hurts, ali u mračnijem imidžu: Poslušajte singl "Voices" - Telegraf.rs\n19/05/20 | 10:32 ≫ 10:40\nVratili se Hurts, ali u mračnijem imidžu: Poslušajte singl "Voices"\nStihovi nadahnuti "izolacijom, očajem i manijom"...\nPosle tri godine pauze od albuma "Desire", britanski elektro-pop tandem Hurts svoj povratak su obeležili novim singlom "Voices", u novom, mračnijem imidžu.\nFrontmen Teo Hačkraft rekao je za NME da su njega i njegovog partnera Adama Andersona pokretali "mračniji elementi popa" i da su se pokušali vratiti svojim pop-noir korenima.\n- Hteli smo da se vratimo suštini onoga što radimo i što smo bili na početku. Morali smo da se zaljubimo u vrstu muzike koju smo nameravali da napravimo. Uvek su nas privlačili tamniji elementi pop muzike.\nUz stihove nadahnute "izolacijom, očajem i manijom", Hačkraft je rekao da su teme postale neobično mračne i drevne nakon silom nametnute izolacije zbog koronavirusa.\n- Poslednjih nekoliko godina bilo nas je stalno dvoje u studiju ili na pozornici. Očajnički sam želeo da izbacim tu vrstu osećaja. To je čudna i paranoična pop pesma, koja nije nešto što čujete vrlo često. Mnogo je naše muzike vrlo emocionalno sirovo, ali to je nešto o čemu se neko vreme nisam osećao sposobnim da pišem - rekao je Teo.\n- Počeo sam da koristim terapiju slepih, gde vam stave povez na oči kako bi se osoba za određeni vremenski period uskratila sebi čulo vida, da bi sa druge strane podstakla ostala čula. Morate živeti kao slepi, ali to vam na neki čudan način otvara unutrašnje oko vašeg uma i postajete malo kreativniji - izjavio je za NME.\nZvezda devedesetih hvali epidemiologa: Pogledajte spot za novi korona virus hit\nSrđa Janković o "Ratu svetova" H. Dž. Velsa: Potraga za drugim svetom je želja da bolje razumemo naš


Benjamin Šehić ostvario dvostruki trijumf u Novom Sadu\nNaš veliki MMA teškaški potencijal Benjamin Benho Šehić debitovao je u profesionalnoj karijeri dvostrukom pobjedom na “SBC Revenge” manifestaciji za pamćenje u Novom Sadu, gdje je savladao Marka Đorđevića i Ivana Vićića.\n“Nakon dvostrukog trijumfa na SBC 29 “Revenge” potpisao sam ugovor na još dvije borbe sa najboljom regionalnom i jednom od najboljih evropskih MMA organizacija “Serbian Battle Championship” te postao dijelom pobjedničkog tima jedne od najcjenjenijih svjetskih menadžerskih agencija “MTK Global”, čiji je predstavnik za Balkan Bojan Mihajlović“, rekao je Šehić i dodao:\n“O kvalitetu ovog svjetski poznatog brenda govori i činjenica da su im klijenti bokserski šampioni Tyson Fury i Billy Joe Saunders, a u MMA Darren Till, uz najbolje regionalne borce trenutno u UFC-u, Stefana Sekulića i Duška Todorovića.Inače, Šehić ima smeđi pojas u brazilskoj džiju-džici, i dokazano ime u svijetu parterne borbe. Dvostruki je osvajač najsjajnijih odličja na ADCC turnirima u BiH, Turskoj i Hrvatskoj, prvi je takmičar iz Bosne koji je u više navrata proglašavan za a najbolje borca turnira na regionalnim manifestacijama. Svoj uspješan put sada je prenio u profesionalnu MMA karijeru, debitujući dvostrukom pobjedom u Novom Sadu…“


GENERALNI SEKRETAR NATO-a: "Poštujemo politiku vojne neutralnosti Srbije" | Srbija\nGENERALNI SEKRETAR NATO-a: "Poštujemo politiku vojne neutralnosti Srbije" | Mondo Portal\nGENERALNI SEKRETAR NATO-a: "Poštujemo politiku vojne neutralnosti Srbije" 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Sandra Krstanović 19.09.2020. / 19:03\nGeneralni sekretar Jens Stoltenberg o partnerstvu NATO i Srbija koje traje već 14 godina.\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg istakao je u ekskluzivnom intervjuu za Kurir da taj vojni savez u potpunost poštuje vojnu neutralnost Srbije.\nKako je naveo, Srbija je suverena zemlja i NATO u potpunosti poštuje bezbednosne aranžmane koje naša država izabere.\n"NATO u potpunosti poštuje politiku vojne neutralnosti Srbije. U isto vreme, NATO i Srbija su već 14 godina bliski partneri, čije je partnerstvo zasnovano na bliskom političkom dijalogu i praktičnoj saradnji. Ja sam redovno u kontaktu s predsednikom Vučićem i drugim liderima, a uz odličan rad naše Vojne kancelarije za vezu u Beogradu izgradili smo blisku saradnju u brojnim oblastima", rekao je Stoltenberg i kao primer naveo da NATO i Srbija rade zajedno kako bi bili spremniji za civilnu zaštitu u vanrednim situacijama, uključujući poplave i šumske požare.\nOn je istakao da je u tom pogledu 2018. godine imao čast da zajedno s predsednikom Vučićem u Srbiji otvorim veliku vežbu za upravljanje posledicama vanrednih situacija pod nazivom "Srbija 2018".\n"Pomažemo Srbiji da razvija svoje bezbednosne snage i institucije. NATO obučava srpske vojnike za međunarodne mirovne misije, a u periodu od 20 godina uložili smo milione evra kako bismo pomogli Srbiji da uništi preko 230 tona zastarele municije. Srbija i NATO su takođe zajedno radili na obuci iračkih vojnih lekara, čime su podržali oružane snage Iraka. Pozdravljamo ovo obostrano korisno partnerstvo sa Srbijom i spremni smo da ga razvijamo dalje", naveo je generalni sekretar.\n"U potpunosti poštujemo njihovu odluku da se ne pridruže NATO, kao što poštujemo i odluku drugih da mu se pridruže", rekao je Stoltenberg.\n"Ne, ne smeta nam. Kao što sam rekao, Srbija je suverena zemlja i u potpunosti poštujemo bezbednosne aranžmane koje ona izabere. NATO i Srbija su bliski partneri. Već imamo razvijenu odličnu saradnju u oblasti odbrane i bezbednosti, u kojoj pomažemo Vojsci Srbije da jača svoje kapacitete. Nabavke za odbranu su nacionalna odluka. Istovremeno, prilikom sprovođenja nabavki, bitno je obratiti pažnju na ukupne troškove koji se odnose na ceo životni vek te opreme, pošto oni mogu biti veliki".\nnato srbija vojna neutralnost\n19.09.2020. / 21:45\nSuverena zemlja sa NATO stabom usred Beograda?!Ima li ODKB takvo predstavnistvo?Nema.Pazi boga ti.


DUGALIĆ: Bankarski sektor je likvidan, Srbija ide uzlaznom putanjom! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tDUGALIĆ: Bankarski sektor je likvidan, Srbija ide uzlaznom putanjom!\nDUGALIĆ: Bankarski sektor je likvidan, Srbija ide uzlaznom putanjom!\n„Bankarski sektor je likvidan i biće spreman da podrži i omogući rast BDP-a od 3,0 odsto, čak i više od toga.\nU našim uslovima ne bi bio iznenađenje ni mnogo veći rast s obzirom na osnovu u odnosu na koju se računa rast BDP-a“, rekao je generalni sekretar Udruženja banaka Srbije na konferenciji za novinare u UBS.\nPomenutu stopu rasta, smatra on, nije teško ostvariti ukoliko se realizuju sve najavljene investicije i ako ne budemo imali vanredne okolnosti, kao što su pre par godina bile poplave, a prošle godine suša.\n„Rast BDP od 3,0 procenta, u odnosu na ono što smo imali prethodnih godina, značajan je pomak i to utiče na povećanje zaposlenosti, na povećanje standarda i onda se to odražava na korišćenje kredita“, dodaje Dugalić.\nIzmeđu bankarskih kredita i investicija, kako naglašava, postoji direktna veza, jer ukoliko dođe do velikih investicionih ulaganja, ona po pravilu podrazumevaju i korišćenje većeg obima bankarskih kredita.\nUpitan da prokomentariše trend smanjivanja broja banaka u Srbiji, kojih je krajem 2000. godine bilo 115, a danas ih je 30, Dugalić je rekao da je to opšti trend svuda u svetu, jer je konkurencija nemilosrdna i malim bankama je u takvoj tržišnoj utakmici sve teže da opstanu.\nIz tog razloga dolazi do spajanja, preuzimanja i ukrupnjavanja, što, kako ističe, nije ništa negativno i ne utiče loše na korisnike finansijskih usluga.\nDodaje i da je dobro i pozitivno što domaći preduzetnici postaju vlasnici stranih banaka i što domaći kapital ulazi u bankarski sektor više nego ranije.\nBroj zaposlenih u bankarskom sektoru Srbije je 2017. godine iznosio 23.342, što je značajan skok u odnosu na 18.914 zaposlenih iz 2002. godine, ali manje nego 2008. kada ih je bilo 32.342.\nDugalić je rekao i da je neprimeren i netačan podatak da u Srbiji postoji 37.000 stambenih kredita sa valutnom klauzulom u švajcarskim francima i da se iz tog podatka izvode brojne manipulacije.\nPrema podacima UBS-a, zaključno sa 8. januarom 2018. godine bilo je 17.684 stambenih kredita indeksiranih „švajcarcima“, u ukupnom iznosu od 77,2 milijarde dinara, dok je kreditnih partija indeksiranih evrima bilo 89.669, u vrednosti od 300,7 milijardi dinara.


Kako izbirljive mališane natjerati da pojedu sve iz tanjira | Krajina.BA\nKako izbirljive mališane natjerati da pojedu sve iz tanjira\nAustralski naučnici sproveli su više od 80 studija kako bi ustanovili šta učiniti sa izbirljivim mališanima. Ustanovili su da pritisak, nagrada kao i roditeljske ucjene i prijetnje neće pomoći. S druge strane, ako porodica jede zajedno i uključuje djecu u pripremu hrane, to će kod mališana smanjiti odbijanje nekih namirnica na tanjiru.\nVrijeme jela obično je vrlo stresno za roditelje izbirljive djece jer pokušavaju da stvore ravnotežu između porodičnog obroka i namirnica koje njihova djeca jedu. Neka djeca ne vole povrće, neka čak ne vole određene boje ili teksture. Nešto se može povezati sa karakterom djeteta, a to je teško promjeniti. Ipak, postoje drugi faktori koji mogu smanjiti probleme s ishranom djece.\nAko jedete zajedno kao porodica, uključujući sve koji žive sa vama, a doručak, ručak ili večera su u isto vrijeme, to će smanjiti negodovanje kod izbirljivih mališana. Također će pomoći ako djeca učestvuju u pripremi obroka bilo da biraju koje jelo će jesti ili u njegovom spremanju. Međutim, ako izbirljivcima dopustite da gledaju TV dok jedu ili im nudite nagrade ukoliko pojedu određene namirnice, to može negativno da utječe na njih.\nNaučnici kažu da je važno primjeniti nekoliko strategija kako biste dijete privoljeli da pojede obrok, a to je prije svega dobar primjer. Jedite zajedno kao porodica, napravite od toga najlepši dio dana, kada ste svi zajedno za stolom, lijepo raspoloženi. Neka dijete osjeti da je riječ o nečemu bitnom, prijatnom i da poželi da bude dio toga.\nPrethodni članakVelika Kladuša: Počela terenska vakcinacija protiv COVID 19\nNaredni članakGrad Bihać stipendira studente deficitarnih zanimanja


93 procenta porno sajtova deli podatke o korisnicima | PC Press\nU istraživanju koje je objavljeno ove nedelje, navedeno je da 93 odsto sajtova namenjenih odraslima koji su analizirani, deli podatke o svojim korisnicima sa drugim kompanijama kao što su online oglašivači ili kompanije koje se bave web analitikom.\nMeđu kompanijama koje koriste podatke o tome šta korisnici traže i gledaju na ovim sajtovima, nalaze se Google, Oracle, Facebook i Cloudflare, a postoje i oglašivači koji su aktivni samo u industriji za odrasle.\nIstraživači su u obzir uzeli porno sajtove koji se nalaze među Alexa Top milion sajtovima, a koji u svom naslovu ili u metapodacima ima termin „porn“. Tako je identifikovanu ukupno 22.484 sajtova. Tim sajtovima je analiziran izvorni kod, a tražene su i informacije koje se odnose na politiku privatnosti (u okviru kojih su tražene informacije koje bi mogle da ukažu da sajt deli podatke sa trećim licima).\nInteresantno je da je politika privatnosti pronađena samo u 3.856 slučajeva, što je 17 odsto od ukupnog broja analiziranih sajtova. U samo 11 odsto slučajeva u polisama je navedeno da će se podaci o korisnicima deliti. S druge strane, skripte koje povezuju sajtove sa Google-om nađene su u 74 odsto slučajeva, u 40 odsto slučajeva su nađeni skriptovi za exoClick, u 24 odsto slučajeva za Oracle, u 11 odsto slučajeva za JuicyAds i u 10 odsto slučajeva za Facebook. Još jedan interesantan podatak je da analizirani porno sajtovi svoje podatke dele u proseku sa sedam različitih kompanija.\nZaključak koji je izveden ovim istraživanjem je da korisnici koji posećuju porno sajtove treba da investiraju u ad blokere, ili u neku drugu sličnu tehnologiju koja će osigurati njihovu privatnost dok koriste web u te svrhe. Upotreba privacy mod-a ne pomaže u tim slučajevima, jer su ti modovi razvijeni da ne ostavljaju tragove na lokalnom računaru, a ne da izoluju korisnika od web tracker-a.\nTagovi: analiza, deljenje podataka, porno sajtovi, privatnost korisnika\n← Aerogel za poljoprivredu na Marsu\nToshiba Memory menja ime u Kioxia →


Iako imaju jedno od najlepših jezera u zemlji, Subotičani se ni ovog leta nemaju gde rashladiti. Voda Palićkog jezera jednostavno nije za kupanje.\nSnežana Starović koja više od 30 godina živi na Palićkom jezeru, na severu Vojvodine, priča Radiju Slobodna Evropa da je "nemoguće da se za toliko godine nije moglo ništa uraditi".\nZačuđena je time što se decenijama ne preduzima dovoljno kako bi se zaštitila i očistila voda ovog neprocenjivog prirodnog i ekološkog blaga.\n"Stvar je vrlo sumnjiva. Sve što predlažu na papiru je sjajno, međutim, voda je sve gora. Izgleda da sa tim prečistačem nešto ne funkcioniše kako treba, što se vidi i po boji vode i po mirisu", navodi Starović.\nIako imaju jedno od najlepših jezera u zemlji, Subotičani se ni ovog leta nemaju gde rashladiti. Voda jednostavno nije za kupanje. Do sada je mnogo novca utrošeno na razne projekte sanacije i čišćenja jezera, ali je ovaj turistički biser Vojvodine i dalje gotovo prazan tokom leta.\nPre dve godine, pomoć u sanaciji jezera ponudila je i Nemačka razvojna banka KfW i obezbedila 5,8 miliona evra nepovratnih sredstava za program jačanja biodiverziteta u susednom Ludoškom jezeru, koje je pre gotovo pola vekla Ramsarskim ugovorom proglašeno zaštićenim prirodnim dobrom od planetarnog značaja, kao specijalni rezervat prirode retkih ptica i močvarnih životinja.\nLudoško jezero je tesno povezano sa Palićkim, te je zagađenje Ludoša velikim delom izvor zagađenosti i Palića, zbog čega ozdravljenje Ludoša zahteva i sanaciju Palićkog jezera.\nU timu za sanaciju pri preduzeću "Park-Palić" navode da radovi na ovom projektu ipak prate glavni plan.\nHidrolog iz Nemačke Mišel Roman, član ovog tima, kaže da je urađen značajan deo posla, iako građani praktično ne vide rezultate.\n"Mi u projektu imamo dva glavna zadatka – izgraditi kanalizacionu mrežu u naselju Palić i spojiti je prečistačem i uraditi zaštitni pojas oko jezera. Javno komunalno preduzeće Vodovod i kanalizacija Subotice je imao obavezu da napravi sve potrebne projekte i dozvole i to je sada sve gotovo. U stvari, mi smo do sada radili na aministrativnim i projektnim poslovima, dok se na terenu još ništa nije uradilo. Prema mojim očekivanjima, prvi radovi bi mogli početi ove jeseni, nakon što delegacija Nemačke razvojne banke izvrši inspekciju, ali zbog pogoršanja uslova za rad sa dolaskom zime, mislim da je realnije reći da će se sa terenskim delom posla krenuti na proleće. Sve bi moglo biti gotovo za dve godine", navodi Roman.\nPrema njegovim rečima, stanje vode u jezeru je sada znatno bolje, zahvaljujući poboljšanju rada prečistača ona je čistija, a koncentracija fosfora je smanjena do 90 odsto.\nPalićko jezero je već gotovo pola veka zagađeno. Prvi pokušaj njegovog izlečenja bilo je izmuljavanje tokom sedamdesetih, ali je njegov efekat bio kratkog veka.\nPomor ribe u Palićkom jezeru\nProblem je što se u jezero izliva kanalizacija, tako da sve dok nije izgrađen prečistač, posledice zagađivanja su bile katastrofalne – pre svega u pogoršanju PH vrednosti i opštem kvalitetu vode, u promeni jezerske flore, što je u krajnjem izazivalo i pomor riba.\nMeđutim, sam prečistač nije mogao sprečiti dodatno zagađivanje slivanjem zagađenih atmosferskih voda sa obale. To bi trebalo da spreči izgradnja zaštitnog pojasa.\n"Dosta smo toga uradili na sanaciji jezera, iako je to samo projektni i administrativni deo posla, pa građani ne vide da se nešto menja. Nažalost, i on zahteva dosta vremena, ta procedura i u Nemačkoj traje toliko", kaže Mišel Roman.\nNataša Đereg iz ekološke organizacije "Cekor" ocenjuje da ipak sve to predugo traje, te da prema nekim informacijama, projekat kasni oko sedam meseci.\n"Građani još uvek ne vide konkretni pomak. Svakako da je jedan od većih problema kod nas ta papirologija i dokumentacija, posebno što verovatno i KfW banka ima svoje zahteve i posebne procedure. No, posao je svakako usporila i promena vlasti – stranačko zapošljavanje i potreba da se svuda dovedu stranački kadrovi. Otišli su neki kvalitetni ljudi koji su bili upućeni u projekat i došli novi kojima je trebalo vreme da se upoznaju sa svim tim. Međutim, koliko sam obaveštena, sa vrha je došla poruka da se nastavlja sa ovim projektom i da se sve to mora dovršiti", kaže Nataša Đereg.\nAko se zna da već 50 godina jezero propada, a Mišel Roman tvrdi da je reč o čitavom jednom veku, pitanje je – nije li nekima možda čak bilo u interesu da se projekti odlažu, odbacuju i pišu novi, dok je za sve to vreme ogroman turistički potencijal stajao van funkcije.\nDeo građana Subotice uveren je ima razloga i za ovakve sumnje.


Luksuzna rešenja budite inspirisani našim kreativnim idejama i projektima Kvalitetan nameštaj novi nivo dizajna enterijera i eksterijera za bilo koji objekat Jedinstveni koncepti usmereni smo na kreiranje jednostavnih i jedinstvenih rešenja\nInspiracija, Inovacija, Ideje\n[ glavni principi ]\nBitan nam je svaki detalj\nVodimo veliku brigu o detaljima. Smatramo da je veoma važno unapred proći sve korake i odmah predstaviti glavne ideje i koncept, kako bi naši klijenti mogli da steknu celokupnu sliku projekta i našu viziju i ponudu.\n3D skica svakog detalja vašeg budućeg enterijera.\nSvojim klijentima predstavljamo detaljan projekat.\nNaša kompanija se konstantno razvija i raste\nStalno rastemo, učimo i usavršavamo se, a broj naših partnera se neprestano uvećava, sada sa više od 100 uspešno odrađenih projekata.\n[ NUDIMO VEOMA KVALITETNE USLUGE ]\nIndividualna, izuzetna estetska rešenja.\nSjajan kvalitet materijala i najbolji nameštaj.\nImajte bezbednu i najlepšu bravu u isto vreme.\nPravimo jaka, održiva i privlačna vrata.\n[ inovativni studio i posvećen tim ]\nNajbitniji element za nas ste Vi, i vaše želje i vizija. Opremljeni smo najboljom tehnologijom i materijalima. Naš tim je veoma profesionalan u odnosu sa klijentima, svako od zaposlenih ima veliko iskustvo u radu i posebne veštine. Oni mogu ispratiti sve vaše ideje, rešiti zahtevne zadatke brzo, i dati vam najbolju ponudu vezano za bilo koju od naših usluga.\n[ naš fokus ]\nGL Studio pogađa u centar Vaših želja\nKupac je za nas najvredniji element i želimo da čujemo sve vaše želje, zamisli i ciljeve.\nMi smo savesni\nŽivotna sredina je takođe važna za nas, pa ćemo ponuditi najbolja rešenja i za okolinu.\nNaš studio ima sjajne kreativne pojedince koji imaju posebne veštine i znanja.\nSvaki projekat nosi nove izazove, ali mi znamo kako da odgovorimo na bilo koji od njih.\n[ glavni koraci ]\nIzgradnja Vaših snova\nPrvo dogovaramo sastanak i razgovaramo o planu za projektovanje ili izgradnju vašeg doma, bašte, kancelarije itd. Predstavljate nam slike i druge elemente koji nam mogu pomoći da utvrdimo šta su tačno vaše želje.\nOriginalni dizajnerski projekat visokog kvaliteta donosi profit - to u praksi dokazuju mnogi naši kupci. Profesionalnim pristupom će biti izbegnute mnoge uobičajene greške, umanjeni troškovi dekorativnih materijala i odabran najbolji način za primenu vaših ideja.\nNaši kreativni pojedinci su opremljeni najboljim znanjem, imaju veliko iskustvo i učiniće sve za vas. Naravno, ako želite da nešto dodate, modifikujete - mi nudimo i tu uslugu i rado ćemo saslušati vaše ideje i ostvariti sve što je vezano za vašu viziju. Mi smo fleksibilni i želimo da naši kupci budu potpuno zadovoljni prostorom koji će biti izgrađen i dekorisan.\nVerujemo da ćete biti veoma zadovoljni rezultatima i želimo da čujemo vaše mišljenje i prvi utisak. Za nas je najvažnije poverenje i iskren razgovor sa našim klijentima, kako bismo mogli u potpunosti da ostvarimo njihove snove.\nkontaktirajte naš kreativni tim\n[ svedočenja ]\nKlijenti i partneri o nama\nImpresionirani smo uslugama koje nam je pružio „G.L. Interiors & Construction Studio“. Imaju jedinstven ukus za dizajn enterijera i realizovali su su zaista zanimljiv, elegantan, čudesno neobičan i privlačan restoran.\nGL Interiors & Construction kompanija ima sjajan osećaj za korišćenje prostora i zna kako pretvoriti zastareli enterijer u nešto novo, minimalističko i atraktivno u isto vreme. O njima i njihovom timu i radu imamo samo reči pohvale.\nTajna našeg uspeha je timski rad, kreativni i inovativni pristup svakom projektu, kao i profesionalan odnos prema klijentima, i razumevanje njihovih želja - do detalja.\nO GL Interiors kompaniji\nPravila korišćenja, Politika privatnosti i Saglasnost za kolačiće\nCopyright © 2020 GL Interiors & Construction. Sva prava zadržana


RTS :: Vojvodina zatražila izuzeće sudije Novaka Simovića\nFudbal Vojvodina zatražila izuzeće sudije Novaka Simovića\nponedeljak, 03. avg 2020, 16:28 -> 16:39\nFudbalski klub Vojvodina zatražio je izuzeće sudije Novaka Simovića, izjavio je v.d. predsednika Dragoljub Samardžić.\nSamardžić je na vanrednoj konferenciji za medije istakao da će klub pokušati da zaštiti svoje interese koliko god je to u njegovoj moći.\nVojvodina je u petak na startu nove sezone u Superligi remizirali na gostovanju TSC-u 2:2, a utakmica je imala negativnu uvertiru usled poruka na društvenim mrežama jedne navijačke grupe iz Bačke Topole.\n"Utakmica protiv TSC-a je imala dva značenja za nas. Prvo je to kako će naša ekipa delovati i odigrati u prvom kolu, kada još uvek niko nije na svom optimalnom nivou, i sa te strane smo vrlo zadovoljni. Druga stvar je ono što su poručili navijači TSC-a, za šta smatramo da nije primereno odnosu između dva kluba."\n"TSC i Vojvodina imaju izuzetno dobre i prijateljske odnose, a kod njih danas ima mnogo onih koji su ranije bili kod nas, te ne smemo dozvoliti da bilo kakve poruke i parole takve odnose pokvare. Ja sam već razgovarao sa ljudima iz njihovog kluba i oni će odraditi svoj deo posla. Naše je samo da kažemo da to nema veze sa sportom, a samim tim je i neprihvatljivo za FK Vojvodina", rekao je Samardžić.\nVojvodina je prvi gol primila nakon penala, dok joj je kasnije poništen jedan pogodak.\n"Na tom meču se desilo još nešto što mi iz FK Vojvodina niti smemo, niti želimo javno da komentarišemo. Međutim, ono što možemo da kažemo jeste da smo danas već preduzeli neke korake kako bismo, u dogovoru sa ljudima iz FSS, pronašli najbolja rešenja da zadovoljimo i kriterijume Vojvodine. Mi smo veliki klub i moraju nas svi dovoljno poštovati, kako bismo i mi poštovali njih", ističe Samardžić.\n"Obratili smo se FSS-u i Sudijskoj organizaciji, kao i Zajednici superligaša, pri čemu smo izrazili nezadovoljstvo suđenjem na utakmici protiv TSC-a. Smatramo da je sudija Novak Simović direktno uticao na rezultat i tražili smo njegovo izuzeće sa svih narednih mečeva Vojvodine."\n"Mi smo najstariji trofejni građanski klub u Srbiji i ne zaslužujemo takav tretman. To neće narušiti naše odnose sa sportskim prijateljima iz TSC-a, jer smatramo da između dva kluba ne postoji problem, a to neće poremetiti i neodgovorno ponašanje manje grupe njihovih navijača. To TSC kao klub mora da reši sa svojim navijačima, ako su to uopšte navijači", izjavio je Apro.\nVojvodina se posebno zahvalila medicinskim radnicima koji podnose najveći teret u borbi protiv koronavirusa i klub će im ponuditi specijalne knjižice, sa kojima će u naredne dve godine oni i članovi njihovih porodica moći besplatno da dođu na svaku utakmicu.


BIA, snajka, BIA - Tajne službe - Nedeljnik Vreme\n9. 7. 2008. / 16.38\nNije toliko važno ko će biti na čelu BIA, nego hoće li se ona konačno reformisati\nMEDIJSKI KANDIDATI ZA DIREKTORA BIA: Miodrag Rakić,…\nSrbija je dobila novog premijera, resori su podeljeni, ali do utorka uveče, kada se ovaj tekst piše, ostalo je nerešeno jedno od najvažnijih kadrovskih pitanja: koga ćemo za šefa tajne službe. Od knjaza Miloša do naših dana, tajna policija je predstavljala ne samo ključnu polugu vlasti u Srbiji već i instituciju često moćniju od većine ministarstava, a ponekad i od samog šefa države. Odluku o tome ko će zameniti Radeta Bulatovića na mestu direktora Bezbednosno-informativne agencije potpisaće premijer Mirko Cvetković, ali je izvesno da će je doneti Boris Tadić, odnedavno oslobođen tereta kohabitacije. Pošto je kontrolu nad javnom policijom već prepustio Ivici Dačiću, Tadić sad ima odrešene ruke da bira novog šefa Službe, a od tog će izbora u dobroj meri zavisiti njegova politička budućnost.\nZa koga će se, dakle, opredeliti Boris Putin (kako ga ovih dana nazivaju laskavci), odnosno Boris Broz (kako ga "krste" protivnici)? U krugovima bliskim predsedniku pominje se nekolicina ljudi, od kojih svaki ima svoje prednosti i mane. Jedan od najčešće pominjanih je Predrag (Peđa) Petronijević, trenutno direktor Carine, a ranije dugogodišnji radnik Državne bezbednosti. Petronijević je figurirao kao kandidat za šefa Službe još tokom pregovora o sastavljanju prethodne vlade, a njegova glavna prednost – dug staž u DB-u – ujedno je i njegov najveći minus, jer je tajna policija u vreme kad je on tamo službovao bila izvor svakojakog kriminala i teških zloupotreba. I pored toga što se za Petronijevića ne vezuje neka konkretna afera i što među bivšim kolegama uživa reputaciju solidnog i poštenog profesionalca, mnogi se pribojavaju da bi njegov dolazak na čelo BIA obezbedio kontinuitet loše prakse u ovoj firmi, koja vapije za korenitim promenama. Sem toga, izvori "Vremena" ukazuju da Petronijević, valjda znajući sa kim ima posla, uporno odbija ovu ponudu, te da će najverovatnije ipak ostati tamo gde je sada.\nDrugi kandidat o kome se mnogo priča je Miodrag Miki Rakić, šef Tadićevog kabineta i, uz tu funkciju, sekretar Saveta za nacionalnu bezbednost. O Rakiću se malo zna, osim da je Tadićev dugogodišnji prijatelj i blizak saradnik (bio je pomoćnik ministra odbrane za Tadićevog vakta, završio je Pravni fakultet i odavno je u stranci). Rakićeva prednost je nesumnjiva lojalnost predsedniku, kao i to što je kao sekretar SNB-a stekao izvestan uvid u rad tajnih službi. Problem je što će njegov izbor mnogi doživeti kao signal da Tadić ima nameru da BIA podvede pod partijsku kontrolu, što nije u skladu sa proklamovanim principima stranke. Uz to, ni Rakić navodno nije previše raspoložen da se useli u Bulatovićevu kancelariju, ali o tome se ne pita on, nego njegov šef.\nI konačno, treći i zasad najozbiljniji kandidat je Saša Vukadinović, trenutno direktor Uprave za izvršenje zavodskih sankcija u Ministarstvu pravde (tj. nadzornik svih srpskih zatvora), a ranije šef kruševačke policije. Vukadinovićeva prednost je njegova reputacija beskompromisnog borca protiv kriminala (između ostalog, zaslužan je za otkrivanje i hapšenje takozvane Jotkine grupe) a po zavičajnoj liniji je blizak sa Miljkom Radisavljevićem, specijalnim tužiocem za organizovani kriminal, pa se može očekivati da će njih dvojica dobro sarađivati. Kao mana mu se uzima nedostatak iskustva u obaveštajnom radu, koji se znatno razlikuje od policijskog, ali ukoliko zaista postoji volja da se prekinu mnogobrojne isprepletane veze tajne policije i kriminala, Vukadinović je pravi izbor.\nPRIČA O SLUGI I GOSPODARU: Ko god se nađe na mestu koje još uvek zauzima Bulatović, suočiće se sa teškim problemima. Najpre, u toj firmi još uvek rade mnogi koji su učestvovali u teškim zločinima, počevši od pružanja logističke podrške atentatorima na Slavka Ćuruviju, Vuka Draškovića i Ivana Stambolića, do onih koji su nezakonitim prisluškivanjem došli do osetljivih informacija koje su dušu dale za ucene i manipulacije. Rade Bulatović (kao uostalom i njegovi prethodnici) ne samo što ništa nije uradio da bi se rasvetlili zločini i zloupotrebe iz vremena Slobodana Miloševića već je u BIA, kao honorarne savetnike, uveo mnoge teško kompromitovane kadrove iz najcrnjeg perioda Službe. Uzmimo za primer Mišu Vilotića, dugogodišnjeg bliskog saradnika Jovice Stanišića, upletenog između ostalog i u neke vrlo mutne i krvave kosovske priče: njega je Bulatović vratio iz penzije i angažovao kao neformalnog zamenika, da bi ga potom sklonio u diplomatsko predstavništvo jedne susedne zemlje. Takvih primera ima mnogo, a dosad je prošlo više nego dovoljno vremena da se dokazi o zloupotrebama sklone, a personalni dosijei pročiste od svake sumnje. Bez papirnog traga i temeljne upućenosti u prethodna dešavanja u BIA, novi šef će imati problema da utvrdi ko je ko među potčinjenima.\nOsim starih, problematični su i novi kadrovi. Bulatović je kao svoje najveće dostignuće često navodio to da je podmladio i profesionalizovao BIA, ali to je samo upola tačno. Istina je da je Bulatović doveo u Službu nekoliko stotina mladih, fakultetski obrazovanih ljudi, ali čim se malo začeprka, vidi se da su dovedeni po dva osnovna kriterijuma: ili im je neko iz porodice ranije radio ili radi u Službi, ili su na neki način vezani za Demokratsku stranku Srbije. Od onih koji su primljeni po prvom kriterijumu teško se može očekivati da raskinu sa praksom svojih očeva, a oni drugi se neće baš pretrzati u iskazivanju lojalnosti novim šefovima. S druge strane, biće ih teško tek onako otpustiti: Zakon o radu kači BIA kao i bilo koju drugu državnu firmu, a nezakonito otpuštene sud će začas vratiti na posao, i šta ćemo onda?\nI najzad, Služba je tokom poslednjih osam godina sjajno usavršila veštinu manipulisanja političkim gazdama, kao i šefovima dovedenim po političkoj liniji, što danas s gorčinom priznaju mnogi bivši ministri i šefovi. To počinje ulizivanjem i nesebičnim nuđenjem sitnih usluga (zaposlićemo vam snaju, učinićemo da ona saobraćajka nestane, videćemo šta možemo za onaj tender, ljudi smo, naši smo) a završava se dovođenjem šefa u faktički podređen položaj. Potrebna je čelična volja i hromirani osećaj za moral da se u ovu mrežu ne upadne, a kao dobru profilaksu preporučujemo klasično Hegelovo delo na temu sluge i gospodara (ima u svakoj biblioteci).\nPOVRATAK U DIPLOMATIJU: Rade Bulatović\nRUŠI PA ZIDAJ: Iz svega gorenavedenog izlazi da će novi šef biti osuđen na neuspeh ukoliko kadrovske promene ne budu praćene temeljnom rekonstrukcijom BIA, i to takvom da ona promeni samu svoju suštinu. Ne postoji nijedna institucija u Srbiji koja je do te mere kriminalizovana tokom devedestih kao što je to bivši RDB a sadašnja BIA, niti postoji ijedna koja je manje reformisana od 5. oktobra do danas. O tome postoji obilje dokaza, od krvavih tragova na poprištima ubistava, do belih linija iza kamiona natovarenim narkoticima. Nijedna od četiri postmiloševićeve vlade nije imala snage da se uhvati u koštac sa ovim problemom, ili zbog straha ili zbog oportunizma, a Zoran Đinđić je svoju hrabrost i odlučnost platio glavom. Nova vlast ne bi smela da sebi dozvoli ovaj luksuz, inače neće biti ni stabilna ni dugovečna.\nUzmimo za primer prethodnu vladu, najkratkotrajniju u istoriji Srbije, koja je isprva fino kohabitirala sa momcima iz BIA. Služba je najpre propustila da premijera obavesti o realnim izgledima DSS-a u slučaju prevremenih izbora; zatim je dozvolila, a možda čak i ohrabrila da se izmaknu stare saradničke veze u liku Sulejmana Ugljanina i Dragana Markovića Palme; nije sprečila dogovor Dačića i Tadića, što se u ranoj fazi moglo lako učiniti; i na kraju su utrljali so u ranu hapšenjem Stojana Župljanina, mirnog komšije iz Pančeva (bilo bi zanimljivo saznati zašto je Zoran Milkovski, šef pančevačkog Centra BIA, premešten u drugi grad tri dana pre nego što je Župljanin uhapšen). Ili se Služba pokazala kao nesposobna, ili su, što je verovatnije, rešili da Koštunicu puste niz vodu i umile se novim gospodarima, baš kao što su pre osam godina učinili sa Miloševićem. Dodatna potvrda ovoj tezi je uporna čaršijska priča da će Bulatović za svoju nelojalnost Koštunici biti nagrađen diplomatskom službom u Ankari.\nDa bi se BIA stavila pod kontrolu i naterala da radi u korist države, a ne partija i raznih interesnih grupa, potrebno je učiniti nekoliko stvari: doneti novi zakon o BIA, kojim će se rad Službe uskladiti sa Zakonom o nadzoru nad službama bezbednosti donesenim krajem prošle godine; razdvojiti rad obaveštajnog i kontraobaveštajnog krila, po modelu koji je već primenjen u vojsci; pooštriti sudski i finansijski nadzor; oduzeti pripadnicima Službe pravo da hapse i nose oružje kao što je to rešeno u većini evropskih zemalja; osnovati nezavisnu državnu komisiju, sastavljenu iz eksperata za bezbednost i pravnih stručnjaka, posebno za ljudska prava, da istraži prethodne zloupotrebe; i konačno, omogućiti onima koji su progonjeni po političkoj liniji da steknu uvid u dosijee koje je Služba o njima vodila. Sve zajedno, ove mere bi mogle da oslobode Srbiju od otrovnog Miloševićevog nasleđa, i to mnogo brže i efikasnije od bilo kakve priče o nacionalnom pomirenju.\nPotrebna je, međutim, i prilična doza hrabrosti, pogotovo s obzirom na visoku verovatnoću da među novopečenim ministrima ima bar nekoliko starih doušnika. S druge strane, ni Služba nije ono što je nekad bila: vrhunski pucači su u zatvoru ili u bekstvu, Jovica je bolestan i ima preča posla nego da smeta, a u javnosti se sve češće čuju zahtevi da se ovo zmijsko klupko već jednom raspetlja. Samo tako, Srbija će prestati da bude talac sopstvenih osionih čuvara, a opasnost da se ponovi 12. mart biće otklonjena jednom za svagda.


EXIT obeležio 50. godišnjicu Leta ljubavi uz spektakularno otvaranje festivala! - Hej! magazin\nNakon snažnog starta već od nultog dana Exita, sinoć je na Petrovaradinskoj tvrđavi otvoreno svih 43 muzičkih bina i raznih festivalskih zona koje su ugostile više od 42.000 posetilaca. Ovo izdanje Exita ostaće upamćeno i po dosad najspektakularnijem otvaranju sa kojim je i zvanično obeležena 50. godišnjica Leta ljubavi iz 1967. kada je nastao revolucionarni hipi pokret čije su osnovne vrednosti bile ljubav, mir i zajedništvo. Emotivno nabijeni i društveno-angažovani program od 45 minuta započeli su Zaštitnici vode iz indijanskog plemena Standing Rock koji se bore protiv izgranje naftovoda kroz njihov istoimeni rezervat čija izgradnja ugrožava skoro trećinu vodosnadbevanja Severne Amerike. Isaac Weston i Aaron Turgeon doputovali su iz Severne Dakote da sa glavne bine Exita, uz tradicionalne molitve Sijuksa, u direktnom prenosu apeluju na svetske lidere da zaštitu prirode postave kao apsolutni prioritet.\nNjima se pridružio i jedan od najpoznatijih motivacionih govornika Nik Vujičić koji je na glavnoj bini za 10 minuta uspeo ono što mnogima ne uspe ni posle celog koncerta, da ih publika sluša i prati u dahu! Australijanac srpskog porekla, čije je govore slušalo preko 1,3 milijarde ljudi u 64 zemlje sveta, govorio je o važnosti ljubavi kao univerzalne sile koja je svetu danas potrebnija nego ikad pre. Posle ovacija za Vujičića, usledio je pozorišni spektakl u koprodukciji Exita i nagrađivanog pozorišta “Újvidéki Színház” u kojem je preko 30 aktera uživo izvelo čuvene numere iz mjuzikla Kosa, “Age of Aquarius” i “Let the Sunshine In”, uz pevanje, akrobacije i ples koji je na Exitu oživeo autentični duh šezdesetih godina! Kao finale ove ceremonije usledio je tradicionalni vatromet na tvrđavi koje su ove godine sa glavne bine uživo pratili bubnjari Dragoljuba Đuričića. Pored publike na glavnoj bini, otvaranje je u direktnom prenosu gledalo i preko 150.000 gledalaca na zvaničnoj Facebook stranici EXIT festivala koji je prenelo na desetine domaćih i svetskih medija!


Kuda ide ova Srbija? - Page 2238 - Politika - Forum B92\n33561 replies to this topic\nNije los tekst na Pescaniku:\nTako i treba, da se zlikovci prozovu imenom i prezimenom. Medjutim, zanimljivo pitanje je sto se vajna opozicija ni o tome ne izjasnjava -- pa zar nije taj slucaj paljenja ambasada podjednako zanimljiv za opozicionu javnost i "branioce Beograda" kao i slucaj Savamala? Sad ce ispasti kao onomad kad sam postavio slicno pitanje o zlocincu Mladicu, da ni o tome ne sme nista da se kaze, jer je "mnogo delikatno", "izgubice se glasovi" i slicno.\nsve su to likovi iz 'ultrasa' nema nista od optuznica, kao sto je gospodin chume dobio poslove od tadasnje vlade tako su i ovi dobili od ove.\nPosted 17 November 2017 - 17:00\nNe zaboravi da je opozicija:\njer zapad podrzava Vucica, pa ce da se dure misleci da ce tako ubediti zapad da promeni politiku\nEdited by kirovec, 17 November 2017 - 17:03.\n#33558 Harun el Rašid\nPosted 17 November 2017 - 17:04\nMislim da Vucic u ovom trenutku izvlaci maksimalno koliko moze u ovom okruzenju. Njegova je krivica sto ima jednog Dacica za saradnika?\nKome izvlači, a kome zavlači i za čiji račun, veliko je pitanje, mada mi se nešto javlja. Što se Dačića tiče, Dačić nije njegova, već ruska krivica. On je zastupnik ruskih interesa u Srbiji. Videti pod NIS.\nPotpuno si ovde u pravu (i to onaj bolji deo opozicije, o onom drugom ne vredi trositi reci). Koliko tu nema odgovornosti i elementarne radne etike, to je zastrasujuce.\nPosted 18 November 2017 - 03:32\nZapanjujuce, ali ovde si u pravu. Narod ( tm ) bi pomenuo corave koke i zrnevlje\n#33561 darth bane\nPosted 18 November 2017 - 03:59\nJesi u pravu, ali moja poenta je bila u necem drugom: treba da shvatis ono sto je nekolicina nas davno to uradila, da je problem i u narodu, u pucanstvu koje tu zivi. Nema inventivnosti, nema poverenja, Sa kime god zelis da uradis nesto, prvo ( i samo) gleda kako tebe da "zavrne" i iscedi te sto vise moze.\nTo je sada nemoguce taj sistem promeniti, jedino , vremenom, sto je cesto puta pisao Puzigaca, doseljavanjem nekih drugih naroda, da se vremenom promeni etnicka struktura, mozda se i stvori neka mesavina za jedno 50 godina, pa ce se onda i nesto promeniti od mentaliteta. Inace, od ovih nema nista. Cak i kada se medju njima pojavi neko ko zeli da radi posteno, on postaje nepozeljan.\nEdited by darth bane, 18 November 2017 - 05:06.\n#33562 darth bane\nPosted 18 November 2017 - 05:19\nMislim , tu imamo jedan sistem opste otimacine! Mislim da ce i stranci koji su tu ulozili vremenom uvideti da su se zajebali. Mi tu nemamo sistem u kome bi ljudi seli i dogovorili se da urade nesto, da naprave recimo ortacko drustvo u kome ce svako zaraditi, a da glavna strategija bude kako osvojiti trziste. Ne, vi tu u stvari imate ljude koji gledaju kako vas da "zavrnu", njih razvoj biznisa, osvajanje trzista i sl. "gluposti"ne interesuju. Njih zanimaju samo vase pare, jer to je jedino konkretno sto za njih trenutno postoji, niti razmisljaju o tome da time seku granu na kojoj sede, to ih ne interesuje jer u pitanju je jedan predatorski mentalitet. Ne kazem da su svi takvi, daleko od toga, ali ako pokusate nesto da uradite, pa cak iako na pocetku radite sa postenim ljudima, ti mangupi vam nece dozvoliti. Izbacice one postene i ubacice se oni.\nNa srecu nemam licnih losih iskustava , ali mogao sam da ukapiram sta bi me cekalo da sam malo vise usao u te nebuloze. Oustalom , ima prica ljudi, ko zna koliko, ne zna im se broj, koji su se usled nostalgije vratili, da bi zatim jos brze pobegli.\nNije problem Srbije u prirodnim resursima: ima zemljista, sume, vode, rudnog blaga. Problem su ljudi.


Mercedes razvija novi električni crossover EQB | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 10.05.2020 / 18:07\nSpomenuti magazin je objavio i rendere koji nagovještavaju izgled električnog crossovera EQB, a vidljivo je da je posudio neke karakteristike modela EQA i EQC poput tankih prednjih svjetala, redizajnirane prednje rešetke i aerodinamičnog prednjeg branika.\n"Vjerujemo da svaki Mercedes mora imati lice. Ovo je nešto što uvodimo s modelom EQC i što će imati drugi modeli. Postojat će različite varijacije izgleda naprijed i nazad u EQ obitelji, ali će dijeliti sličan dizajnerski jezik", rekao je direktor dizajna eksterijera Robert Lesnik.\nPrecizni detalji o električnom crossoveru zasad nisu poznati, ali bi prema specifikacijama modela EQA trebao razvijati oko 270 KS i 500 Nm obrtnog momenta. Također, očekuje se domet oko 480 kilometara.\nLesnik je najavio da će za dvije godine Mercedes imati čak deset električnih modela, a kompanija je dosad potvrdila pet. Među njima će biti nekoliko sedana.\nTagovi: Mercedes EQB, električni automobili, Mercedes, Tesla Model S,