Likovna sezona ’95 – godina umerenog optimizma | Jovan Despotović\nLikovna sezona ’95 – godina umerenog optimizma\nOpšte obeležije protekle godine našlo se u sloganu – ‘Sa kulturom je lepše’. Ova velika akcija srpskog Ministarstva kulture zamišljena je kao jedan promenjeni vid institucionalne i državne podrške umetnicima, sa masivnom (i skupom) marketinškom i medijskom promocijom serioznog stvaralaštva, dala je različite razultate. Šira podrška je izostala očigledno zbog nedostatka ozbiljnijeg političkog konsenzusa, unutar vladajuće partije, što je znak da se na našu vrhunsku umetnost, i kulturu uopšte, i dalje gleda sa različitim dioptrijama.\nPrisećam se da je neposredni uvod u pomenutu kampanju ‘godine kulture’ zapravo bila jedna manja, neuspela akcija zamišljena kao borba protiv ‘novokomponovanog haosa’, koja je uvidom identifikovala zaista krajnje poražavajuće stanje u našim ukupnim kulturnim tokovima i procesima, a pre svega u njenoj institucionalnoj, medijskoj i produkcionoj osnovi. Ratna epizoda države koja nije ni učestvovala u ratu, ali je zato imala ratnu ekonomiju, ideologiju, propagandu, dobrovoljce, paravojske i dr., kao poseban fenomen formirala je i jedan novi, masovni ukus koji je tačno nazvan turbo-folk kultura, a kako ćemo videti, zapažen je i u drugim umetničkim oblastima. Iako je primarno njeno značenje ukazivalo na novokomponovani muzički šund, prefiks turbo se našao i u nekim drugim (pseudo)umetničkim disciplinama, pa smo tako dobili i turbo-slikarstvo. Simptomatično je da je upravo u ‘godini kulture’ kulminirao turbo-kulturni mentalitet koji je suzbijan uglavnom neadekvatnim sredstvima. Izgleda da su se prve ozbiljnije korekcije dogodile u uskom vremenskom periodu na prelazu između dve godine.\nMeđutim, za ozbiljnu kulturu i umetnost odlučujući procesi ostali su nedirnuti. Sistem velike zaštite kulturnih dobara ostao je nepromenjen, bez koncepcije (spasava se samo ono što je neposredno ugroženo), finansiranje je i dalje očajno, tu su i neregulisana pitanja odnosa crkve i države, savremena kategorizacija i kompjuterizacija centralnih registara su još uvek daleka budućnost. Stanje u velikim institucijama ovog sistema je u svakom pogledu loše: finansijskom, kadrovskom, programskom, strategijskom itd. Nasleđeni personalni sastav i odnosi unutar stručnih timova ostali su i u mandatu novog Ministra koji istina jeste pokazao znak dobre volje da se zatečeno stanje menja, ali pravih rezultata još uvek nema. Iz više razloga. Nedostatak novca i volje da se on dodatno pribavi jeste objektivna smetnja, ali nedostatak koncepta razvoja kulture sa definisanjem neophodnih preduslova, ciljeva i strategija da bi se on ostvario, još je ozbiljniji problem. A da se nešto u samom Ministarstvu traljavo i neznalački obavlja, dokazi su mnogobrojni. Na primer, još uvek nisu poznati svi rezultati konkursa koje je Ministarstvo raspisalo za materijalnu podršku umetničkim projektima; krajnje medijski neuko i nezanimljivo je demonstrirana buduća muzejska kompjuterizacija i povezivanje u jedinstvenu informativnu mrežu, što je dokaz da ovaj posao projektuju i vode oni koji malo ili nimalo znaju o aktuelnoj kibernetičkoj kulturi; Ministarstvo sa ovakvim kadrovskim sastavom neuspeva da obezbedi veću političku, finansijsku, institucionalnu ili javnu podršku bez kojih nema promena.\nTek nekoliko istinski odličnih rezultata, poput serije koncerata u Srbiji ili velike promotivne akcije u Kanu sa filmom Emira Kusturice i Bregovićeve muzike u Atini, sasvim je malo da bi se dala bolja ocena stanja. Na suprot ovome stoji fijasko našeg učešća na venecijanskom Bijenalu koji ni izbliza nije dostigao željeni efekat iako je ta neuspela izložba bila podignuta na najviši državni interes. Jedan od razloga je što je ceo posao oko određivanja i organizovanja našeg učesnika na Bijenalu naopako urađen: prvo se sam izlagač, nepozvan, samoproglasio jugoslovenskim predstavnikom, zatim je savezna, ne republička birokratija na tajanstven način imenovala ovog samozvanca, najzad, a što u normalnim prilikama stoji na početku, određena je institucija-organizator ovog gostovanja, pa time i komesar izložbe. Zbog toga je i bilo moguće tek naknadno saznati da je zapravo iza celog ovog poduhvata stajala jedna beogradska privatna galerija koja redovno u vlastitoj programskoj aktivnosti sklizne u šund u likovnim umetnostima.\nMnogobrojni latentni negativni trendovi u kulurnim tokovima ove godine su kulminirali. Ovom prilikom navešćemo samo nekoliko primera. Istovremeno kada je odlučeno da Beograd odustane od organizovanja jedne vrlo prestižne i u umetničkom pogledu važne izložbe kakav je bio Trijenale savremene jugoslovenske likovne umetnosti, promenjen je i koncept organizovanja Oktobarskog salona. Budući da je ova najveća godišnja likovna manifestacija u nas niz godina pokazivala evidentne znake duboke krize, odlučeno je da se u njenom organizovanju unesu određene novine koje su odmah dale pozitivne rezultate. I taj uspeh je iz neobjašnjivih razloga sa najnovijom promenom Saveta Salona zaustavljen, a organizovanje je vraćeno na stari, oprobano loš način, koji je prošle godine dao dosada najgori rezultat – po broju učensnika i po samom izgledu izložbe, Salon je postao jedna mala, neubedljiva likovna smotra kakvu nismo videli u njegovoj troipo decenijskoj istoriji. Veoma veliki doprinos ovakvom retrogradnom procesu dala su i dva umetnička udruženja koja očigledno da nisu našla mesto u promenjenom ideološko i političkom ambijentu, opredeljujući se za oprobani koncept estetičkog arbitriranja u programskim koncepcijama institucija i manifestacija likovne umetnosti. Tako su zapravo ova udruženja i počela aktivnost u vreme socijalističkog realizma razorno delujući na savremenu umetnost sa pozicija državnog komunizma, što danas unosi ne malu strepnju za aktuelne kulturne i stvaralačke odnose u ovom društvu svakojakih, pa i ideoloških tranzicija.\nNo, sličnim, destruktivnim akcijama uzdramene su i neke centralne umetničke institucije. Očigledan primer je, u tom smislu, programska koncepcija Narodnog muzeja u Beogradu. Tokom godine, od velikih izložbi naše savremene likovne umetnosti ovaj muzej je priredio još jednu izložbu iz famoznog ciklusa Srba-slikara u dijaspori (a koji je prekinut na izričit zahtev Ministarstva kulture), zatim jedna retrospektivna izložba koja je u javnosti izazvala kontradiktorne reakcije, i jedan ciklus izložbi koji je izazvao nepodeljena pozitivna kritička mišljenja koja su potvrđena i dodelom nagrade za najznačajniji izložbeni poduhvat za 1995. godinu koji dodeljuje Udruženje istoričara umetnosti. Dakle, programska oscilacija u ovom Muzeju bila je evidentna što se naravno direktno odražavalo i na ukupnu sliku o našoj savremenoj umetnosti. Naprotiv, Muzej savremene umetnosti sve više gubi značaj u glavnom toku aktuelnog stvaralaštva, a dokaz je i to da se on nije našao, po prvi put od kada je ustanovljena, na listi od deset najzanimljivijih izložbi. U pogledu velikih izložbi, ovakvo nepovoljno stanje spasla je Galerija Srpske akademije nauka i umetnosti sa dve retrospektivne izložbe (Zore Petrović i Ljubice Cuce Sokić) koji su svakako bile događaji sezone.\nA nakon godina kulturnog embarga, tokom 1995. su priređene i prve međunarodne izložbe: u Muzeju savremene umetnosti gostovala je ‘Nemačka grafika 70-tih’, u Staroj barutani na Kalemegdanu priređena je autorska izložba ‘River-art’ koja je okupila pored domaćih umetnika i desetak stvaralaca iz Evrope, Bijenale grafike postao je ove godine međunarodna manifestacija, u Narodnom muzeju su bile izložene hromoplastike italijanskog umetnika Pijemontija. Ovo su sve zapravo dobre najave intenziviranja međunarodne saradnje Jugoslavije u likovnim umetnostima.\nDakle, ukupno gledajući, glavne karakteristike likovne sezone u 1995. godini, pored niza neprijatnih i ozbiljnih ometanja, obeležile su blago razvijanje optimizma koji, ako ne dođe do sunovraćenja iz ‘godine kulture’ u ‘godinu jedne ideologije’, iz ‘novokomponovanog haosa’ u ‘kriptokomunističku estetiku’ govori o postojećim potencijalima i dakako tek prispelim stvaralačkim generacijama koje će zajedno svoje potencijale razviti do uobičajeno, vrlo visokih nivoa vrednosti i pozitivnog javnog uticaja.\nDa se ne bi dogodilo da od slogana ‘Sa kulturom je lepše’ primereniji postane ‘Bez kulture je lakše’.\nTreći program Radio Beograda, 1. 3. 1996, Dijalog, br. 1/2, 1996. s. 156-157


PREMIJER ZDRAVKO KRIVOKAPIĆ: Pregovaralo se tajno, nova vlada bila praktično formirana – Portal Luca\nPREMIJER ZDRAVKO KRIVOKAPIĆ: Pregovaralo se tajno, nova vlada bila praktično formirana\nPredsjednik Vlade je za “Vijesti” govorio o tome kako je nastao program “Evropa sad”, odnosu sa parlamentarnom većinom, partijskom zapošljavanju, odnosima unutar Vlade, odnosu sa Srbijom, činjenici da još nije vakcinisan\nPremijer Zdravko Krivokapić kazao je u intervjuu “Vijestima” da su određeni politički akteri tajno pregovarali o izboru nove vlade, i da je ona “bukvalno bila i formirana”.\nKrivokapić je rekao da je za “jačanje Vlade kroz unapređenje u određenim segmentima” gdje, kako je naveo, postoje veliki pritisak i opterećenje ministarstava i ministara.\nKomentarišući tvrdnje da se spremala politička korupcija prilikom glasanja o nepovjerenju njegovoj Vladi u parlamentu, od kog se odustalo, Krivokapić kaže da je na tome radio predsjednik države i lider Demokratske partije socijalista Milo Đukanović.\nPredsjednik Vlade je za “Vijesti” govorio i odnosu sa parlamentarnom većinom, partijskom zapošljavanju, odnosima unutar Vlade, odnosu sa Srbijom, činjenici da još uvijek nije vakcinisan…\nČime ste najzadovoljniji kada je u pitanju rad Vlade od izbora do današnjeg dana?\nJa sam najzadovoljniji današnjim danom, jer je usvojen budžet koji predstavlja osnovu za realizaciju najznačajnijeg programa koji je nastao u posljednje vrijeme u Crnoj Gori, a to je “Evropa sad”. Ako se pogleda samo taj program, on zaista jeste tektonski prodrmao čitavu političku scenu Crne Gore, iz jednog prostog razloga. Znate, kada se desi tako jedan značajan projekat, a čitava Vlada ima jasno definisan odnos u svom djelovanju, koji je iskazan onom čuvenom rečenicom “Hoćemo promjene, nećemo zamjene!”, dolazite do zaključka da promjene nisu nešto što je uvijek dobro prihvaćeno u jednom društvu. I zato često govorim: “Ako želite neprijatelje, vi krenite u promjene”. Upravo je zato “Evropa sad” najznačajniji događaj u posljednje vrijeme u Crnoj Gori, jer daje šansu da napokon unaprijedimo kvalitet života i, što je najvažnije, kroz budžet napravimo one infrastrukturne promjene koje su potrebne Crnoj Gori, prevashodno u dijelu putne infrastrukture, ali i u svim ostalim segmentima.\nMeđutim, poslanici nisu prihvatili predloge za povećanje akciza, nisu podržali prihodovnu stranu budžeta. Je li to pirova pobjeda Vlade?\nProgram će u svakom slučaju biti realizovan. Mi smo prilikom projektovanja budžeta vodili računa da bude filigranski utegnuta i prihodna i rashodna strana. Međutim, ako vam neko podigne rashodnu stranu, a ne vodi računa o prihodnoj, morate druge pitati za takav negativan odnos prema tom logičnom balansu. S druge strane, kada analizirate situaciju sa akcizama, vidjećete da se one najčešće odnose na alkoholna pića, odnosno da se radi o našem pokušaju da utičemo na racionalizaciju upotrebe onih proizvoda koji štete zdravlju stanovništva. Ali šta je tu je, kao što ste vidjeli mi smo od početka govorili da nama za ovako projektovani budžet ne trebaju nikakva dodatna sredstva, nikakvo zaduživanje. Međutim, pošto je spoznaja bila da ako prihodna strana bude narušena, da ćemo biti primorani da ostavimo kao moguću opciju novo zaduženje koje bi obezbijedilo upravo ono što je nedostatak ove prihodne strane. Ipak, to je stvar odluke poslanika. Ja sam zahvalan svim poslanicima koji su podržali program “Evropa sad” i ovaj budžet. Ono što je najvažnije jeste činjenica da ćemo kroz nove planirane namete imati deficit od otprilike 5,8 odsto, a inicijalno je projektovan na 3,8 odsto.\nKrivokapić sa novinarom „Vijesti“foto: Savo Prelević\nAli sa druge strane, parlamentarna većina se žali da ih niste konsultovali prije slanja budžeta Skupštini. Zašto se to desilo?\nPoznato vam je da je tek u septembru mjesecu javnosti predstavljen program ‘’Evropa sad’’. Od septembra do 15. novembra mi smo intenzivno radili na programskom budžetu i to nije bila nikakva tajna. Ne postoji potrošačka jedinica koja nije kontaktirana. Neke su kontaktirane tri, a neke devet puta, zavisi koliko smo imali mogućnosti, da bi uskladili programski budžet. Kroz sve te institucije cirkulišu i određeni predstavnici političkih opcija, bez obzira da li je to pozicija ili opozicija, te smo stoga podrazumijevali da su oni indirektno uključeni. Mi nismo imali velikih mogućnosti da u tako kratkom vremenskom periodu, manjem od dva mjeseca, napravimo potpuno i do kraja transparentnu javnu raspravu. Vjerujem da ćemo to uraditi sljedeće godine. Ove godine nam možda možete prigovoriti da je to bilo manje transparentno nego ranije, ali ne možete reći da nijesmo uradili nešto što nije bilo apsolutno transparentno. Svi podaci su blagovremeno objelodanjeni i postojao je dovoljan prostor, od 15. novembra do 15. decembra, da kroz jednu novu iteraciju dođemo do boljih karakteristika budžeta. U svakom slučaju, meni se čini da smo napokon došli do samostalnosti izvršne i zakonodavne vlasti, uzme li se u obzir da je u prethodnom periodu izvršna vlast diktirala, a parlament je samo pritiskao taster. Čini mi se da se desila jedna značajna promjena koja je, u svakom slučaju, izvjesno donijela jedan novi demokratski kvalitet. Ali vidjećemo, vrijeme će pokazati.\nKad ste već pomenuli transparentnost – rekli ste da je “Evropa sad” pripremana u tajnosti…\nPostojala je potreba za tim zbog bojazni koju smo imali, jer smo znali koliko je taj projekat potencijalno politički osjetljiv. Vidjeli ste da su kroz mnogobrojne diskusije određeni poslanici iskazivali stav da je “Evropa sad” usmjerena protiv neke političke adrese. ‘’Evropa sad’’ nikada nije bila usmjerena protiv bilo koje poltičke organizacije u Crnoj Gori. Ona je usmjerena ka građanima, jer je ova Vlada odlučila da centru svih njenih zbivanja bude građanin. I zaista, u prethodnom vremenskom periodu smo pokušali da podignemo najnižu cijenu rada. Naravno, sa ciljem da ne ugrozimo poslovanje, pa smo stoga porez koji su oni imali do tog vremenskog perioda, sa 30,9 odsto sveli na 20,4 odsto. Na taj način je izbalansiran odnos radnik – poslodavac, i kroz tu jednu zajedničku priču, koju smo testirali nekoliko puta, shvatili smo da je to potpuno uravnotežen pristup koji može dati rezultate. Rezultate koji su takvi da će povećati potrošnju, o kojoj niko ne želi da priča, već svi govore da je to neodrživo. Ovo je održiv i inkluzivan program, i on će omogućiti da napokon prava radnika budu dovedena do one mjere koja garantuje dostojanstven život.\nNa kraju je parlamentarna većina izglasala budžet, a dio opozicije je podržao povećanje minimalne plate. Kako to vidite?\nSmatrao sam da ako 80 odsto građana podržava ‘’Evropa sad’’ i vjeruje u taj projekat, zašto se to stanje ne bi preslikalo i u Skupštini? To je nelogičnost. Imamo jednu permanentnu tvrdnju: mi predstavljamo narod, ali u stvari mi radimo onako kako nam nalaže naš partijski interes. Taj uskopartijski interes nam je toliko puta višestruko naškodio. Ovo je jedan program koji je trebalo da ujedini sve politike, ali je na kraju ujedinio cijelu Crnu Goru – ekonomski. Svi programi su do sada bili sasvim drugačijeg karaktera. Uvijek su bili fokusirani na podjele koje su se preslikvale kroz razne nepotrebne nacionalne i nacionalističke tenzije. Svaki čovjek može da se osjeća kako želi, ali mi se čini da je njegov najvažniji interes ekonomska stabilnost i sigurnost.\nTri ministra sada zvanično nemaju povjerenje većine u Skupštini. Rekli ste da nećete potpisati interpelaciju, odnosno smijeniti ih, ali da li u skladu sa demokratskim principima imate problem sa tom činjenicom?\nJa znam da se to ne može svesti na ustavnu ili zakonsku kategoriju, jer nemamo zakon o Vladi, niti zakon o Skupštini, ali u svakom slučaju se svodi na tu etičku dilemu koju ste spomenuli. Ako ulazite u razloge zašto se to desilo, onda možete primijetiti da je tu interpelaciju pokrenulo 40 poslanika, koji trenutno pripadaju opoziciji. Podržala ih je, u jednom slučaju jedna, u drugom veća grupa poslanika pozicije. Šta može biti razlog svega toga? Razumije se – nezadovoljstvo, vrlo jasno, koje je vezano za nepostavljenje onih koje su određene političke adrese očekivale da treba da budu na pojedinim funkcijama u državnoj upravi. Da li je to fer odnos, u bilo kojoj demokratskoj sredini, ako ja vama neću da uradim ono što ste vi zacrtali, onda ćete mi to politički naplatiti prvom prilikom? Ta igra na crnogorskoj političkoj sceni je igra ucjena, a ja i ova Vlada nikada nismo željeli da učestvujemo u takvoj igri. Vi možete postaviti drugo pitanje: da li je etički ispravno da 40 poslanika opozicije, koji imaju veliki dug prema Crnoj Gori, i moralni i svaki drugi, jer su ostavili državu bez stabilnih institucija, ostavili su praznu kasu, imali su vrlo jasne i privilegovane ljude koji su dobijali dogovorene poslove, imali su tajkune koji su bili značajniji čak i od nekih političara, da poslije takvog stanja koje su ostavili, oni govore o etici premijera?\nAli, Vi razumijete da su građani suverenitet prenijeli na parlament. Jeste li u tom kontekstu komforni sa nepotpisivanjem interpelacije?\nApsolutno to doživljavam samo kao jedan čin u kome opozicija, koja se dokazala u prethodnom vremenskom periodu kako se dokazala, pokušava da svojim djelovanjem mijenja i razriješava ministre u ovoj Vladi, a samim tim mijenja izbornu volju građana iskazanu 30. avgusta. Da je 41 poslanik trenutne pozicije, bilo šta kazao u tom smislu i jednoglasno djelovao, to bi za mene bila obaveza.\nDakle, tada biste potpisali?\nKako uopšteno ocjenjujete komunikaciju sa parlamentarnom većinom, Bilo je puno padova i uspona kojima je javnost svjedočila. Vidite li svoje greške u tom procesu?\nKao i u svakom braku, ako se može izvesti takvo poređenje, postoje dvije strane. Svaka strana ima neke svoje razloge za nezadovoljstvo. Mislim da je došlo vrijeme da pojedinačne razloge ostavimo po strani, odnosno da brinemo o tome šta je bitno za ovaj narod i građane Crne Gore. Upravo se to pokazalo na primjeru ‘’Evropa sad’’, koji je na početku imao jedan veliki otpor. I kada je došlo da razumijevanja, koje smo intenzivno pokušavali da obezbijedimo, od predaje nacrta budžeta Skupštini pa do njegovog usvajanja, čini mi se da smo došli do jedne nove atmosfere koju treba njegovati u sljedećem vremenskom periodu. Svako treba da sagleda sopstvene greške. Ja sam se trudio da na mnoge neistine, poluistine, manipulacije i zamjene teza ne odgovaram. I to najbolje svjedoči dosadašnja praksa ove Vlade, gdje smo se trudili da dodatno ne dolivamo ulje na vatru. Svako ima pravo da iskaže svoj stav. To je novo vrijeme i nova vrijednost u Crnoj Gori, to je sloboda. Kroz tu slobodu pojavljuju se neke druge devijacije, pa je česta pojava da istina teško dolazi do onoga ko treba da je čuje, a to je građanin.\nIz dijela parlamentarne većine su indirektno poručili da će nakon izglasavanja interpelacije razmotriti i da izglasaju nepovjerenje Vladi. Vi u ovom razgovoru djelujete dosta optimistično da ćete funkciju obavljati i dalje i to u dužem vremenskom periodu…\nParlamentarna većina to može da učini na osnovu Ustava. Ja sam njima uvijek poručivao da je 41 poslanik pozicije nešto što me obavezuje, te da prema drugima nemam nikakvih obaveza. Ono što mora biti jasno, to je da ja uvijek polazim od sporazuma koji je potpisan 8. septembra. I da polazim od jasnog stava građana koji je iskazan 30. avgusta. Mislim da je to bio jedan svojevrsni referendum na kome se odlučivalo da li želimo da na vlasti ostanu oni koji su Crnu Goru doveli u bezizlaznu situaciju, i naravno da li želimo da dozvolimo da neko otme imovinu Crkve, a sjutra možda i našu ličnu imovinu.\nKako Vi vidite budućnost ove Vlade? U kom obliku, koji je to model, rekli ste da je došlo do nekog razumijevanja sa parlamentarnom većinom u većem obimu nego što je to do sada bilo…\nMislim da u svakom modelu saradnje, koji treba da pruži kvalitetne rezultate, treba da postoji dobra komunikacija. To je preduslov svega. Uz tu komunikaciju bolje razumijemo jedni druge, što do sada nije bio slučaj. Svako je imao neke svoje stavove, koji su vrlo često stvarali jednu barijeru koja je dugo vremena bila nepremostiva. Mi smo željeli da nađemo model koji je u ovom trenutku opšteprihvatljiv, a ne remeti ovaj koncept vlade. A to znači da bi, bilo kakve promjene u konceptu Vlade, izazvale nove negativne tektonske poremećaje, a to ne bi bilo dobro. Ovu Vladu treba sačuvati kao Vladu stručnjaka, koji mogu da iznesu planirane reforme tokom 2022. godine, i još značajnije 2023. godine. To znači da bi bilo jako poželjno jačanje Vlade, kroz unapređenja u određenim segmentima, gdje imamo jedan veliki pritisak i višeresorno opterećenje unutar nekih ministarstava.\nDa li je tačno da ste nudili model rekonstrukcije koji bi značio da u Vladu uđu eksperti koji su bliski partijama?\nNaravno da u svakom razgovoru vi razmjenjujete ideje. Nisam čovjek koji doživljava političku scenu kao pijacu. Ja sam navedeno predložio kao jednu od ideja, koja nije bila jedina. Ali svako uzima i politički koristi ono što mu odgovara. Mislim da treba biti vrlo korektan i jasan, te reći da svako poboljšavanje koje ide u prilog jačanja ove Vlade je dobro. Treba uzeti u obzir politički ambijent u Crnoj Gori, koji prolazi kroz jednu specifičnu tranziciju, koja zahtijeva snažne reformske poruke, a koje neko želi da pretvori u uskopolitičke poglede. Ili nismo uspjeli da razumijemo šta ovaj trenutak predstavlja, da je jedinstven i neponovljiv u istorijskom smislu, pa zbog toga vrlo često imamo stavove koji liče na preslikavanje vremenskog perioda u kome je jedna partija bila dominantna? Neki zaboravljaju da je ta dominantna partija dirigovala sve u Crnoj Gori, i nije imala problema sa realizacijom bilo kojeg zahvata, bio on dobar za građane ili ne. Ova Vlada je isključivo orijentisana na ostvarivanje onih ciljeva koji su u interesu svih građana, i želimo da predstavljamo most boljeg razumijevanja i kompromisa, a ne ucjena koje su do sada bile toliko jake i snažne da su nas često onemogućavale da radimo punim kapacitetom.\nDa li se te ucjene odnose isključivo ili dominantno na postavljenja po dubini?\nTo je bio najčešće jedan od razloga.\nU tom kontekstu, kako komentarišete sve češće glasine o pregovorima unutar parlamentarne većine, o mogućim prekompozicijama, ali i o pregovorima dijela većine i opozicije. Ima li Vlada spreman odgovor na to?\nSvaka inicijativa koja je dobra, treba je razmotriti, preispitati i naći najbolje rješenje koje doprinosi političkom trenutku. Ali to je stvar našeg unutrašnjeg političkog dogovora. Sa druge strane, naša spoljna politika ne može da se mijenja, ona je ista, evropska i evroatlanska i svaki pokušaj mijenjanja takve politike ne bi bio dobro dočekan od bilo koje strane. Zato insistiramo na tom kursu i zato je naš sporazum mjera održanja jedne takve politike. Isto tako, bilo koji uticaj, bilo koje druge države, a on je u nekom vremenskom periodu bio vrlo jasan i nedvosmislen, nije dobrodošao. Bez obzira o kakvim koristima se tu radilo. Ono što je najvažnije je da Crna Gora jeste nezavisna i da tu nezavisnost mora da demonstrira i u odnosima prema svim našim susjedima i okruženju.\nVaš dosadašnji mandat je obilježilo i povremeno zaoštravanje odnosa sa zvaničnom Srbijom? Tumačim da kad govorite o uticaju druge države mislite na zvanični Beograd… Kako tumačite turbulencije u tom odnosu i da li je Vama nuđeno da budete marioneta, odnosno da prihvatite ulogu koju su evidentno prihvatili neki političari u Crnoj Gori, ali i u regionu?\nNiko mi nikad nije ponudio tu ulogu jer svi vrlo dobro znaju da bih tu ulogu uvijek odbio. Ja sam od početka, odmah poslije 30. avgusta, poručio da nemam mentora. Moja Crna Gora mi je važnija, taj kamen cucki mi je miliji od ne znam koliko rala zemlje u Šumadiji. Ne zbog toga što ja ne volim Šumadiju, nego zbog toga što imam takav odnos i što smo tako vaspitavani da postoji pupčana veza čovjeka sa njegovim ognjištem. Ta pupčana veza je nešto što mene jedino opredjeljuje.\nNa koji način tumačite komunikaciju ministra finansija i socijalnog staranja Milojka Spajić sa ministrima iz Vlade Srbije koji su vrlo bliski srbijanskom predsjedniku Aleksandru Vučiću?\nTo je jedna drugačija saradnja. Ja znam da mislite na ministra finansija (Siniša Mali) u Vladi Republike Srbije, ali njihova veza je potpuno prirodna. Oni su ljudi koji se bave finansijama, oni se tu izuzetno razumiju, znaju se i prirodno je da imaju dobru saradnju. Postoji razmjena ideja, mišljenja, ali ne nikako i takvog jednog uticaja koji želi neko da predstavi. Bio sam prije neki dan iznenađen zbog spekulacija da je program ‘’Evropa sad’’ nastao u takvim jednim razgovorima. ‘’Evropa sad’’ je pokrenuta u kabinetu naspram ovoga, u ovoj zgradi, i to nakon izbora u Nikšiću. Dodatni razlog zašto smo pristupili kreiranju tog programa jeste taj da bismo prevenirali buduću kupovinu glasova. Glas treba da bude slobodan, a oslobođen glas je jedino moguć kada imate mogućnost da to odbijete, a to vam garantuje povećanje plata. To je bio jedan od glavnih motiva, i to prvi put javno kažem. Tada smo kazali da jedino možemo osloboditi čovjeka ako krenemo u ekonomski razvoj i podignemo ljestvicu najniže cijene rada. To je bilo oko 15. aprila.\nRekli ste ranije da niste zadovoljni radom troje ministara. Koji su to ministri?\nJa sam rekao nekoliko puta da u ovom trenutku ne želim da spominjem bilo koja imena. Rekao sam da je to potpuno prirodno da u okviru funkcionisanja Vlade prvo to razmotrimo. Kada do toga dođe, međusobno, kao u porodici, onda ćemo obavijestiti javnost.\nDakle, niste to direktno rekli ni članovima Vlade?\nDa li je nakon tog istupa došlo do promjene ponašanja nekih od njih?\nNaravno da je svaka promjena ponašanja potpuno prirodna, pošto niko nije znao ko je taj na koga se to odnosi. Ako biste pratili sjednice Vlade, od te moje izjave do dana današnjeg, vidjeli bi kako je rapidno raslo, kod određenih ministara, ispunjenje zahtjeva po određenim pitanjima. Što znači da je moj istup djelovao motivišuće na pojedine ministre.\nPostoje li problem unutar Vlade?\nNaravno, kao što postoje problemi u okviru jedne porodice. Ova Vlada ima jedan novi i specifičan pristup, a to je da je svaki ministar dobio slobodu, računajući da ćemo u toj slobodi pojačati kreativnost. To je bio osnovni razlog. Naravno da se svi rukovode onim što je definisano uredbom o radu Vlade. Želim da naglasim da niko od nas prije formiranja Vlade nije bio u bliskim ili prijateljskim odnosima. Čak su se pojedini ministri prvi put vidjeli kada je počela priča sa našim zajedničkim druženjima. Kroz to se stvarala jedna atmosfera povjerenja, i to je najvažnije. To je preduslov da ćete imati bolje rezultate. Za svaki stav koji se dešava na Vladi imate različita mišljenja, i to je potpuno prirodno. Ja sam u jednom kabinetu, gdje sam okupljao ministre, zalijepio na vratima poruku “Nemojte ulaziti ovdje ako nemate drugačiji stav”. Jer kroz razmjenu mišljenja, ideja, vi ćete doći do najboljeg rješenja. Jeste da nekih puta bude malo teže, jer sjednice Vlade traju duže, ali mi onda dolazimo do boljih rješenja. Jedino što mi ponekad zasmeta je što, po crnogorskom maniru, a taj manir je najčešće vezan za našu sujetu, mi znamo da branimo stav i posle zajedničke odluke Vlade, što nije dobro. Ako smo se dogovorili, ako je odluka donesena, mora da bude jednaka za sve. Mislim da je to Adižes negdje rekao: “Demokratija prilikom donošenja odluka, a diktatura prilikom izvršenja te odluke”.\nKako tumačite odluku da Vam se ne postave pitanja za premijerski sat. Mislite li da je koordinisana akcija ili splet okolnosti?\nMislim da su sva pitanja u praksi i u životu parlamenta i medija pretresena, pa to doživljavam na taj način. Zasigurno da određene političke strukture žele da poruče da je to moj posljednji premijerski sat, ali će ponovo biti demantovane.\nMožemo li od Vas da dobijemo konkretan stav kada je u pitanju memorandum koji je potpisao dio vlasti, odnosno dio parlamentarne većine kao i potpredsjednik Vlade sa dijelom opozicije? Kako gledate na taj memorandum u širem političkom kontekstu i šta to znači za Vašu Vladu?\nJa sa potpredsjednikom Vlade imam od početka izuzetan odnos. Iako se ranije nismo poznavali, taj je odnos dostigao jedan nivo prijateljskih i učestalih razmjena mišljenja. Naravno, pošto Dritan Abazović pripada određenoj političkoj partiji mora da zastupa interese te partije, i to je potpuno prirodno. Što se tiče memoranduma, moja izjava se odnosila na sljedeće: kada imate memorandum on treba da pruži dodatnu vrijednost, da je ta dodatna vrijednost testirana juče u parlamentu. Odnosno, postavlja se pitanje da li taj memorandum ima smisla ako su neki od potpisnika tog memoranduma juče u parlamentu bili protiv usvajanja budžeta? Po mom sudu, budžet je bio svojevrsni test ili proba funkcionisanja tog memoranduma. Naravno, svako udruživanje je dobro. Udruživanje koje je vezano za dobrobit ovoga naroda je još bolje, ali ne vidim ništa novo u okviru memoranduma, što nije izraženo u okviru Sporazuma tri lidera. Taj Sporazum je za mene obavezujući, dok memorandum reprezentuje relacije između određenih političkih subjekata i mislim, na osnovu izjava koje su plasirane javno, i od strane nekih naših gostiju iz Brisela, koji su pomalo zbunili političku javnost Crne Gore, zbog famozne matematičke formule: 40 + 4 + 5. U svakom slučaju, niti matematika, niti bilo koja jednačina još nisu uspjele da opišu praktični život. Mislim da je taj pokušaj matematičkog rješavanja političke krize, ukoliko je postojao, ipak propao. Vi ste vidjeli juče u parlamentu da je za dio programa “Evropa sad” u jednom trenutku glasalo 50 poslanika. To govori da je moguće jednim programom snažnije djelovati, nego li političkim dogovorima. Jer ovakvi politički dogovori, koji su imali jasno definisanu putanju, izazvali bi dodatne razdore u crnogorskom društvu. To znači da bi onaj stav iz memoranduma, koji je definisan kao prvi, i koji govori o pomirenju, bio obesmišljen. Da li je neko testirao šta bi značila, sa stanovišta pomirenja, upravo jedna takva matematička formula koja bi se realizovala u parlamentu, protivno volji građana iskazanoj 30. avgusta? Pošto imam naznake da je bukvalno bila projektovana jedna takva vlada, pa su mnogi sada vjerovatno razočarani jer im je propao pokušaj da budu ministri, potpredsjednici, itd. Lično znam da je bilo pregovora, da su se vodili tajno. Ja, sa druge strane, ništa tajno ne radim.\nOsim “Evropa sad”…\nMi kad smo to upakovali, kad je projekat bio zaokružen, mi smo ga plasirali. To su razlike u koracima, a ne razlike sa ciljem da bismo nekog obmanuli. Nađite mi primjer da neko, kada radi veliki projekat, to objavi svugdje. Kako može početi projekat ako nemamo rješenje?\nKad ste pomenuli tajne pregovore, da li ste u tom kontekstu iznosili saznanja o pripremi političke korupcije, jesu li to vezane priče?\nApsolutno jesu i mislim da Tužilaštvo mora napokon da počne sa preventivnim djelovanjem u tom smislu, ako postoji naznaka da se to može desiti. Politička korupcija nije od danas, to je gotovo postala ustaljena tradicija Crne Gore u zadnjih 25 godina. I niko nikada, čak i za ono što je vidljivo, nije procesuiran. Ta nekažnjivost omogućava svaki sljedeći korak korupcije. Ja sam imao informacije, iako nikada nisam imao dokaz, da se radi o političkoj korupciji, i da je adresa ova zgrada prekoputa, i da je tužilaštvo bilo u obavezi da reaguje.\nMislite na zgradu predsjednika?\nDa. To je zadatak tužilaštva, nije zadatak premijera, moje je da kažem šta imam, a neko drugi treba to da procesuira, a ne obrnuto. A ne da je glavni problem događaja na Cetinju pitanje: da li je premijer komandovao policijom? Ono što je tačno je da, ako se desi bilo kakav zlatni glas, to je alarm na koji mora da reaguje Tužilaštvo. Zašto je to tako? Da li je to moja ideološka priča ili je to priča o građanima i narodnoj volji od 30. avgusta? To je elementarno pitanje, temeljno pitanje svih naših današnjih dešavanja. Temelj je 30. avgust. I to nije moj stav, nego stav naroda. I valjda tu političku volju naroda treba da slijede oni koji su dobili takvu podršku, a ne da se igraju sa njom. Isto tako, ako bi se sada desilo, poslije usvanja budžeta, da dođe do bilo kakve promjene u Crnoj Gori, to je politička krađa. To je sa stanovišta intelektualne svojine tako definisano, da vi uzimate i preuzimate nečiju ideju i realizujete je. To je politička i intelektualna krađa. I mislim da to treba nazvati pravim imenom.\nVi ste ranije rekli da ako je moguće – da se izabere bolja vlada, nova vlada. Da li biste tada imali taj stav?\nNe, ja bih rekao neka vam je sa srećom, ali ste napravili političku i intelektualnu krađu jer ste preuzeli nečiju ideju, projekat, koncept koji vama nikad nije bio blizak. Da vam je bio blizak, vi biste to ranije uradili. U ovakvim okolnostima, sa svim elementima, ja ne govorim samo o jednom projektu, to je sijaset projekta koje nismo još razvili. Kada već govorimo o transparentnosti… Zar vam treba bolja javna rasprava od razgovora sa lokalnim samoupravama o kapitalnom budžetu, dakle za infrastrukturne projekte Crne Gore? Imali smo razgovore, ja sam imao razgovore, oko ključnih projekata, protežirao, molio lokalne samouprave još od 1. maja da nam dostave gotove projekte. Nema šta nismo pokušavali.\nDa se vratimo na pitanje političke korupcije. Vi kažete da niste prijavili jer niste imali dokaze?\nTako je. Ja sam bio jasan. Ja nikoga nisam unaprijed optužio, nego sam rekao da postoje određena saznanja koja neko treba da preispita. Bilo je pitanje: zašto ja to ne uradim? Onda biste me optužili da se bavim izigravanjem tužioca, kao što me optužujete da komandujem policijom. Ja sam rekao šta sam rekao, na drugim organima je da to preispitaju. Ja znam da postoje te naznake, zašto je to rađeno, materijali koji mogu da se nađu, ali ne mogu da se bavim time, jer nemam vremena i nije u mojoj nadležnosti.\nDa li biste se odazvali pozivu tužilaštva na tu temu?\nNaravno, ja sam se i dosad odazivao. Nisam dobijao pitanja u pisanoj formi, pa da pismeno odgovorim. Ja sam zvanično otišao, nisam od toga želio da pravim medijsku priču, jer smatram da je to uloga mene kao građanina, ne samo kao premijera. Bez obzira kakav stav imam o tužilaštvu.\nZašto se Vlada ne angažuje konkretnije, ofanzivnije u promociji i odbrani evropskih vrijednosti? To otvoreno podriva, kao sastavni dio sporazuma, veliki dio aktera političke scene. Imamo homofobiju, nacionalnu i vjersku isključivost, ugrožavanje slobode medija, prijetnje manjinama. I to i u parlamentarnoj većini i opoziciji. Ima li Vlada razrađenu agendu za borbu protiv takvog razvoja?\nMislim da je Vlada, od trenutka kada je stupila na dužnost, uticala na očigledno jačanje podrške građana i javnog mnjenja evropskom putu i NATO članstvu Crne Gore. Ja sam nekoliko puta sa ambasadorima razgovarao na tu temu. Potrebno je da približimo sve ono što su najznačajnije vrijednosti evropske i evroatlantske vrijednosti i da to predstavimo javnosti. U budućem vremenskom periodu i planu za sljedeću godinu taj akcioni plan će biti usvojen na jednoj od prvih sjednica Vlade u 2022. godini, a koji se posebno tiče poglavlja 23 i 24. Mi ćemo pored toga imati tu jednu kampanju kako bi građani shvatili zašto je to toliko važno. Uređenje poglavlja 23 i 24 je preduslov za evropske standarde u pravosuđu i pravnom sistemu Crne Gore, kako bi pravda bila dostupna svakom građaninu. Ostao je pomalo medijski neispraćen i taj značajan iskorak Crne Gore, odnosno činjenica da smo potpisali Protokol 16 uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda.\nAko dobro razumijem, smatrate da svi ovi problemi koje sam naveo mogu da se riješe time što će se institucije jačati?\nApsolutno. Da smo imali stabilne institucije, da smo zatekli institucije koje su sistemski uređene, mi danas ne bi imali ove probleme. Mi imamo institucije koje su bile ad hok formirane i po mjeri trenutka. To nije dobro. Da bi sve funkcionisalo kako treba, moramo primijeniti sistemski pristup. Mi se još uvijek borimo sa tim problemom u okviru državne uprave. Što se tiče svih ovih pitanja, pogotovo slobode medija, znate da su tokom ovih godinu dana rada Vlade svi napadi na medije bili sankcionisani. Prvi put je pokrenut i doveden do ove mjere i slučaj napada na novinarku Oliveru Lakić. Ova Vlada je, bez obzira na to koliko je vremena prošlo, pokrenula pitanje ubistva urednika “Dana” Duška Jovanovića. U Crnoj Gori još nikada ni za jedan slučaj nismo došli do nalogodavca, i to predstavlja veliki problem Crne Gore. Ako slučaj Duška Jovanovića bude razriješen, kao što mi očekujemo, iako je prošlo dosta vremena, mislim da će mnoge stvari biti pokrenute.\nKad smo kod institucija i rješavanja sistemskih stvari, a i volje građana izražene na izborima, činjenica je da je partijsko zapošljavanje nastavljeno. Neki i Vas optužuju za nepotizam i da ste uticali na određena postavljenja. Kako vidite taj problem iz ugla izgradnje institucija, kompetencija i meritokratskog sistema o kojem ste govorili. Javnost je upoznata sa brojnim slučajevima gdje su ljudima prva zaposlenja bila na visokim pozicijama?\nImam tu izreku koju sam naučio od mog dragog profesora: Uspjeh je onda zagarantovan kada najbolji ljudi dođu na pravo mjesto. Toga se držim kao maksime u svom životu. Tako sam birao i svoje saradnike, tako sam se ponašao čitavog života. Ali vi imate jedno zatečeno stanje koje je rezultat koalicionih sporazuma i realizacije koalicionih sporazuma – do zadnjeg čovjeka, i to se najčešće događalo na visokorukovodnim funkcijama u okviru državnog aparata. Imam dokaz da je u prethodnom vremenskom periodu konkurs koji je definisan kao mjera rada Uprave za kadrove bio unaprijed definisan.\nU kojem je to vremenskom periodu?\nU periodu od prije 5-6 godina, jer su mi članovi te komisije govorili da pošto su imali suprotan stav, a rečeno im je da mora da bude taj i taj, oni više nikada nisu bili članovi komisije prilikom izbora kandidata u okviru prethodne Uprave za kadrove. To znači da ste imali formalno konkurs, a postavljenje je bilo unaprijed definisano, i to se vidi u mnogim slučajevima. Ja sam pričao o nedostatku znanja i da je potrebno određene funkcije preispitati, a to ćemo, ako nam Skupština dozvoli, učiniti kroz preispitivanje diploma koje smo zatekli u ovoj administraciji sa onih fakulteta i univerziteta, koji su po meni, pošto sam radio u akademskoj zajednici, uvijek bili problematični. Ne želim sada da navodim imena gdje se u jednom vremenskom periodu pojavio veliki broj diploma kao pokriće za postavljenja na određenja mjesta. Kada imate to zatečeno stanje, a to se može zvati sistem ploča, kada imate visokorukovodni kadar koji je bio isključivo i samo partijski, a ispod imate prave profesionalce koji su mogli postati visoki kadar jedino ako su bili poslušnici odgovarajućeg partijskog sistema. Zašto o tom napredovanju niko nikada nije pričao detaljno, kao u periodu ove Vlade?\nMožda zato što se od ove Vlade očekuje da se to riješi?\nTako je. Ali nemojte očekivati da to može da se desi preko noći, to je proces koji traje. Ako pričamo o moralu, onda je moralno da ako ste postali profesionalac na osnovu politike, da sa tom politikom i odete. To se nije desilo. Neprofesionalizam, nezanje i opstrukcija su bili mjera prva tri mjeseca rada ove Vlade. Zamislite da ministar da zadatak, pa kad vidi kakav je odgovor na taj zadatak, shvati da je njemu bilo lakše da je sam to uradio. U takvom zatečenom stanju mi smo morali da nađemo najbolje rješenje, a to je miks. Oni koji su profesionalci, pa neka pripadaju bilo kojoj partiji, jer taj njihov profesionalizam daje kvalitet Crnoj Gori. U MFSS i MER vidjećete da je ostao dio tih kadrova “ispod ploče”, a da je čak jedan dio onih koji su bili na rukovodećim pozicijama u tim minstarstvima i ranije. Mislim da je to više jedna priča, kako bi se prigovaralo ovoj Vladi, te da će u budućem vremenskom periodu kroz konkurse biti sve drugačije. Sada je najvažniji izbor rukovodilaca Uprave za kadrove. Ako tamo bude nezavisan, nepristrasan profesionalac, imaćemo pobjedu. Ako se bude desilo da nekim čudom dođe neko ko je politički profilisan, mi ćemo imati i dalje političku priču.\nIzdvojili ste neka ministarstva kao primjer dobre prakse. Je li bilo ministarstava gdje je uvažavan koalicioni dogovor?\nBilo je. U skladu sa zaključkom Vlade, sva ministrarstva treba u najskorije vrijeme da raspišu konkurse za sve pozicije koje su u v. d. statusu. Taj trenutak, koji očekujem da bude u januaru ili februaru, pokazaće koliko smo mi stvarno zreli. Ovo je pitanje zrelosti cijelog društva, a ne samo Vlade. Koliko smo zreli da se odupremo raznim političkim ili bilo kojim drugim uticajima. To je naš test, proba, koji će da pokaže našu stvarnost.\nDa li ćete u slučaju da ne bude postupano po tim pravilima i načelima sprovesti određene mjere da sankcionišete ministre?\nMi smo već u martu mjesecu pričali kako da taj sistem uredimo da bi stvarno dobili najbolji kvalitet i napravili smo jednu preporuku i uputstvo koje treba da primijene sva ministarstva prilikom izbora kadrova. Imam osjećaj da nas je to neko prethodno vrijeme zahvatilo i ne možemo da se odupremo. U svim sljedećim izborima pokušaćemo da taj problem rješavamo na najbolji mogući način. Žao mi je, pošto je to dato kao preporuka, što taj materijal nismo javno prezentovali da se vidi kako se to radi. Međutim, moram da budem vrlo iskren, kada čitam intervju koji je obavezan dio odnosa prilikom izbora kandidata, a tiče se određene struke ministarstva, apsolutno nisam zadovoljan i to sam nekoliko puta saopštio. Pitanja treba da vam posluže kao sito, kada imate dva kandidata, da odlučite koji je bolji za tu poziciju. Iz pitanja se vidi naš karakter odnosa prema tome, i to moramo da mijenjamo.\nVaš kabinet je jedini direktno nedavno saopštio da je jedan Đukanovićev javni nastup u stvari najava njegovog povlačenja. Kako ste došli do tog zaključka?\nTo je logički zaključak koji slijedi iz onoga što je Đukanović rekao. Da će on vjerovatno prvi put, kroz javni konkurs, obezbijediti novog kandidata za predsjednika partije. Čini mi se da se, uskoro bivši gradonačenik Podgorice, kroz najavu podnošenja nove inicijative za smjenu ove Vlade, prvi kandidovao za tu nezahvalnu poziciju u DPS-u.\nŠta se dešava sa političkom opcijom koja se sa Vama povezuje, a u javnosti figurira kao Demohrišćanska stranka. Vi ste govorili da ćete biti član te partije ukoliko se formira. Šta se sa tim dešava i kajete li se možda što niste formirali odmah poslije izbora partiju?\nKada čovjek donese neku odluku, a zna da treba da stoji iza nje, on ne treba da se kaje. Sa druge strane, kako vrijeme prolazi, vi vidite da Crnoj Gori treba neko osvježenje, to se vidjelo i na minulim lokalnim izborima. Koje je to osvježenje ne znam, ali mislim da je to neka partija jakog centra, kao u drugim državama. I naravno, na to pitanje da li sam demohrišćanin, ponosno odgovaram – jesam. Volim demokratiju, volim hrišćanstvo, i vjerujem da je to najbolji vrednosni spoj. Sa druge strane, za osnivanje bilo kakve partije, kao i za svaki ozbiljni projekat, potrebno je određeno vrijeme. Mi nijesmo imali jedan vikend slobodan, a kamoli vremena da se bavimo organizovanjem stranke. Sa druge strane, političko udruživanje građana podržavam, jer vjerujem da je to kvalitet koji treba da daje drugačiju sliku Crne Gore.\nŠta radite kada je u pitanju diverzifikaciji ekonomije? Mi smo i dalje visoko zavisni od masovnog turizma, radi se o rizičnom tipu strateškog opredjeljenja. Nema velikih investicija u IT sektoru, zdravstvenom biznisu…\nImali smo brojne pregovore, naznake investitora koji su bili spremni da uđu u projekte realizacije kod nas. I mislim da je jedan od ključnih razloga što toga fali – politička neizvijesnost, koja bukvalno traje od decembra prošle godine. Ipak, nadam se da će biti završena sa decembrom ove godine. Primjera radi, tokom boravka u Japanu, pored dva investitora koji su izrazili želju da uđu na naše tržište, izdvojiću samo jedan projekat, a to je “Daido Metal” u Kotoru, gdje bi trebalo prvi put da se jedna inovativna tehnologija, a tiče se vjetrenjača, primijeni u Crnoj Gori. Oni su bili spremni da taj projekat prezentuju u najskorije vrijeme, ali čekaju da vide kako će se odvijati politička situacija, jer žele stabilnost, žele da tu investiciju u najkraćem vremenskom periodu realizuju, kako bi doprinijeli jačanju svoje ponude prema Evropi i da u Crnoj Gori nastave tradiciju dobrog poslovanja.\nVi anticipirate političku stabilnost u narednom periodu?\nMislim da je rad ove Skupštine, tokom posljednjeg mjeseca, pokazao da je to moguće. Ako zaista jeste, zašto taj kontinuitet ne bi nastavili do izbora 2024. godine?\nSAD, kao strateški partner, upozorava da američki investitori ne mogu ući na naše tržište, dok god je Crna Gora prepoznata kao zemlja korupcije. Šta ćete uraditi da bi se ta percepcija dodatno promijenila?\nUpravo naš prvi korak koji smo napravili, ta prva konferencija koja je održana sa američkim investitorima je pokazala njihovo veliko interesovanje. Prednost ove Vlade je što nema nikakvih primjesa korupcije. Jer bih odmah reagovao, prvi bih prozvao ministre i one koji su ušli u korupciju. Dakle, glavna karakteristika ove Vlade je nulta tolerancija na korupciju. To se prepoznaje i to se cijeni. U tim razgovorima koji su bili direktni, postoji snažna zainteresovanost američkih investitora i ja se nadam da će sledeće godine to biti toliko jasno. Da ćemo dobiti značajnog investitora iz SAD, koji će pokazati da Crna Gora nije adresa koja je prepoznata kao zemlja korupcije.\nNaredne godine je popis, kako ćete se izjasniti?\nJa ću se izjasniti slobodno. A to znači da svaki građanin u Crnoj Gori ne treba da robuje bilo kakvim uticajima, već da se prvi put u slobodnoj Crnoj Gori slobodno izjasni. Mi smo na jučerašnjoj sjednici vlade usvojili predlog Zakona o popisu i on je proslijeđen Skupštini. Imamo sve preduslove u okviru Monstata da možemo da dobijemo dobru procjenu svih uslova koji su bitni da bi popis uspio i bio na najvoišem nivou. Pošto je zakon dobio podršku EK, nadam se da će kvalitetno biti primijenjen u praksi.\nVaša očekivanja kada je u pitanju potpisivanje Temeljnog ugovora?\nStrpljivo čekam. Ja znam da sam uradio sve što je do mene, sada je to na drugoj strani. To je dobilo više medijsku konotaciju, a i političku u odnosu na ono što jeste. Ova Vlada sve svoje obaveze ispunjava, bez obzira na to ko je partner u određenom odnosu.\nKada ćete se vakcinisati?\nHilajdu puta sam odgovorio na to pitanje i nemam namjeru da sad ponovo otvaramo tu priču. Znam zašto je to toliko interesantno. Nadam se da ćemo sljedeću godinu dočekati sa manje problema u okviru ove oblasti, i da će ovaj virus ojačati kolektivni imunitet i podstaći vakcinaciju. Ostajem pri svom stavu, onog trena kada mi broj antitijela padne ja ću to objelodaniti i pozvati sve medije da prisustvuju tom činu.\nU kontekstu toga da je vlada ekspertska, da imate situaciju da vaši bliski saradnici smatraju da treba da se vakcinišete, imamo nisku stopu vakcinisanih ljudi u Crnoj Gori, čak i državni sekretar MZ je javno saopštio da bi trebalo da se vakcinišete, eksperti govore o nužnosti tog čina. Javnost smatra da je to bitno. Da li se osjećate neprijatno zbog svega toga?\nJa se osjećam prijatno.


Oglašena prodaja HI “Župa” u stečaju, rok za ponude 28. novembar - KruševacGrad\nOglašena prodaja HI “Župa” u stečaju, rok za ponude 28. novembar\nStečajni upravnik hemijske industrije “Župa”, koja je od prošlog jula u stečaju, oglasio je prodaju tog preduzeća kao pravnog lica, a u “Župi komerc”, zavisnoj firmi tog preduzeća koja uspešno posluje sa 60-tak radnika, se nadaju ozbiljnom kupcu koji bi proširio proizvodnju i uposlio još ljudi\nU Oglasu, objavljenom u dnevnoj štampi i na sajtu Agencije za licenciranje stečajnih upravnika, koja je nadležna za sprovodjenje stečaja u HI “Župa”, navedeno je da se ponude dostavljaju do 28. novembra, da je procenjena vrednost imovine 1,58 milijardi dinara a depozit koji interesenti treba da polože da bi učestvovali u nadmetanju, iznosi nešto više od 316 miliona dinara.\n– Procenjena vrednost stečajnog dužnika kao pravnog lica nije minimalno prihvatljiva vrednost, niti je na drugi način obavezujuća ili opredeljujuća za ponudjača prilikom odredjivanja visine ponude– navedeno je u Oglasu.\nPrema navodima iz Oglasa na prodaju je ponudjena imovina “Župe” koja obuhvata 126 objekata, a medju najvažnijima su fabrika aditiva, upravna zgrada za laboratorijom, više magacina, bravarska radionica kalijumove hemije, kristalizacija cinka i magnezijum sulfata, pogoni baznog hrom sulfata i ksantata, pogoni za peletizaciju ksantata i za proizvodnju sumporne kiseline, restoran, zgrada karbonata, skladište tečnih sirovina, dok nematerijalnu imovinu čine Rešenja o izdavanju dozvola za stavljanje u promet gotovih proizvoda i isprava o žigovima.\nImovina preduzeća se, kako je navedeno, može razgledati nakon otkupa prodajne dokumentacije, koja košta 100.000 dinara, a najkasnije do 7 dana pre zakazane prodaje, što je i rok u kome interesenti treba da uplate depozit.\nNavedeno je i da je stečajni upravnik dužan da prihvati najvišu dostavljenu ponudu, ukoliko je ona viša od 50 odsto od procenjene vrednosti, te da je dužan da, ukoliko je niža od tog iznosa, pre prihvatanja takve ponude dobije saglasnost Odbora poverilaca.\n“Župa komerc”, zavisno poreduzeće HI “Župa” je u septembru 2013. godine, kada je većina radnika kroz socijalni program otišla iz “Župe”, vratila deo zaposlenih koji su tada radili na prethodnom ugovorenim poslovima.\nPrema navodima poslovodstva “Župa komerc” je, upošljavajući 60-tak radnika u proizvodnji flotacionoih sredstava, na utakanju hlora i proizvodnji hipohlorita, sredstva za dezinfekciju vode, prošlu godinu završila sa 12 miliona dinara dobiti i sve obaveze izmiruje na vreme.\nDirektor “Župe komerc”, Bojan Cvetković, kazao je za krusevacgrad.rs da poslovodstvo i radnici koji su trenutno angažovani očekuju da se fabrika proda ozbilljnom kupcu koji bi nastavio i proširio proizvodnju.\n– Mi smo mi smo sve vreme radili da postavimo fabriku na noge da bi mogla da se privatizuje, očekujemo ozbiljnog kupca koji će nastaviti i proširiti proizvodnju koju smo započeli– kazao je Cvetković.\n“Župa komerc” je za devet meseci ove godine proizvela 1.000 tona flotacionih sredstava za rudnike u Boru i Majdanpeku, za Bugarsku i Kosovo, upakovala 350 tona hlora za cela tržišta Makedonije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine i deo tržišta Srbije i proizvela 300 tona hipohlorida.\nNakon što je u maju 2015. godine prestla zaštita države od naplate poverilaca u “Župi” je u julu pokrenut stečajni postupak, u oktobru prošle godine je doneta odluka o bankrotu, a sada je prvi put oglašena prodaja tog preduzeća kao pravnog lica.\nAgenciji za licenciranje stečajnih upravnika\n22.10.2019 0 249\n03.03.2017 0 420\n23.02.2017 0 391\n21.02.2017 0 327\n20.02.2017 0 423\n17.02.2017 0 254\n25. oktobra 2021., 21:35


Šta je prethodilo spasavanju belog rasiste u Londonu (FOTO)\nSvet Autor:Nova 15. Jun. 202022:18\nFoto: SWNS Vincenzo Lullo / SWNS / Profimedia\nSlika crnog demonstranta, člana pokreta "Black Lives Matter", koji preko ramena nosi povređenog belca identifikovanog kao esktremnog desničara, tokom protesta u Londonu obišla je ceo svet. Međutim, isplivali su i novi detalji ovog događaja odnosno šta se zapravo desilo pre nego što je nastala ta čuvena slika.\nNaime, kako je objavio britanski Dejli Mejl, gorepomenutog desničara okružila je masa koja je bila sprmena da se sa njim obračuna, pre nego što je uleteo hrabri muškarac i spasao mu život, da ne bude na smrt prebijen.\nVincenzo Lullo / SWNS / Profimedia\nNa slikama koje su se pojavile, vidi se muškarac kako podiže ruke uvis dok ga masa okružuje u blizini stanice Vaterlo u centru Londona. Naredne slike već pokazuju kako desničar leži na zemlji.\nHaos je usledio kada je neko navodno povikao “f * ck Black Lives Matter”, posle čega su dve sukobljene strane stupile u okršaj. Nekoliko trenutaka kasnije u rulju je ušetao Patrik Hačinson, koji je okrvavljenog desničara stavio na rame i odneo ga na sigurno i time mu spasao život.\nHačinson je snići za Kanal 4 o ovom incidentu rekao:\n“Samo želim ravnopravnost za sve nas. Želim da neke stvari koje su sad nepravedne budu fer prema mojoj deci i unucima”, i dodao da o muškarcu kome je spasio život ne zna ništa, osim što ga je opisao kao nekoga ko je bio u delimičnoj nesvesti.\nFoto: Tanjug/Steve Schaefer/Atlanta Journal-Constitution via AP\n“Napominjem da je po mom dolasku momak bio na podu. Sve je bilo poput stampeda, bilo je puno ljudi, neki su pokušavali bezuspešno da ga zaštite. A onda su ‘momci’ ušli unutra, napravili korodon oko njega, kako bi sprečili da neko nastavi da ga udara i povredi. Život mu je bio ugoržen, pa sam ga uhvatio, satavio na ramena i otišao do policije. Dok sam ga nosio osetio sam udarce. Bilo je zastrašujuće i o tome sad ne razmišljam”.\nCrni demonstrant spasava belog rasistu od razuzdane rulje\nNa pitanje kakve su mu reakcije na to što ga zovu herojem, rekao je: “Ja sam samo tip koga je kamera uhvatila kako nosi muškarca na ramenu. Da me neki ljudi nisu zaštitili verovatno bih i ja bio oboren”.\nNjegov mlađi brat rekao je za Dejli mejl da je njegov brat veliki momak i da iako izgleda kao neko ko bi mogao nekoga da izudara, on ne bi ni muvu zgazio. Njegova prva misao bila je da je neko u opasnosti i da on nije mislio da li je neko crnac i li belac. Mislio je samo da će neko umreti i da se on mora umešati. On ne bi mogao da stoji onde i gleda kako nekoga tuku do smrti.\nTakođe je dodao i da će ovaj postupak njegovog brata pomoći zemlji da se izleči.\n“Vreme je da svi ostavimo svoje razlike i naučimo da radimo zajedno”, rekao je on.\nbeli rasistaLondonPartik HačinsonprotestiSpasavanje


Izložba radova sa likovne kolonije "Ozren-Kakmuž" | Radio Televizija BN\nU Umjetničkoj galeriji Centra za kulturu i obazovanje Doboj otvorena je izložba radova sa likovne kolonije "Ozren-Кakmuž".\nRepublika Srpska 12.08.2020 | 16:09\n- Kao što smo i najavljivali, jul i avgust su mjeseci kada smo odlučili da organizujemo promociju i podršku lokalnih autora , naglasila je Vukosava Sofrenić, direktor Centra za kulturu Doboj\notvarajući izložbu koja predstavlja retrospektivu dvanaestogodišnjeg stvaralaštva kolonije.\nCentar za kulturu na neki način ima i obavezu da podrži rad umjetničkih kolonija jer one profilišu slikare i daju podršku i onim ljudima koji su amateri , koji imaju priliku da uče od stručnjaka od autoriteta i na taj način razvijaju svoj likovni izraz .\n“ Predstavljeno je 6 akademskih slikara i desetak amatera koji su takođe uspješni . To se vidi po djelima. Izložba će biti dostupna građanima desetak dana i pored ovih uslova kakvi jesu, mi smo smogli snage da i ove godine održimo saborovanje".\n“ Ova kolonija ima svoja obilježja koja traju godinama. Vezana su za podneblje gdje nastaju likovni radovi . To su ambijenti, odnosno pejsaži , stare kuće .Jedan dio radova nastaje i vajanjem , to su radovi na drvetu”, rekao je Gojković.\nBravo za moju direktoricu Centra za kulturu!


Forum Porodični život: RE: Izuvanje pre ulaska u kuću??? - Ringeraja.rs\n93.681 registrovan član\nForum > [Porodični život] > Saveti (za) domaćice > RE: Izuvanje pre ulaska u kuću???\nStranica: << < Prethodna stranica 16 17  19 20 Sledeća stranica > >>\nRE: Izuvanje pre ulaska u kuću???\nMoji svekijevci su to promenili kada im je snaja dosla.\nDirektna veza do poruke: 426\nTo je tm trebao na vreme da joj skrene pažnju da ne bi ti ulazila u konflikt\nDirektna veza do poruke: 427\nTako je.Svako od nas ima jezik da prica i nadje resenje bez konflikata.\nDirektna veza do poruke: 428\nNismo usle u konflikt, taman posla. Pa videla je da smo mi u kuci izuveni, nego mislila da iskulira jer je mrzelo da se izuje. Ja ne resavam stvari ni preko koga, prosto nemam takav odnos, ja kazem sta mislim svima, on takodje.\nDirektna veza do poruke: 429\nDragce sve se moze resiti na lep nacin.Samo da se skrene paznja.\nDirektna veza do poruke: 430\nNama patronazna da se ne bi izuvala stavljala je kese preko cipela.\nAli svakako treba imati obzira, ja sam jednom majstoru rekla da se izuje jer imamo bez tepih koji smo tek oprali.\nDirektna veza do poruke: 431\nI nasa patronazna je tako radila.U hodniku nazuje na cipele i skloni sa strane za sutradan.\nDirektna veza do poruke: 432\nNaravno, o tome sve vreme i pricam - kazes lepo sta ti smeta, ne trpis, nema konflikta. Guranje pod tepih i cutanje vremenom pravi konflikt, Srecko ;)\nDirektna veza do poruke: 433\nDirektna veza do poruke: 434\nJako lepo, znak poštovanja kad menjaju svoje dugogodišnje navike\nDirektna veza do poruke: 435\nSlazem se.Postovanje mora da postoji s obe strane. :)\nDirektna veza do poruke: 436\nDirektna veza do poruke: 437\nSve se moze kad se hoce.\nDirektna veza do poruke: 438\nIZVORNA PORUKA: Dragce86\nJa sam bila zapanjena kad se kod mm, tj. njegovih ne izuva u kuci..zgozila sam se!! Po polju patikama pa u stan i tabaj po tepihu! Tako mi bila dosla svekrva pa na sred kuce sa patikama, umalo je nisam udavila - To kod vase kuce tako, ovde se IZUVA!!!\nJedna moja koleginica je uvek govorila "Kod gospode se ne izuva"\nDirektna veza do poruke: 439\nKod nas se samo pop ne izuva a svekrva ludi jer joj isprlja njene " belgijske " tepihe Slavimo Sv. Nikolu, sto znaci da mu vecinom budu prljave cipele\nDirektna veza do poruke: 440\nHahahaha, pope, pope 😊\nJa kad uvek krenem da se izuvam gde god da udjem, pa cak i ako kazu da ne treba ipak se izujem\nDirektna veza do poruke: 441\nJedne godine se desilo da je stavila neke stazice da hoda po njima, od stola do ikone, medjutim, on covek nije hteo da ih prlja , aobilazio ih i sve po tepihu\nDirektna veza do poruke: 442\nIZVORNA PORUKA: AnaTamara\nDirektna veza do poruke: 443\nMi za slavu sklanjamo tepihe pa nema šta pop da ispriča. Uvek se prospe nešto, ne bih da čistim crno vino sa belog vunenog tepiha.\nDirektna veza do poruke: 444\nPa dobro i on treba da ima obzira ako je normalan pogotovo ako vidi bele tepihe\nKod mojih su beli vuneni al popo ih uvek zaobidje\nDirektna veza do poruke: 445\nNajbolje da stsne na beli vuneni 😁 zaboravila bi da je pop u pitanju 😂\nDirektna veza do poruke: 446\nImala je i moja sveki beli tepih i to neki vau u smislu cene.\nOd kako je svekar prosuo vino nije ga vratila.Mazi ga i pazi na tavanu😂\nDirektna veza do poruke: 447\nTvoja je jos bolja od moje\nDirektna veza do poruke: 448\nHahaha na super onda sto ga je i kupovala\nDirektna veza do poruke: 449\nNe razumem ljude koji kupuju stvari da ih ne koriste.\nMa bolje da ga mazi na tavanu nego da se svađa sa jadničkom koji verovatno nije prosuo namerno\nDirektna veza do poruke: 450\nemicaa RR u 09:32\nemicaa RR u 09:31\nemicaa RR u 09:27\nu temi RE: Uređenje životnog prostora\nemicaa RR u 09:26\njess021 u 09:21\nlepse ime uz prezime Savovic?\nMasha ili Hana


Fanfikšn – amaterska književnost koja inspiriše i užasava svetske pisce | Ekspres.net\nFanfikšn (FanFiction) je specifičan vid zabave, koji se poslednjih godina proširio internetom, i koji postaje sve popularniji kod mlađih generacija, kako u svetu, tako i kod nas.\nU suštini, fanfikšn, kao apsolutno diskutabilna i marginalna grana „književnosti“, bilo popularne, bilo klasične, omogućava autorima da „preuzmu“ tuđe likove i ideju, pa da na osnovu toga napišu sopstvenu priču, insistirajući da je jedina granica sopstvena mašta.\nIako je zbog toga veoma sporno pitanje autorskih prava, na internetu se ipak može naći mnoštvo fanfikšn-priča o najpoznatijim delima svetske i popularne književnosti (npr. Šekspirov Hamlet, Brem Stokerov Drakula, Hari Poter Džoan Ketlin Rouling, Tolkinov Gospodar prstenova), kao i priče inspirisane popularnom kulturom – filmovima, stripovima, serije, crtaćima (Doktor Haus, Zvezdane staze, Liga izuzetnih džentlmena, Kralj lavova, Naruto).\nFanfikšn se može naći na sajtovima koji su isključivo posvećeni „amaterskom fan- pisanju“ (Fanfic.net, Archive of Our Own, Wattpad), i čest je podeljen po „žanrovima“. Ta žanrovska podela se razlikuje od „klasične književne“ i više nalikuje holivudskoj, filmskoj klasifikaciji, pa su tako mnoge priče označene kao fantastične, erotske, nasilne, romantične, komične, ili uopštene (general). Zanimljivo je da se fanfikšn ne zaustavlja samo na imaginarnim likovima, već se na netu mogu “iskopati” i fan-priče o poznatim zvezdama, kao što su Rijana ili Bijonse.\nAko biste savremene pisce pitali šta misle o fanfikšn fenomenu, dobili biste najrazličitije odgovore. Jedni, poput Nil Gejmena (Neil Gaiman), čuvenog romanopisca Američkih bogova, Koraline, Zvezdane prašine, po kojima su snimljene uspešne televizijske i filmske ekranizacije, odgovorili bi da je fanfikšn, to čuveno „amatersko-fan pisanje“, sjajan način da se vežba kreativnost i oštri umetnički potencijal. Ali opet, Nil Gejmen je i sam započeo svoju karijeru fanfikšnom, pa je čak i bio nagrađen za svoje fan-priče. Sa druge strane, čuveni pisci, kao što su Selindžer (pisac Lovca u raži), Rejmond E. Fajst (Raymond E. Feist) ili Džorž Martin (George R. R. Martin), pisac Igre prestola, nikako ne vole „fan-pisanje“, i tvrde da je to samo novi oblik lopovluka, pošto se krade intelektualna svojina.\nKakav god bio stav pisaca o fanfikšnu, interesantno je da su neke od najpopularnijih\nknjiga nastale baš na osnovu fanfikšna, i zatim bile adaptirane u autorsku priču. Jedan takav\nslučaj je upravo bila hit knjiga, koja se često duhovito opisuje kao „ertosko štivo namenjeno\ndomaćicama“ – Pedeset nijansi sive, Erike Leondard Džejms (Erika Leondard James), koja je\nprvobitno nastala kao fanfikšn na popularnu sagu o vampirima Sumrak (Twilight).A da fanfikšn\nmože biti koristan i za nešto drugo od pukog razbijanja dokolice, pokazala je i kompanija Dizni,\nkoja se zadušno okoristila fanfikšnom, ne samo kao reklamom za svoje produkcijeske poduhvate,\nveć je izvela zanimljiv poslovni manervar prilikom kupovine Luksa filma i poznatog serijala Rat\nzvezda (Star wars), i proglasila više hiljada već postojećih knjiga o Džedajima fanfikšnom, kako\nbi izbegla da plati njihovim autorima nadoknadu.\nFELJTON, SEĆANJA IZ OPKOLJENOG DUBROVNIKA (3): Ubijeni ubica NOVI ROMAN SIMONIDE MILOJKOVIĆ: Posle “Grabljivice”, stiže nam “Žena”! LITERARNA GUČA: Kako je izdavaštvo u Srbiji izgubilo smisao SUSRET ZA ZIDOM: Nejasna budućnost Sajma knjiga


Faktor | SIPA okončala pretres, priveden direktor Bosnalijeka Nedim Uzunović\n06.12.2021. / 13:33\nVEZANI TEKST - Predmet Bosnalijek: Pretresi i hapšenja u više gradova po nalogu Tužilaštva BiH\n- Aktivnosti se provode u okviru opsežne istrage krivičnih djela organiziranog kriminala, pranja novca, zloupotrebe položaja i finansijskog kriminala u okviru koje je evidentirana nezakonita imovinska korist u višemilionskom iznosu.\nNakon lišenja slobode i pretresa, osumnjičeni će biti predati postupajućem tužiocu, koji će donijeti odluku o daljim aktivnostima - saopćilo je jutros Tužilaštvo Bosne i Hercegovine.\nSIPABosnalijekNedim UzunovićTužilaštvo BiHSCC


SAD pozivaju na uzdržanost i dijalog u Crnoj Gori | Aktuelno\nSAD pozivaju na uzdržanost i dijalog u Crnoj Gori\nAmerička vlada poziva sve strane u Crnoj Gori da vode konstruktivan dijalog, da pokažu uzdržanost i izbjegnu bilo kakve akcije koje dovode do jačanja napetosti ili su nasilne\nAmerička vlada poziva sve strane u Crnoj Gori da vode konstruktivan dijalog, da pokažu uzdržanost i izbjegnu bilo kakve akcije koje dovode do jačanja napetosti ili su nasilne, saopšteno je iz Stejt departmenta u odgovoru na pitanje Glasa Amerike da prokomentariše prošlonedjeljne proteste u Crnoj Gori poslije hapšenja sveštenika Srpske pravoslavne crkve zbog kršenja zabrane okupljanja, uvedene da bi se spriječilo širenje koronavirusa.\nU pisanom odgovoru portparola Stejt departmenta, navodi se da Sjedinjene Države snažno podržavaju osnovne slobode, kao što su sloboda govora, udruživanja i okupljanja i prava pojedinaca da mirnim putem izražavaju slobodu vjere ili ubjeđenja.\n“Istovremeno, poštujemo pravo svih suverenih država da održavaju javni red i štite zdravlje svojih državljana, na način koji je usklađen sa demokratskim standardima i praksom”, navodi se u odgovoru Stejt departmenta.\nOsnovno državno tužilaštvo (ODT) u Nikšiću predalo je Osnovnom sudu optužni prijedlog protiv devet sveštenika budimljansko-nikšićke eparhije zato što su 12. maja u tom gradu postupali suprotno naredbama Ministarstva zdravlja tako što su se okupili na Trgu Šaka Petrovića i učestvovali u litiji zajedno sa građanima.\nZbog hapšenja sveštenika, koji su pušteni iz pritvora poslije zadržavanja od 72 sata, prošle sedmice su organizovani protesti širom Crne Gore.\nStejt department je slično reagovao i na proteste i tenzije u Crnoj Gori poslije usvajanja Zakona o slobodi vjeroispovijesti.\nSekulović – Medoks: Unaprijedićemo saradnju u borbi protiv krijumčarenja duvanskih proizvoda i droga\nAktuelno - 15.01.2021-16:37\nMinistar unutrašnjih poslova Sergej Sekulović sastao se danas sa britanskom ambasadorkom u Crnoj Gori Karen Medoks. Sagovornici su, kako je saopšteno konstatovali da su prijateljski...\nVirpazar: U udesu povrijeđene tri osobe\nAktuelno - 15.01.2021-16:25\nU saobraćajnoj nezgodi koja se oko 14 sati dogodila na putu Podgorica – Bar, kod Virpazara, tri osobe su povrijeđene, kazali su iz OKC-a...\nHolandija: Pala vlada\nAktuelno - 15.01.2021-16:15\nVlada holandskog premijera Marka Rutea kolektivno je podnijela ostavku zbog parlamentarnog izvještaja koji je tereti za nepravedno upravljanje subvencijama za brigu o djeci, prenosi...\nDPS: Izjava ministarke o početku vakcinacije neozbiljna i populistička\nAktuelno - 15.01.2021-16:05\nIzjava ministarke zdravlja da Crna Gora ima dogovore sa svim proizvođačima i da će vakcinacija protiv COVID-19, u našoj državi krenuti krajem januara ili...\nSrbija: Preminula još 21 osoba, 1.751 novi slučaj zaraze kovidom\nAktuelno - 15.01.2021-15:58\nPrema zvaničnim podacima, u poslednja 24 sata preminula je još 21 osoba od posledica koronavirusa u Srbiji, pa je ukupan broj žrtava povećan na...\nMLADI, A UČINJENI Dritan zaposlio đevojku za savjetnicu, Milačić nakon supruge udomio i kuma!\nIZULA SE ŽENA ČETNIK Dok razgovara sa predstavnicom UNDP-a, Bratićkoj cipelice vire ispod stola\nStradanje Muja Hodžića: Šta li je sa našim prijateljima iz Srebrenice?\nDok Krivokapić obećava zakonitost, u toku pravo partijsko zapošljavanje\nRadulović: Balkan se vraća na američku politiku 90-ih, izborom Bajdena promijeniće se na bolje odnosi sa CG\nPOLITIKA Aktuelno - 14.01.2021-10:31\nIzborom Džozefa Bajdena za predsjednika Sjedinjenih Američkim Država promijeniće se na bolje i odnosi sa Balkanom, a samim tim i sa Crnom Gorom, smatra...\nNajveći dnevni bilans smrtnih slučajeva: U SAD 4.336 preminulih u jednom danu\nSVIJET Aktuelno - 14.01.2021-10:01\nU prethodna 24 sata u SAD je evidentirano 4.336 preminulih od koronavirusa, što je najveći dnevni bilans smrtnih slučajeva među kovid pacijentima od kako...\nPoslije dva odlaganja pogubljena Liza Montgomeri\nSVIJET Aktuelno - 13.01.2021-12:32\nLiza Montgomeri, jedina žena u Americi koja je čekala na izvršenje smrtne na federalnom nivou, pogubljena je danas. Ona je primila smrtonosnu injekciju u zatvoru...\nPompeo tvrdi da je novo sjedište Al Kaide u Iranu\nSVIJET Aktuelno - 12.01.2021-22:18\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo rekao je, bez dokaza, da je Al Kaida ustanovila novu matiču bazu u Iranu, te da Sjedinjene Države imaju...\nJa mislim da ce Tramp smijeniti ovog bezimenog potparola.kao sto je smijenio dosta njih iz Stejt departmenta,a mozda i nece,koliko Stejt department vodi brigu i racuna o svojim gradjanima evo vidimo stanje u vrijeme pandemije Covida 19.Dakle “nije bitno koliko i ko ce umrijeti”vazno da su vodje zdrave. Bumerang je cudna naprava.


Održan seminar za nastavnike i edukatore u oblasti prevencije vršnjačkog nasilja - Nadbiskupijski centar za pastoral mladih\nU periodu od 04. do 05. lipnja u duhovnom centru Marianum u Beogradu održan je seminar za nastavnike i vršnjačke edukatore u oblasti prevencije vršnjačkog nasilja, koji je vodio iskusni edukator i psiholog Diego Sozza. Seminar je organiziran u sklopu europskog projekta „Progetto Pace“, koji deo većeg projekta „Head Hands Heart“, a na istom su sudjelovali i vršnjački edukatori Nadbiskupijskog centra za pastoral mladih “Ivan Pavao II” – Anastasija Vuletić, Željko Maksimović, Ismira Mašić, Leo Vidović i djelatnica Martina Vidović.\nSvrha seminara jeste jačanje kapaciteta i profesionalnih vještina među nastavnicima i vršnjačkim edukatorima u oblasti obrazovnog rada sa mladim ljudima. U sklopu seminara predstavljena je metoda No Blame Approach koja se oslanja na princip da nasilnici budu uključeni u promatranje kako njihovi postupci utječu na žrtvu.\nTijekom prvog dana seminara, okupljeni nastavnici i edukatori imali su priliku upoznati se sa pojmom vršnjačkog nasilja te prepoznavanjem nasilja među djecom i mladima. U sklopu prvog dana predstavljena je No Blame Approach metoda, a sudionici su kroz praktične primjere i vježbe prošli kroz tri faze (fazu razgovora sa žrtvama nasilja, fazu organiziranja grupe podrške za žrtve te suočavanje svih sa počiniteljima nasilja), te naučili nešto više o pristupu u rješavanju konflikata među učenicima i mladima.\nAktivnost je organiziralo međunarodno udruženje “New Humanity NGO” zajedno sa “Rete Progetto Pace“ mrežom od 9 partnera (škola i udruženja) prisutnih u Italiji, Srbiji, Bosni i Hercegovini, Sjevernoj Makedoniji, Crnoj Gori i na Kosovu.\nSnežana Stojković Pavlović/NCM


Poglavlje 9: Finansijske usluge - Centar za evropske politike (CEP) O CEP-uVizija i misijaProgramska područjaI. Dobra vladavinaII. Unutrašnje tržište i konkurentnostIII. Regionalna politika, mreže i energetikaIV. Europe&usProžimajuće oblastiTimSaradnici/AlumniUpravni odborCEP u medijimaProjektiAktuelniRealizovaniDokumentacioni centarCEP studije i sižei javnih politikaCEP pogledCEP predstavljaIzveštaji i ostala izdanjaVideo arhivaOstali izvoriDogađajiPolitike1-4: Četiri slobode5. Javne nabavke6. Pravo privrednih društava7. Pravo intelektualne svojine8. Politika konkurencije9. Finansijske usluge11. Poljoprivreda i ruralni razvoj12. Bezbednost hrane, veterinarska i fitosanitarna politika14. Transportna politika15. Energetika17. Ekonomska i monetarna politika19. Socijalna politika i zapošljavanje22. Regionalna politika23. Pravosuđe i osnovna prava24. Pravda, sloboda i bezbednost27. Životna sredina28. Zaštita potrošača i zdravlja30. Ekonomski odnosi sa inostranstvom32. Finansijska kontrolaEvropski administrativni prostorČinjenice o EUPravni osnovCiljeviNadležnostiInstitucijeDržave članiceKandidati i potencijalni kandidatiIstorija EUSaradnjaPosaoStažiranjeNewsletterCEP blogKontakt Vi ste ovde: Naslovna / Politike / 9. Finansijske usluge / Poglavlje 9: Finansijske usluge\nDirektiva o platežnoj sposobnosti (Solvency II Directive) uvodi novi proaktivan sistem platežne sposobnosti zasnovan na riziku, kao i novu postavku nadzora za pojedinačne osiguravajuće kompanije i osiguravajuća društva. Direktiva o kolateralnim finansijskim aranžmanima ima cilj da olakša kao i da harmonizuje formalne uslove i procedure za stvaranje i sprovođenje kolateralnih troškova širom EU. Deo prava EU takođe je usmeren ka smanjivanju sistematskih rizika u vezi sa nesolventnošću kao i sa sistemom regulisanja hartija od vrednosti. Na polju tržista hartija od vrednosti i investicionih usluga postoji sveobuhvatan regulatorni režim koji pokriva autorizaciju, delovanje i nadzor investicionih kompanija i regulisanih tržišta. Zaštita investitora garantuje da svi prospekti sadrže dovoljno jasne i sveobuhvatne informacije neophodne da bi se donela investiciona odluka. Zahtevi minimalne transparentnosti popisanih kompanija su takođe uvršteni u u acquis. Administrativni režim zabrane i gonjenja insajderskog poslovanja (trgovine povlašćenim informacijama) i tržišnih manipulacija postavljen je Direktivom o zloupotrebi tržišta. Dalje, zakonska regulativa o investicionim fondovima postavlja pravila za autorizaciju, nadzor, strukturu i aktivnosti ovih fondova. Share


M. D.\t 12. oktobra 2015. 10:20\nU osnovnim i srednjim školama gotovo 95 odsto đaka uči engleski jezik. Nemački dobija sve više poklonika, naročito u medicinskim školama, dok su ostali jezici potpuno potisnuti. Drugi strani jezik gotovo se i ne uči, ili je fond časova nedovoljan. Na fakultetima nastava nije prilagođena struci i uglavnom je u ponudi takođe engleski jezik. Posledica ovakve situacije je da engleski predaju i oni koji nisu za to stručni, dok nastavnici ostalih jezika ostaju bez radnih mesta, a đaci završavaju školovanje sa znanjem samo jednog jezika.\nOvo su samo neki od problema na koje ukazuju sagovornice iz Društva za strane jezike i književnosti – profesorke Filološkog fakulteta dr Olivera Durbaba i dr Julijana Vučo. Olivera govori nemački, francuski i engleski, a Julijana italijanski, engleski, francuski i slovenački jezik.\n– Ono što je pozitivno jeste što se u osnovnoj školi uče dva strana jezika, a u srednjim školama đaci imaju na raspolaganju šest jezika, i tu smo u prednosti u odnosu na zemlje iz okruženja, čak i na razvijene zemlje poput Engleske ili Francuske – kaže dr Vučo.\nProblem je, međutim, u tome što većina đaka, kada završi osnovnu školu, bira engleski jezik, čak i kada su u prethodnom školovanju kao prvi strani jezik učili neki drugi.\n– Tako u srednjim školama dolazi do gašenja drugih jezika, čak i nemačkog, iako postoji velika potreba u medicinskim školama zbog mogućnosti koje se pružaju medicinskim sestrama za posao u Nemačkoj. Uz dužno poštovanje engleskom jeziku, činjenica je da se on i „sam uči”, van škole, putem muzike, televizije, igrica, što nije slučaj sa drugim stranim jezicima – nadovezuje se dr Durbaba.\nObe profesorke ističu da je u osnovnoj školi mali fond časova za drugi strani jezik, pa ga đaci ne savladaju kako treba.\n– Kao posledicu imamo neadekvatno znanje učenika. Sa druge strane, nemate dovoljno nastavnika engleskog jezika, ali zato imate višak nastavnika koji predaju ostale jezike i koji na kraju, da bi ispunili fond časova, predaju građansko vaspitanje ili rade u biblioteci – kažu naše sagovornice.\nSličan stav ima i Aktiv profesora francuskog jezika grada Niša, čiji profesori kažu da se u praksi često dešava da nastavnici u svom najproduktivnijem dobu, kompetentni i motivisani za rad, sa velikim brojem sati stručnog usavršavanja i u čije je obrazovanje država godinama ulagala, ostaju bez posla ili rade u po nekoliko škola. Oni kažu i da je veoma teško, a ponekad i nemoguće, napraviti raspored časova tako da učenici različitih odeljenja u isto vreme pohađaju nastavu iz drugog stranog jezika, a to je često praćeno i problemima koji se odnose na prostornu organizaciju nastave.\nNjihov predlog koji je nedavno upućen Udruženju profesora francuskog jezika Srbije jeste da se, za početak, pokrene inicijativa za promenu statusa drugog stranog jezika iz „obavezni izborni predmet” u „obavezni predmet” i na taj način obezbedi jezička raznovrsnost.\nDruštvo za strane jezike i književnosti, koje je upravo proslavilo 60 godina postojanja, takođe od 2007. godine šalje prosvetnim vlastima predloge kako da se nastava stranih jezika učini kvalitetnijom.\nPredlagano je da se smanji veličina odeljenja na 15 učenika, iako kažu da su svesni da je to teško izvodljivo jer je nastava stranih jezika skupa, zatim da se učenje dva strana jezika uvede od prvog razreda, jer je to najpogodniji uzrast, a ne peti, kada đaci dobijaju predmetnu nastavu…\nNeophodno je, kažu, i da se uspostavi ravnoteža na lokalnom nivou (velika potreba za italijanskim je, na primer, bila u Kragujevcu kada je Fijat kupio „Zastavu”), da se đacima ponude svi svetski jezici i da se napravi ravnoteža u školama, gde bi, na primer, od četiri odeljenja, dva imala engleski, a dva nemački.\nDržavna sekretarka Ministarstva prosvete prof. dr Zorana Lužanin slaže se da u nastavi stranih jezika ima mnogo problema, a jedan od najvećih je što imamo odeljenja sa po 30 učenika i više, što se odražava na kvalitet nastave.\n– Nastava u srednjim školama nije prilagođena znanju učenika koji dolaze iz osnovne: iz meni nepoznatog razloga niko ih ne testira na početku školske godine, pa se isto radi i sa učenicima koji imaju samo osnovna znanja i sa onima koji su na višem nivou poznavanja jezika. Volela bih da Društvo brine i o kvalitetu nastave, a ne samo o radnim mestima – ističe Lužanin. Ona dodaje da je slična situacija i u drugim zemljama, u svetu dominira engleski jezik, i da nije logično da đake sprečavamo da uče ono što žele samo zato da bi se sačuvala radna mesta.\n– Mi imamo fakultativnu nastavu, koju škola može da definiše i kao učenje drugog stranog jezika, ukoliko postoji interesovanje, što ne mora da bude za ocenu. Nisam sigurna koliko škola u Srbiji koristi ovu mogućnost. Takođe, strani jezik u srednjoj školi bi morao da bude više povezan sa drugim predmetima, što opet nije slučaj – naglašava Lužanin.\nNajmanje se uči španski\nPrema najnovijim podacima prosvetnih vlasti, u osnovnim školama strane jezike uči nešto manje od 600.000 učenika, i to od prvog do četvrtog razreda jedan jezik, a od petog do osmog dva:\nEngleski jezik – 459.357 đaka\nNemački jezik – 116.857\nFrancuski jezik – 81.021\nRuski jezik – 55.873\nItalijanski jezik – 12.597\nŠpanski jezik – 5.950\nU odnosu na podatke od pre nekoliko godina, za nekoliko hiljada je povećan broj đaka koji uče nemački i italijanski, a smanjen broj učenika koji žele da uče ruski jezik.\n(Sandra Gucijan, “Politika”)


Dodik napustio sastanak jer nije bila istaknuta zastava Republike Srpske (VIDEO) - Balkanska\nPredsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik napustio je sastanak sa delegacijom Saveta za implementaciju mira (PIC), jer u prostoriji gde je održan sastanak nije postavljena zastava Republike Srpske\nDelegacija PIC-a pre održavanja sastanka upozorila je Predsedništvo BiH da prilikom susreta poštuje Zakon o zastavi Bosne i Hercegovine, koji jasno kaže da se zastava BiH koristi prilikom svih zvaničnih međunarodnih poseta i da “druge zastave iz BiH neće se isticati zajedno sa zastavom BiH”, navodi se u tekstu.\nSarajevski portal je preneo i da policijski službenici MUP RS, koji su u Dodikovom obezbeđenju, ni danas nisu uspeli da uđu naoružani u zgradu Predsedništva BiH, s obzirom na zabranu Direkcije za koordinaciju policijskih tela BiH.\nDirekcija je saopštila da prema važećem zakonu, članove Predsedništva BiH mogu da obezbeđuju samo pripadnici Direkcije za koordinaciju policijskih tela BiH.\nTags: BOSNA I HERCEGOVINA, MILORAD DODIK, REPUBLIKA SRPSKA, ZASTAVA


Purina® Pro Plan® Expert Care Nutrition Hrana za mačiće\nPotpuna hrana za kućne ljubimce, za mačiće formulisana da podrži zdrav rast i razvoj mačića a pomaže i u jačanju njihovog imuniteta. Formula ACTI-PROTECTTM, bogata ćuretinom. Prikladna je za skotne mačke i mačke u laktaciji.\nPURINA® PRO PLAN® EXPERT CARE NUTRITION KITTEN sadrži sve hranjive sastojke koje su potrebne vašem mačetu tokom prve godine života.\nIshrana sadrži minerale i visok nivo proteina koji podržavaju zdrav rast kostiju i mišića, kao i hranjivu DHA koja podstiče zdrav razvoj mozga i vida. Pogodna je i za sterilisane mačiće.\nSvaki proizvod u asortimanu EXPERT CARE NUTRTION obogaćen je kolostrumom, prirodnim bioaktivnim sastojkom koji dokazano podržava imunološki sastav vašeg ljubimca i podstiče zdravu probavu.\nPogodno za sterilisane/kastrirane mačke\nPomaže u održavanju zdravog vida i razvoja mozga zahvaljujući esencijalnim hranljivim sastojcima kao što je DHA (dokozaheksaenoinska kiselina)\nOdržava zdrave kosti i rast mišića zahvaljujući mineralima i visokom nivou proteina\nStarost (nedelje) g/dan\nPRO PLAN® EXPERT CARE NUTRITION KITTEN ishranu treba uvesti u periodu od 3 do 4 nedelje. Proizvod treba pomešati s vodom da bi se olakšalo hranjenje. Povećajte količinu jer mače počinje jesti više i smanjite količinu dodane vode kada mače može samo pojesti hranu. Poslužite 2-3 dnevna obroka ili ad libitum.\nKoličine hranjenja potrebne za idealnu telesnu težinu varira će zavisno od perioda, aktivnosti, okruženja i sterilizacije. Ako je vaše mače kastrirano, možda će biti potrebno da smanjite dnevnu količinu hrane. Čista i sveža voda treba uvek biti dostupna za piće. Redovno konsultujte veterinara o zdravlju vašeg mačeta.\nĆuretina (20%), dehidrirane belančevine živine, riža, pšenično glutensko brašno, životinjska mast, kukuruz, kukuruzno brašno obogaćeno belančevinama, koncentrat belančevina graška, kukuruzni skrob, sušeno jaje, minerali, hidrolizat mesa i prerađevina životinjskog porekla, kvasci, riblje ulje, kolostrum (0.1%).\nHemijski sastav i Dodaci: Po porciji:\nUgljeni hidrati 26.0%\nSirova vlakna 1.0%\nVitamin A 26549 IU/kg\nVitamin D3 1146 IU/kg


Kako je Putin odoleo jurišima Stouna (video) - 04.09.2017, Sputnik Srbija\nKnjiga Olivera Stouna „Intervjui sa Vladimirom Putinom“ netipična je u literaturi, odnosno u beletristici. Dva sagovornika, jedan je lider najmoćnije nuklearne... 04.09.2017, Sputnik Srbija\n17:00 04.09.2017 (Osveženo: 10:36 08.09.2017)\nGosti emisije „Na nišanu Miroslava Lazanskog“ biće Ljubinka Milinčić, glavna urednica Sputnjika i filmski režiser Boris Malagurski. Slušajte nas od 17 sati na Radio Novostima 104,7 megaherca i gledajte na fejsbuk-stranicama Sputnjika i Radija Novosti.


Internet slavi - 40!\nZa 300 godina koja će godišnjica biti istorijski važnija? Današnja, o početku Drugoga svjetskog rata prije 70 godina, ili sutrašnja, o 40 godina od početka interneta?\nDana 2. septembra 1969. godine na Kalifornijskom univerzitetu Los Angeles (UCLA) dva računara izmijenila su besmislene podatke, tek toliko da se potvrdi da je veza moguća. Za mjernim uređajima koji su to potvrdili stajao je Leonard Kleinrock. To je početak ARPAneta, računalne mreže koja će nezadrživo prerasti u današnji internet, globalnu kralježnicu za razmjenu informacija.\nInternet danas nije povlastica, nego potreba – njime se svakodnevno služe dvije milijarde ljudi. Zanimljivo je i da je internet, na neki daleki način, odjek Drugoga svjetskog rata. Naučnici su Pentagonovoj ustanovi za naprednu nauku ponudili mamac, a vojnici su zagrizli: mreža između računara naučnih ustanova koje su radile na supertajnim vojnim projektima trebala je biti postavljena tako da je nije mogao uništiti ni višestruki nuklearni napad.\nPodaci poslani na neko drugo odredište “sami” bi pronašli zaobilazan put ako bi najkraći put između dva računara na neki način bio ometen ili prekinut, a računari na čvorištima uništeni.\nTehnička inovacija internetskih veza jeste da se podaci šalju paketno: računar koji ih šalje u odsječcima traži od računara primaoca da potvrdi je li sve ispravno stiglo uz pomoć kontrolnog broja.\nAko ta brojka nije tačna, paket se šalje nanovo. To je omogućilo da veza bude “stalno otvorena”, a da se promet ne mjeri kao u telefoniji u minutama, nego u prenesenim paketima.\nVeć 29. oktobra 1969. ostvarena je veza između univerziteta UCLA i Instituta na Stanfordu, a potom se proširila na univerzitete Berkeley i Utah. Sve poslije toga je istorija.\nDanas bi internet u normalnim državama morao biti dio komunalne infrastrukture, nešto poput električne i plinske mreže, vodovoda, kanalizacije, grijanja. Internet je ipak u razvijenim zemljama često zarobljen u komercijalnim kompanijama, a u nedemokratskim je zemljama pod nadzorom jer se mrežom čitaju odabrane informacije i komunicira sa svima.\nGlobalnom mrežom, adresama, imenima pravilima i protokolima upravlja ICANN, Internetska korporacija za dodjeljivanje imena i brojki.\nTijelo je osnovano 1998., no potom se odvojilo od američke državne agencije koja je upravljala internetom IANA. Dugogodišnji joj je predsjednik bio Vinton Cerf.\nPosjeta : 896


Treba prevazici primitivizam obojen bojama klubova i shvatiti: da nije ovog covjeka, nikada ne bismo vidjeli titulu 2002. Hvala Milane.\n(Marko, 16. septembar 2014 14:03)\nObrisi suze mala moja nek osmeh lice ti krasi,obrisi suze suvise si mlada da obraz suza da kvasi !\n(nik sloter, 15. septembar 2014 19:52)\nJedan je čiča\n(Dzudza, 15. septembar 2014 18:32)\nza prvenstvo amerike 2015 u meksiku, USA se nece ni pojaviti zato sto su obezbedili oi ... brazil ce igrati u sarenom sastavu takodje obezbedio oi kao domaci. za ta dva mesta borice se meksiko ,argentina i portoriko....\n(nk, 15. septembar 2014 17:56)\n@(rumenko, 15. septembar 2014 16:03)\nRumeni, realno je da mi kao vicesampioni sveta nastavimo gde smo stali... naravno, niko ti to ne moze garantovati, ali eto to je sada realnost ;)\n(Arsen, 15. septembar 2014 17:09)\n(Komshija Hashim, 15. septembar 2014 14:05)\nOoo Hashime, ziv si, dobro. Vec sam se zabrinuo za tebe, a i ti si se zabrinuo da cemo uzeti zlato, pa si se ucutao :)\nSamo ti nama i dalje prognoziraj katastrofe (kao protiv Grcke, Brazila i Francuske), i nema nama briga. :)\n(Milos, 15. septembar 2014 16:53)\nPa čitaj zadnju rečenicu pa ćeš videti poentu - kažem da me NERVIRA ovo medijsko i navijačko preuveličavanje kad pobeđujemo, a kad bude odmah prvi poraz odmah pljuvanje i vređanje po tim istim igračima, bilo da je košarka, vaterpolo, rukomet, fudbal...\nA to što smo kivni na sudiju protiv FRA u grupi, setite se samo INDIJANAPOLISA 2002 i finala sa ARG kada sudije nisu svirale faul od strane naših na 3-4 sec do kraja i tada nam je bilo sve lepo, a sad ne valja. Takve se stvari kad tad vraćaju\n(takinardi, 15. septembar 2014 16:49)\nOvaj lik takinardi ostavlja isti komentar na sve vesti....Mi i jesmo vezali 2,3 dobra turnira kako kazes.Drugi u Evropi,4. na svetu,7. u Evropi pa opet drugi na svetu.Cemu toliko pljuvanja?A komsije?Oni su sami sebi dovoljni...\n(Nikola, 15. septembar 2014 16:44)\nNa OI ne idemo osim ako ne budemo u finalu eurobasketa, a druga sansa je da budemo od 3 do 6 mesta pa da igramo kvalifikacioni turnir na kome ucestvuje 12 timova , a 3 idu u Rio.\nBra je domacin, SAD svetski prvak, ostaje jos 10 mesta. Idu jos prvak Azije, Afrike, Okeanije, finalisti kupa Amerike (ako bra i usa budu u istom, idu treci i cetvrti), i finalisti eurobasketa. Ostaje jos 3 mesta, i to ce se popuniti na kvalif. turniru na koji idu 4 rep iz evrope (3-6 mesta na euru), i jos 8 timova sa ostalih kontinenata.\nrealno je da fra i spa sled god izvade vizu, a mi bi morali da budemo u prvih 6, s obzirom da pored grka, hrvata, litvanaca, i nema realno jacih od nas.\n(rumenko, 15. septembar 2014 16:03)\nPrvo da se plasiramo u Rio! Neće biti lako, ima samo 11 mesta, od toga 2 za Evropljane (finaliste Eura 2015), a 3-6 će učestvovati na svetskom kvalifikacionom turniru 2016. Što se tiče boje dresova, Srbija je (konačno) Srbija od 2006. i ta tema je nepostojeća. Ovi crveni dresovi su divni i oslikavaju našu zastavu i našu zemlju. Ovakav komentar sam ostavljao i pre 8 godina i tada je 10:1 bilo za plave dresove - srećom, vreme je učinilo svoje. Ko hoće Jugoslaviju, može plave - samo da nađe Jugoslaviju - u Srbiji neće.\n(munz, 15. septembar 2014 15:46)\n(takinardi, 15. septembar 2014 14:05)\nNe razumem poentu tvog komentara, prepricao si nam prvenstvo...Sta je poenta tvog komentara? Da smo trebali da skinemo **** u osmini finala i kasnije zato sto su nam sudije ukrali pobedu protiv Francuske? SP ima draz bas zbog te jedne utakmice u kojoj sve prethodne padaju u vodu. Zato je NCAA finale gledanije od NBA finala. Nismo mi nigde poleteli nego je jednostavno trener na najbolji moguci nacin iskoristio ove momke. Evo priznajem ja prvi nisam imao 1% poverenja u Bircevica, Jovica, Stimca, Katica, Krstica...Selektor jeste zato on vodi tim a ti ja kucamo komentare. 2009 i 2010 nisu bile incident nego smo imali i tada fantasticne igrace ali trenera koji nije uspeo da ostvari hemuju. Meni je kljucni trenutak ove generacije 39 primljenih koseva za 10 min i na kraju pobeda. To ne moze niko u Evropi.\nDobro je da smo skinuli famu oko Spanaca koji su samo obicni ljudi koje je godinama vukao Gasol, bez njega su u rangu sa Srbijom, Grckom, Francuskom, Litvanijom.\n(Novosadjanin., 15. septembar 2014 15:42)\nKomsija Hasime kad se tvoji popenju na bilo koje postelje ti se javi.Sledece godine ce da bude 20god. kako se niste popeli a pogledaj koliko smo puta mi bili.Aj zdravo\n(Blaza, 15. septembar 2014 15:38)\n@takinardi, 15. septembar 2014 14:05\nIzvini a ko je namestio takav sistem takmicenja? Aaaa znaci nama FIBA izasla u susret, e cepanko jedna :P\n(Veze nemas, 15. septembar 2014 15:28)\nKeselja? On je malo van forme.\nMicica, pa on covek povredjen za reprezentaciju, a za Bajern je spreman...hm\n(NemanjaBB, 15. septembar 2014 15:27)\nNa stranu njegov karakter,al kakvo je "mudo" ( da me izvinete,nadam se da ce odobriti komentar ) bio ovaj igrac,ufff!!!\n(Srbijo ispravi se!, 15. septembar 2014 15:25)\nMože li neko da mi objasni, da li u slučaju da USA ili Brazil osvoje prvenstvo Amerike u košarci mi idemo na olimpijske igre ili plasman moramo tražiti kroz EP?\n(Zile, 15. septembar 2014 15:23)\nza sledece EP da prikljucimo mog zemljaka Draganceta, Nedovica, Lucica, Keselja, Kuzmica i Bobija, mozda i Ercega, Vasu, Dangubu i opet smo kandidati za medalju da ne kazem nesto vise. bilo koja medalja sledece god je uspeh.\n(serbianwonder, 15. septembar 2014 15:00)\nVeljiki uspeh je drugo svetsko mesto Srbije ali nazalost ako Amere igraju ozbiljno i za 20 godine niko nece ih pobediti.\n(Milan, 15. septembar 2014 14:55)\nGde si poznavalac?? Haha. Srbija samo srebro, ma sta je to. smesno...Nego kako prosla reprezentacija Srbofobije tj. Srbomrzaca ujedinjenih?\n(Stara kuka, 15. septembar 2014 14:55)\nZa ostale ekipe ne znam, ali Amerikanci će sigurno igrati u najjačem sastavu. Dakle, LeBron, Durent, Rose, Howard i još neki. Takođe će i Francuska biti jača nego sada. Bićemo i mi, ali za finale na Olimpijskim igrama će nam trebati više sreće nego pameti. Finale protiv kompletnih Amerikanaca ne možemo dobiti, tako da nikako ne možemo bolje od srebra. Verovao sam da smo mogli da dobijemo Amere sinoć, kad ono 37 razlike. Daleko su sve reprezentacije čak i od ovakve Amerike, a kamo li od kompletne.\n(Orka, 15. septembar 2014 14:53)\nOladite bre vise s tom bojom dresova!!!\nJa bih kaznjavao one koji su nam kacili strane nazive na njima...znachi crveni i beli...sa natpisom SRBIJA i tacka...ovu majicu sto nosi sale i strucni stab moram da imam...\n(monarhista, 15. septembar 2014 14:14)\nMnogo smo poleteli, kao i 2009 posle srebra...\nPRVO svaka čast momcima, zaslužili su posle onolikog truda, ali sve ovo drugo od strane medija mi se ne sviđa!\n2009 i 2010 takođe smo zasijali nekim starim sjajem, a posle toga se opet vratili u ambis, porazi u kvalifikacijama od CG, Finaca (do tada nisam ni čuo za njih u košarci)... jedva smo se plasirali u Sloveniji. Zato budimo malo na zemlji da prođe još jedno veće takmičenje pa onda da vidimo gde smo,imamo li neki kontinuitet!\nMoglo je i drugačije da bude, onda bi sipali drvlje i kamenje... da FRA nisu sami sebi zakazali duel sa Španijom u 1/4, Grci su nam stare dobre mušterije, da se i ovog puta potvrdilo PRAVILO: jedan isti tim na velikom takmičenju ne može dobiti 2 puta za redom drugi tim (izgubili od FRA i BRA u grupi, kasnije ih dobili) i na kraju sistem takmičenja koji s jedne strane može biti odličan za nekog, a za drugog okrutan.\nMi sa skorom 5-4 dobismo srebro, a Grci i Španci sa jednim porazom ispadoše, naročito Španci koji imaju koš razliku preko +140.\nTako da ostanimo malo na zemlji, ovo jeste veliki uspeh, daj bože da ne bude samo trenutni, ali nikako da smo opet mi velika velesila, za to trebamo spojiti 2-3 dobra turnira!\nJoj boze kakvi dresovi. Srce mi lupa!\nZašto ne nosimo champion opremu i plavu boju sa imenom Srbija.\n(stevan, 15. septembar 2014 13:52)\n(e, 15. septembar 2014 13:42)


Apartman Vodnjan - CIC820 - RevNGo.com\nApartman Vodnjan >\nApartman Vodnjan - CIC820\nJursici 18, 52215 Vodnjan (Hrvatska)\nApartman Vodnjan - CIC820 ×\n354.88 kn /osoba/noć, bez usluga prehrane, 11. - 18. lip (minimalan boravak od . 7 noćenja)\nSobe, usluge Smještaj Apartman Vodnjan - CIC820 želi dobrodošlicu svojim budućim gostima u udubno uređenih sobe u Vodnjan -u. Točan popis usluga u smještaju (uključujući i usluge uz nadoplatu), te točnu opremljenost sobe možete pronaći na nižoj listi podataka.\nPopusti, plaćanja Prilikom odjavljivanja iz smještaja možete podmiriti rezervaciju kako slijedi: bankovna kartica, transakcija. Kao potvrdu rezervacije smještaj Apartman Vodnjan - CIC820 ne traži predujam.\nApartman Vodnjan - CIC820 rezervacija, cijene soba Rezervacija, cijene soba\n68 m2 ekstra veliko\nKamena kuća, Ostvaren, Nije preporučljivo za grupe mladih ljudi\n« Ostale ponude smještaja u Vodnjan\nSvaku rezervaciju neposredno potvrđuje Apartman Vodnjan - CIC820


ISTORIJAT DUELA SA ŠKOTSKOM | OD MAJA 1955. DO NOVEMBRA 2020. | Fudbalski savez Srbije\nISTORIJAT DUELA SA ŠKOTSKOM | OD MAJA 1955. DO NOVEMBRA 2020.\nOd maja daleke 1955. do novembra 2020. godine. Od Jugoslavije do Srbije. I utakmica sa Škotskom u kojima smo imali više uspeha. Prvi duel je bio prijateljskog karaktera na travi stadiona JNA u Beogradu. Selektor je bio legendarni Aleksandar Tirnanić, a utakmica je okončana bez pobednika – 2:2 (2:2). Jugoslavija je igrala u sastavu: Beara, Belin, Zeković, Čajkovski, Švraka, Boškov, Veselinović, Milutinović, Vukas, Bobek, Zebec. Strelci su bili Veselinović i Vukas. Interesantno je da smo pod imenom zemlje koja je jugoslovenskom fudbalu podarila mnoge velike asove, igrali sa Škotskom dva puta na Prvenstvu sveta. U Švedskoj 1958. godine bilo je 1:1 (1:0) a stariji ljubitelji fudbala pamte imena onih igrača kojima je selektor bio Aleksandar Tirnanić: Beara, Crnković, Šijaković, Krstić, Zebec, Boškov, Petaković, Veselinović, Milutinović, Šekularac, Rajkov.\nŠkotska nam je bila rival i na Prvenstvu sveta u Nemačkoj 1974. godine. I ponovio se isti rezultat iz 1958. godine – 1:1 (0:0). Škotska je tada imala možda i najbolju generaciju igrača u istoriji „suknjica“ a fudbalski svet pamti imena Keni Dagliša, Džoe Džordana, Džima Holtona, Vilija Morgana… Našu reprezentaciju je tada vodila selektorska komisija u sastavu Miljanić, Ribar, Rebac, Ivić i Ćirić, a protiv Škotske igrali su: Marić, Buljan, Hadžiabdić, Oblak, Katalinski, Bogićević, Petković, Šurjak, Bajević (od 72. Karasi), Aćimović, Džajić. „Plave“ je doveo u vođstvo\nStanislav Karasi u 83. minutu, ali je Džoe Džordan minut pre kraja meča doneo Škotima izjednačenje. Sa Škotskom smo igrali i u poslednjim kvalifikacijama pred raspad Jugoslavije, bile su to kvalifikacije za plasman na Prvenstvo sveta u Italiji 1990. godine. U prvom meču u Glazgovu bilo je – 1:1 (1:1), strelac za naš sastav bio je Srećko Katanec. U drugom duelu koji se igrao 6.\nseptembra 1989. u Zagrebu, Jugoslavija je slavila – 3:1 (0:1) posle preokreta u drugom delu utakmice. U sastavu selektora Ivice Osima bio je veliki broj asova: Ivković, Spasić, Baljić, Katanec,\nHadžibegić, Brnović, Sušić, Baždarević, Jakovljević (od 74. Savićević), Stojković, Vujović. Jugoslavija je tada izborila učešće na Prvenstvu sveta u Italiji gde je prikazala veoma dobre partije i nesrećno eliminisana od Argentine, posle slabijeg izvođenja jedanaesteraca. Kao Srbija bili smo uspešniji od Škotske u kvalifikacijama za Prvenstvo sveta u Brazilu 2014. godine, ostvarili smo remi i pobedu, a duel u Beogradu 12. novembra biće praktično treće odmeravanje snaga na putu do jednog velikog takmičenja.\nOvde je link https://we.tl/t-QjoesVzS4z specijalne brošure rađene za utakmicu Srbija – Škotska


Evropski parlament glasao protiv poništenja slobode na internetu - DSOJ - Društvo Srbije za odnose s javnošću\nHome / Aktivnosti / Evropski parlament glasao protiv poništenja slobode na internetu\nurednik 5. July 2018.\tAktivnosti, Aktuelno Leave a comment 396 Pregledi\nEvropski parlament je danas ipak većinom glasova zaustavio predlog nove Uredbe o autorskim pravima, koja bi dovela do značajnih komplikacija na internetu. Žestoka javna kampanja očito je urodila plodom pa je protiv nove verzije kontroverzne Uredbe glasalo 318 evrozastupnika, za je bilo njih 278, a suzdržanih 31.\nEvropski parlament glasao je o tome dozvoljava li se da se s postojećim tekstom Uredbe o autorskim pravima usvojenim na JURI odboru, tj. Odboru za pravna pitanja, uđe u međuinstitucionalne pregovore s Evropskim većem i Evropskom komisijom.\nKritičari nove verzije Uredbe o autorskim pravima – među kojima je i UN-ov izvestilac za slobodu izražavanja David Kaye koji je Evropskoj komisiji poslao i zvanično protestno pismo – smatraju da bi ova direktiva mogla ozbiljno da ugrozi slobodu govora na internetu, ukinula bi popularne memeove, zakočila razvoj digitalnih tehnologija u Evropskoj uniji, značajno otežala poslovanje manjih kompanija i zakomplikovala život korisnika interneta.\nU njoj se skoro sva odgovornost za zaštitu autorskih prava prebacuje na internet kompanije koje bi “morale da preduzme mere koje će obezbediti poštovanje ugovora postignutih s vlasnicima autorskih prava za njihova dela“.\nPosebno se kritikuje član 13 koji odgovornost za kontrolu korišćenja autorskog sadržaja u potpunosti prebacuje na pojedine internet stranice, uvodeći pritom ideju automatskog filtra sadržaja i koji bi de facto zabranio korišćenje popularnih memova kao što je Grumpy cat, ali i citate s Wikipedije i razne druge stvari koje su uobičajen i ustaljen deo internet komunikacije. Problematičan je i člana 11, kojim bi se de facto stvorio porez na linkove.\nU svakom slučaju, današnje glasanje u Evropskom parlamentu znači da će se evrozastupnici na jesen opet morati da pozabave ovom temom. Uredba nije trajno odbačena, ali je zakočena, te sad sledi nova runda lobiranja i izmena teksta Uredbe o autorskim pravima. Dodatni je problem i njen neprecizni jezik tj. da se određene formulacije mogu tumačiti na razne načine, što znači da će tek sudska praksa nakon izglasavanja Uredbe u kojem god obliku pokazati što ona znači u praktičnoj primeni.\nPrevious KOMferencija o komunikacijama 6. i 7. decembra u Zagrebu\nSledeći Developeri aplikacija za Gmail mogli su da čitaju e-mailove korisnika


Atraktivniji prostor na ulasku u grad – Podrinske\nAtraktivniji prostor na ulasku u grad\nGradu Šapcu je važno da kompleks na ulasku u grad, koji je do sada bio zapušten, učini atraktivnijim i da ga oživi, poručio je gradonačelnik Nebojša Zelenović prisustvujući danas radovima u jednoj od novoprojektovanih ulica – Nova 97.\nNa ovoj lokaciji završavaju se objekti dve firme „Lidl“ i „Gomeks“, a nadležno šabačko preduzeće priprema ulicu Nova 97 za asfaltiranje koje će biti završeno do 15. septembra, kada je najavljeno i otvaranje objekta Gomeks.\n– U Šapcu imamo mnogo dobrih i atraktivnih lokacija za investicije, jedna od njih je prostor gde se trenutno nalazimo. Pored toga što se ovde završavaju dva velika objekta u kojima će biti otvorena nova radna mesta, informisan sam da je zakupljena i većina okolnih lokala. To samo pokazuje da su šabački trgovci sposobni i preduzimljivi, jer su svesni činjenice da u Šabac dolaze velike investicije i da će ljudi koji se zaposle u tim firmama imati gde da potroše novac, rekao je gradonačelnik Zelenović.\nZa asfaltiranje i kanalizacionu mrežu u ulici Nova 97 izdvojeno je oko 8,5 miliona dinara, a izvođači radova su šabačke firme Jugokop i Mašinokop.