Pariz : Podvig hrabrog Srbina - Page 2\nPariz : Podvig hrabrog Srbina\n14. februara, 2020 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nKako nam je rekao Aleksandar, dosta ljudi je stajalo na toj bus stanici kada se dva mladića približilo jednoj ženi i pokušalo da joj otme tašnu. Ona se nije dala i počela je da viče na šta su lopovi počeli da budu agresivni prema ženi. Pošto niko od pristutnih nije reagovao, Aleksandar je prišao i pokušao da stane u zaštitu nesrećnoj ženi.\nTo se nije svidelo dvojici momaka koji su krenuli da se obračunaju sa Aleksandrom. U tom trenutku su dva automobila policije prošla u neposrednoj blizini ali se nisu zaustavila. Aleksandar je video da je vrag odneo šalu i shvatio je da će morati da se brani kako zna i ume. Uspeo je eskivira par udaraca pesnicama i da odgovori istom merom pritom je on bio uspešniji od napadača.\nTagovi: Pariz - podvig - Policija - Srbin - tašna


Sektor poljoprivrede i prehrambene industrije | Unija Poslodavaca Srbije\nImajući u vidu specifičnosti poljoprivredne i prehrambene industrije (PPI), njihovu značajnu ulogu u obezbeđivanju prehrambene sigurnosti stanovništva Republike Srbije, kao i sve veći značaj u međunarodnoj trgovini hranom, aktivnosti sektora PPI su mnogobrojne.\nČlanice sektora su veoma različite po svojoj veličini, privrednoj snazi, po položaju na tržištu i izloženosti stranoj konkurenciji. S druge strane proizvodnja se odvija bez jasne državne strategije. Zbog toga su ove delatnosti veoma ranjive u kriznim trenucima. Istovremeno, zbog velike zavisnosti od klimatskih promena, međusobne slabe povezanosti i nedorečene pravne regulative, ove delatnosti posluju sa velikim rizicima.\nObzirom na stalnu potrebu za edukacijom i permanentni razvoj tehnologija proizvodnje i prerade, ovom sektoru je neophodan znatno veći pristup informaciono-komunikativnim tehnologijama, kako razvijali svoju konkurentnost.\nPrioriteti u planu aktivnosti sektora su poboljšanje pravne regulative, na čemu će sa ostalim sektorima i nadležnim organima države intenzivno raditi. Sektor PPI je opterećen i nelegalnim poslovanjem u zoni „sivog“ tržišta. Suzbijanje takvih pojava je takođe značajan deo aktivnosti, skladu sa načelima UPS.\nPredsednik predsedništva Sektora poljoprivrede i prehrambene industrije:


dragan labovi kazna divljanje\nOn će zbog prekšraja narušavanja javnog reda i mira, morati da plati između 10 i 150 hiljada dinara, a ta odluka je na sudiji. Postoji i druga opcija po kojoj bi čak mogao da završi u zatvoru između 10 i 30 dana, ali je to malo verovatno jer se u ovakvim slučajevima sve obično reši samo novčanom kaznom.\nDragan Labović u duelu sa Novicom Veličkovićem\nDakle, kaznu najčešće plati osumnjičeni koji je u mogućnosti, kako bi izbegao odlazak iza rešetaka. Podsetimo i to da sudovi praktično neće raditi do septembra, pa Labović ima gotovo dva meseca da razmisli o prekršaju koji je učinio.\nNaime, u avgustu se dodaju novi predmeti koji se dodeljuju sudijama početkom septembra, jer pravosuđe ne radi tokom avgusta. U periodu kolektivnog godišnjeg odmora se radi samo na hitnim slučajevima, poput ubistva.


Zašto je okupirano Kosovo i Metohija: Podzemni trezor — koren srpske vertikale star hiljadu godina - 21.11.2021, Sputnik Srbija\nZašto je okupirano Kosovo i Metohija: Podzemni trezor — koren srpske vertikale star hiljadu godina\nIspod kosovsko-metohijske zemlje smešten je trezor rudnog bogatstva, zahvaljujući kome su stvoreni ne samo moćna ekonomija, već i kultura i duhovnost... 21.11.2021, Sputnik Srbija\nU razmatranju kosovsko-metohijskog pitanja najmanje je zastupljen aspekt vezan za mineralno-sirovinski basen, a u moru protivrečnih i proizvoljnih procena o rudnom bogatstvu južne pokrajine iz vidnog polja izmiče činjenica da možda baš tu leži ključ za objašnjenje — zašto je oteto?Bogatstvo ispod Kosova i MetohijeO tome koliki su mineralno-sirovinski potencijali Kosova i Metohije, u kojoj su vezi rudna bogatstva sa suverenitetom, te da li bismo bez podzemnih rudnika cinka danas imali manastirske riznice, neprocenjive duhovne belege srednjovekovne Srbije, razgovaramo sa prof. dr Slobodanom Vujićem, inostranim članom RAN-a ( Ruske akademije nauka), članom AINS-a (Akademije inžinjerskih nauka Srbije) i jednim od autora kapitalne monografije o rudnim bogatstvima Kosova i Metohije.Mineralno-sirovinski potencijali Kosova i Metohije su ekonomski strateški vredni i značajni, ukazuje dr Vujić, napominjući da je u prvom redu reč o rudama olova, cinka, srebra, zlata, nikla, magnezita, boksita i uglja.Rezerve uglja dovoljne za dva vekaSamo, kada je reč o uglju, navodi naš sagovornik, radi se o ogromnim količinama rezervi koje bi mogle da, ukoliko nam je parametar sadašnja potrošnja uglja u Srbiji, podmire potrebe za narednih 180 do 200 godina.Ukupno je proizvedeno negde oko 240 miliona tona uglja u drugoj polovini 20. veka, a to su količine, da bismo bili slikovitiji, ekvivalentne sa oko 45 miliona tona nafte.Kada je reč o obojenim metalima, rudama olova, cinka, srebra, zlata, boksita, Vujić kaže da je teško sa preciznošću govoriti, jer se radi o rezervama koje su konstatovane pre više od 20-30 godina i one su u međuvremenu promenjene. Tu važi, objašnjava, princip magacina u kojem imate unos i iznos robe.U ovom momentu ne postoji tačan popis koliko je iz tih magacina izneto, ali na osnovu poznavanja geološke strukture i drugih geoloških indikatora, procena je, kaže, da je to područje potencijalno veoma bogato mineralnim resursima.Mineralni resursi - važan element u slagalici otimanja KosmetaAnalizirajući sirovinsko bogatstvo koje Srbija ima na Kosovu i Metohiji, a u kontekstu činjenice da je reč o okupiranoj teritoriji, Slobodan Vujić navodi da suverenitet i tehnološki razvoj svake zemlje zavise od mineralnih sirovina.Takođe, on ukazuje na činjenicu da je stepen iscrpljenosti mineralnih resursa većine evropskih zemalja veoma visok i da u miljeu geopolitičkih, vojnih i drugih interesa mineralni resursi igraju značajnu ulogu.Otuda su, smatra Vujić, mineralni resursi naše južne pokrajine važan element u slagalici koja otkriva zašto nam otimaju Kosmet. Sve je postalo jasno nakon potpisivanja Kumanovskog sporazuma, kada počinje, podseća, komadanje kombinata „Trepča“ i obustavljanje rada rudnika.Rudna bogatstva su deo srpske istorijske vertikaleNije poznat, navodi Vujić, primer u novijoj istoriji da međunarodna zajednica, oglušujući se o samoproklamovana civilizacijska načela, otima jednoj državi deo teritorije i njene resurse, nastojeći da zatre istorijsko pravo, duhovno i kulturno nasleđe naroda. A upravo je rudno bogatstvo, kaže, neodvojiv deo srpske istorijske vertikale.Istraživanje litijuma kritikuju neznaliceNa pitanje kako u svetlu rečenog ocenjuje ekološki esnaf, koji danas upozorava na nesagledive posledice istraživanja litijuma i otvaranja novih rudnika, Vujić odgovara pitanjem: Kako smo preživeli 8.000 godina rudarstva i metalurgije ruda crnih, obojenih i plemenitih metala na ovim prostorima?„Posredi je nerazumevanje rudarstva. Rudarstvo je fazni proces. Rudarstvo počinje geološkim istraživanjima prostora koja su potpuno benigna sa aspekta ekologije. To protivljenje geološkim istraživanjima je potpuno apsurdno, zato što rezultati tih istraživanja mogu biti pozitivni ili negativni i to bih nazvao inventarisanjem u podzemnom magacinu. Ne znači da će ako se izvode geološki istražni radovi jednoga dana doći do eksploatacije.“Nakon istraživanja, objašnjava Vujić, sledi faza ozbiljnih analiza, izrada studija, projektovanja koja treba da ponude rešenje ako je ležište eksploatabilno, a zatim priprema za otvaranje i izgradnju rudnika, sve do finalne faze koja se odnosi na preradu i metalurgiju. Sve ove faze nemaju podjednake ekološke efekte, odnosno uticaj na životnu i radnu sredinu.Stav SANU neobjašnjivRudarstvo je, ukazuje Vujić, ne samo u Srbiji, već u celom svetu svojim dostignućima ispisalo istoriju tehničkih nauka i rudarske akademije su izrodile velikane među kojima su Mihail Lomonosov, Mihajlo Pupin, dva Nobelovca, jedan za fiziku, jedan za ekonomiju, predsednik Britanskog kraljevskog društva takođe je konstruktor sigurnosne rudarske lampe itd.Na pitanje kako kao prvi rudarski inženjer koji je postao inostrani član RAN-a tumači činjenicu da u SANU nema mesta za naučnika ovog profila, i to punih 135 godina, od trenutka osnivanja, Vujić kaže:U SANU kao instituciji od najvećeg nacionalnog značaja, koja se mora čuvati, ocenjuje Slobodan Vujić, rekonstrukcija izborne paradigme i rešavanje drugih problema može se uspešno izvesti kapitalnim remontom sa dobro osmišljenim havarijskim algoritmom.\nanalize i mišljenja, srbija – društvo, srbija – ekonomija, kosovo i metohija (kim), srbija – politika\n18:30 21.11.2021 (Osveženo: 10:44 22.11.2021)\nIspod kosovsko-metohijske zemlje smešten je trezor rudnog bogatstva, zahvaljujući kome su stvoreni ne samo moćna ekonomija, već i kultura i duhovnost srednjovekovne Srbije. Iz ovog trezora se u drugoj polovini dvadesetog veka godišnje eksploatisalo 15–20 miliona tona mineralnih sirovina, kaže prof. dr Slobodan Vujić.\nU razmatranju kosovsko-metohijskog pitanja najmanje je zastupljen aspekt vezan za mineralno-sirovinski basen, a u moru protivrečnih i proizvoljnih procena o rudnom bogatstvu južne pokrajine iz vidnog polja izmiče činjenica da možda baš tu leži ključ za objašnjenje — zašto je oteto?\nBogatstvo ispod Kosova i Metohije\nO tome koliki su mineralno-sirovinski potencijali Kosova i Metohije, u kojoj su vezi rudna bogatstva sa suverenitetom, te da li bismo bez podzemnih rudnika cinka danas imali manastirske riznice, neprocenjive duhovne belege srednjovekovne Srbije, razgovaramo sa prof. dr Slobodanom Vujićem, inostranim članom RAN-a ( Ruske akademije nauka), članom AINS-a (Akademije inžinjerskih nauka Srbije) i jednim od autora kapitalne monografije o rudnim bogatstvima Kosova i Metohije.\nMineralno-sirovinski potencijali Kosova i Metohije su ekonomski strateški vredni i značajni, ukazuje dr Vujić, napominjući da je u prvom redu reč o rudama olova, cinka, srebra, zlata, nikla, magnezita, boksita i uglja.\nRezerve uglja dovoljne za dva veka\nSamo, kada je reč o uglju, navodi naš sagovornik, radi se o ogromnim količinama rezervi koje bi mogle da, ukoliko nam je parametar sadašnja potrošnja uglja u Srbiji, podmire potrebe za narednih 180 do 200 godina.\n„Kosovsko metohijski basen je veoma bogat ugljem. Procene su da su geološke rezerve između 12,5 i 13,5 čak do 14 milijardi tona uglja, što je značajno i veliko i sa globalnog aspekta. Proizvodnja uglja do pedesetih godina prošlog stoleća uglavnom je bila podzemna, a onda su otvorena dva velika površinska kopa — Dobro Selo i Belaćevac, gde je ta proizvodnja bila daleko obimnija, veća, ali i sigurnija i pouzdanija.“\nUkupno je proizvedeno negde oko 240 miliona tona uglja u drugoj polovini 20. veka, a to su količine, da bismo bili slikovitiji, ekvivalentne sa oko 45 miliona tona nafte.\nKada je reč o obojenim metalima, rudama olova, cinka, srebra, zlata, boksita, Vujić kaže da je teško sa preciznošću govoriti, jer se radi o rezervama koje su konstatovane pre više od 20-30 godina i one su u međuvremenu promenjene. Tu važi, objašnjava, princip magacina u kojem imate unos i iznos robe.\nU ovom momentu ne postoji tačan popis koliko je iz tih magacina izneto, ali na osnovu poznavanja geološke strukture i drugih geoloških indikatora, procena je, kaže, da je to područje potencijalno veoma bogato mineralnim resursima.\nMineralni resursi - važan element u slagalici otimanja Kosmeta\nAnalizirajući sirovinsko bogatstvo koje Srbija ima na Kosovu i Metohiji, a u kontekstu činjenice da je reč o okupiranoj teritoriji, Slobodan Vujić navodi da suverenitet i tehnološki razvoj svake zemlje zavise od mineralnih sirovina.\nTakođe, on ukazuje na činjenicu da je stepen iscrpljenosti mineralnih resursa većine evropskih zemalja veoma visok i da u miljeu geopolitičkih, vojnih i drugih interesa mineralni resursi igraju značajnu ulogu.\nPripadnici KFOR-a u Kosovskoj Mitrovici\nOtuda su, smatra Vujić, mineralni resursi naše južne pokrajine važan element u slagalici koja otkriva zašto nam otimaju Kosmet. Sve je postalo jasno nakon potpisivanja Kumanovskog sporazuma, kada počinje, podseća, komadanje kombinata „Trepča“ i obustavljanje rada rudnika.\n„Metalurgija je, recimo, zaustavljena pod obrazloženjem zaštite životne sredine, metalurgija cinka pod izgovorom da nisu u stanju da garantuju bezbednost radnika pošto se postrojenje nalazi na delu Kosovske Mitrovice, južno od Ibra. Zatim se desio upad vojnika, mirovnih snaga u direkciju kombinata ’Trepča‘ u Zvečanu 2000, kada je uhapšen i proteran generalni direktor, a jedna od odluka administracije UNMIK-a bila je da za generalnog direktora kombinata imenuju predstavnika multinacionalne kompanije za trgovinu naoružanjem i vojnom opremom.“\nRudna bogatstva su deo srpske istorijske vertikale\nNije poznat, navodi Vujić, primer u novijoj istoriji da međunarodna zajednica, oglušujući se o samoproklamovana civilizacijska načela, otima jednoj državi deo teritorije i njene resurse, nastojeći da zatre istorijsko pravo, duhovno i kulturno nasleđe naroda. A upravo je rudno bogatstvo, kaže, neodvojiv deo srpske istorijske vertikale.\n„Identitet srpskog rudarstva utkan je u dva najprosperitetnija perioda. To je srednjovekovna Srbija i Srbija druge polovine 20. veka. Radi se o vertikali sa korenima starim blizu jednog milenijuma, što utvrđuje konzistentnost trajanja i istoričnost pravila: jaka država jako rudarstvo, odnosno jako rudarstvo jaka država, i istorijsko pravo na Kosovo i Metohiju. Prikaz mineralnog sirovinskog kompleksa na KiM novijeg vremena ne bi bio samosvojan bez ove istorijske vertikale“, kaže Vujić, uz napomenu da je rudarstvo stvorilo materijalnu osnovu za ekonomsku, političku i vojnu moć države, ali i za kulturno, duhovno uzdizanje i snagu srednjovekovne Srbije.\nIstraživanje litijuma kritikuju neznalice\nNa pitanje kako u svetlu rečenog ocenjuje ekološki esnaf, koji danas upozorava na nesagledive posledice istraživanja litijuma i otvaranja novih rudnika, Vujić odgovara pitanjem: Kako smo preživeli 8.000 godina rudarstva i metalurgije ruda crnih, obojenih i plemenitih metala na ovim prostorima?\n„Posredi je nerazumevanje rudarstva. Rudarstvo je fazni proces. Rudarstvo počinje geološkim istraživanjima prostora koja su potpuno benigna sa aspekta ekologije. To protivljenje geološkim istraživanjima je potpuno apsurdno, zato što rezultati tih istraživanja mogu biti pozitivni ili negativni i to bih nazvao inventarisanjem u podzemnom magacinu. Ne znači da će ako se izvode geološki istražni radovi jednoga dana doći do eksploatacije.“\nNakon istraživanja, objašnjava Vujić, sledi faza ozbiljnih analiza, izrada studija, projektovanja koja treba da ponude rešenje ako je ležište eksploatabilno, a zatim priprema za otvaranje i izgradnju rudnika, sve do finalne faze koja se odnosi na preradu i metalurgiju. Sve ove faze nemaju podjednake ekološke efekte, odnosno uticaj na životnu i radnu sredinu.\n„Na sceni je sveznanje. Neko na osnovu lične percepcije osporava ono što ne zna, potencijalno stvarajući opštu štetu.“\nStav SANU neobjašnjiv\nRudarstvo je, ukazuje Vujić, ne samo u Srbiji, već u celom svetu svojim dostignućima ispisalo istoriju tehničkih nauka i rudarske akademije su izrodile velikane među kojima su Mihail Lomonosov, Mihajlo Pupin, dva Nobelovca, jedan za fiziku, jedan za ekonomiju, predsednik Britanskog kraljevskog društva takođe je konstruktor sigurnosne rudarske lampe itd.\nNa pitanje kako kao prvi rudarski inženjer koji je postao inostrani član RAN-a tumači činjenicu da u SANU nema mesta za naučnika ovog profila, i to punih 135 godina, od trenutka osnivanja, Vujić kaže:\n„Od vremena akademika Ljubomira Klekića, rudarskog inženjera, jednog od utemeljitelja Srpske kraljevske akademije, dakle SANU, osnivača škole mehanike i škole mašinstva na Univerzitetu u Beogradu, do danas nijedan od 10 kandidovanih rudarskih stručnjaka nije udostojen članstva u SANU. Bez objašnjivog odgovora, ovo je stvarno poražavajuće.“\nU SANU kao instituciji od najvećeg nacionalnog značaja, koja se mora čuvati, ocenjuje Slobodan Vujić, rekonstrukcija izborne paradigme i rešavanje drugih problema može se uspešno izvesti kapitalnim remontom sa dobro osmišljenim havarijskim algoritmom.


Stipendije su podrška budućnosti » m:blog\nStipendije su podrška budućnosti\nJanuary 5, 2018| prijateljstva| Views: 122\nPored toga što je društveno odgovorno, stipendiranje studenata predstavlja i svojevrstan garant za budućnost. Ulaganjem u znanje i usavršavanje mladih ljudi, zajednica dobija kvalitetan budući profesionalni kadar, kao i dobar osnov za dalji razvoj i bolje uslove života.\nDobar primjer prakse su stipendije koje već osmu godinu zaredom dodjeljuje kompanija m:tel, studentima koji se obrazuju na elektrotehničkih fakultetima u BiH. Prirodna je veza između oblasti obrazovanja čije studente ova kompanija stipendira, budući da je ona lider u oblasti telekomunikacija na prostoru na kojem posluje.\nOve godine, konkursom za stipendije m:tel-a koji je otvoren do 25. januara, obuhvaćeni su studenti treće i četvrte godine, kao i apsolventi prvog ciklusa studija elektrotehničkih fakulteta u Banjaluci i Istočnom Sarajevu, kao i studenti Fakulteta elektrotehnike u Tuzli. Izabrani studenti će, poput svojih kolega iz prethodnih generacija, dobijati mjesečnu novčanu naknadu u iznosu od 300 KM do kraja prvog ciklusa studija.\nIpak, važno je naglasiti da je m:tel od samog početka dodjeljivanja stipendija imao viziju dodatne podrške ovim mladim ljudima, a odnosi se na mogućnost prakse u kompaniji u trajanju od mjesec dana. Praktično, to znači da su studenti u prilici da bez ikakvih troškova borave u Banjaluci, imaju pristup najnovijim tehnologijama, modernom obliku poslovanja, a sve uz podršku eminentnih stručnjaka koje ova kompanija zapošljava. Takođe, studenti imaju pravo da biraju oblast koja ih interesuje, pa im se po tom osnovu dodjeljuje mentor, organizaciona cjelina u kojoj žele praktičnu obuku, ali i obezbjeđuje pristup tehnologijama za koje student pokaže interesovanje. Upravo ovaj segment stipendiranja, m:tel-ovim stipendistima predstavlja iskustvo od neprocjenjivog značaja za njihov budući profesionalni razvoj.\nPodrška koju studenti dobijaju putem stipendija, dakle, mnogo je više od mjesečnog novčanog iznosa na ime stipendije i ona nudi mnoštvo mogućnosti za profesionalni razvoj, a i jedan je od koraka ka željenom zaposlenju.\nZa više informacija posjetite www.mtel.ba.\nPraznični koncerti uz m:tel\nKad birate tim, birajte onaj koji će vas podržati!


Namerno sam hteo da ih napravim, a slučajno sam dodao jedan sastojak! ~ HronoMan\nHome » » Namerno sam hteo da ih napravim, a slučajno sam dodao jedan sastojak!\nNamerno sam hteo da ih napravim, a slučajno sam dodao jedan sastojak!\n2 čaše od kiselog mleka brašna (ja sam stavio 1 1/2 čašu ražanog i 1/2 čaše heljdinog integralnog brašna)\n2 kašike tapioke praha\n1 1/4 čaše od kiselog mleka mlake vode\nZa početak sam uključio rernu na najjače da mi se zagreje. U posudu sam stavio prvo sve suve sastojke (brašno, so, soda, tapioka prah) i promešao. Zatim dodao vodu i limun i zamesio testo. Kašikom vadio i stavljao na pleh koji sam prethodno podmazao mašću. Odozgo posuo brašnom.\nPekli su se nekih 20-ak minuta na 220 stepeni.\nS obzirom da tapioka ima veliki glikemijski index ne preporučuje se česta konzumacija i u restrikciji. Stvar na koju morate da obratite pažnju jeste, šta jesti uz ovo kako biste bili siti do narednog obroka. E pa ovako, najbolje bi bilo kvalitetne masnoće i proteine kao što su npr. puter, jaja i slaninica. Ista stvar je i sa prosom.


Atlas oblaka : Dejvid Mičel : 978-86-7436-813-8 : Knjizara.com: Knjige\nDejvid Mičel (autor)\nNaslov originala: Cloud Atlas / David Mitchell\nOsmislivši knjigu čija struktura neobično podseća na slagalice ili ruske lutke matrjoške, Dejvid Mičel je načinio značajan pomak u književnosti.\nŠest priča koje klize jedna u drugu vodeći nas iz dalekih Južnih mora devetnaestog veka kroz vreme sve do apokaliptične budućnosti; likovi koji poput atletičara u trci štafete predaju jedan drugom palicu. U romanu zapanjujuće maštovitosti i širine, pisac briše granice jezika, žanra i vremena, pružajući očaravajuću meditaciju o čovekovoj opasnoj volji za moć i onome do čega bi nas ona mogla dovesti. Ovo su snažna, potresna razmišljanja o ljudskoj prirodi, o moći i ugnjetavanju, kolonijalizmu i potrošačkom društvu.\n„Roman nalik na niz ušuškanih lutaka ili kineskih kutija, knjiga-slagalica, pa ipak – ne samo zaslepljujuć, zabavan ili mudar, nego i dirljiv i strastven. Nikad nisam pročitao ništa slično. Radujem se što sam živeo, makar neko vreme, u mnogobrojnim svetovima ove knjige koji su svi jedan svet i koji je, čarolijom Mičelovog opčinjujućeg pripovedanja, postao naš.“, Majkl Kabon\n2008; Broširani povez; latinica; 20 cm; 552 str.; 978-86-7436-813-8;\nIzdavač: Laguna; 2008; Broširani povez; latinica; 20 cm; 552 str.; 978-86-7436-813-8;\nDejvid Mičel rođen je 1969. godine u Sautportu, a odrastao je u Melvernu (Vorčesteršer, Velika Britanija). Studirao je englesku i američku književnost. Nakon studija živeo je godinu dana na Siciliji, a zatim se preselio u Hirošimu (Japan) gde je tokom osam godina predavao engleski jezik. Sada živi u Irskoj.\nPrvi roman Dejvida Mičela, Ghostwritten, objavljen je 1999. Dobio je nagradu Mejl on Sandej/ Džon Luelin Ris kao najbolja knjiga pisca mlađeg od trideset pet godina, a takođe je uvršten i u uži izbor za Gardijanovu nagradu za debitantsku knjigu. Njegov drugi roman, Number9dream, usledio je 2001. i uključen je u uži izbor za Bukerovu nagradu kao i za Memorijalnu nagradu "Džejms Tejt Blek".\nDejvid Mičel je 2003. izabran za jednog od Grantinih najboljih mladih britanskih romanopisaca.\nHiljadu jeseni Jakoba de Zuta


Evakuisan centar Liverpula zbog sumnjivog paketa\nLIVERPUL - Centar Liverpula je danas evakuisan zbog sumnje u podmetnutu bombu, javljaju britanski mediji. Policajci trenutno pregovaraju sa muškarcem koji se zatvorio u zgradu i tvrdi da kod sebe ima "sumnjivi paket". Blokirano je nekoliko ulica u… »\nPeking: Buldožerima srušen deo bolnice sa pacijentima\nPEKING - Građevinski radnici srušili su u kineskom grandu Žengžou deo bolnice i mrtvačnicu dok su pacijenti i osoblje još bili u prostorijama i dok je u toku bila obdukcija šest tela, prenele su danas agencije. Kako javlja agencija Sinhua, bolnica… »\nDan Republike Srpske u napetoj atmosferi\nBANJALUKA - U mnogim opštinama širom Republike Srpske već danas je počelo obeležavanje dana tog entiteta i krsne slave Svetog Stefana. Centralna svečanost biće održana sutra u Banjaluci, a njoj će, kako je najavljeno prisustvovati Premijer… »


Institut za razvoj obrazovanja (IRO) organizira 13. Sajam stipendija i visokog obrazovanja. U Zagrebu će se održati 17. listopada 2017. u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u trajanju od 10 do 18 sati. Preselit će se u Rijeku 19. listopada te će posjetitelji na Sveučilištu u Rijeci od 10 do 16 sati moći saznati sve o oblicima financijske potpore, studijskim programima i obrazovnoj ponudi u Hrvatskoj i inozemstvu.\nNa ovogodišnjem Sajmu, koji svake godine posjeti više od 10 000 posjetitelja, sudjelovat će više od 60 izlagača iz Hrvatske i 13 zemalja diljem svijeta te će različite institucije predstaviti više od 14 000 dostupnih stipendija. Tako će se, osim stipendija Ministarstva znanosti i obrazovanja, predstaviti i socioekonomske stipendije te STEM stipendije.\nVažno je naglasiti da je Austrija partnerska zemlja Sajma, a smatra se trećom najpoželjnijom destinacijom za studij za hrvatske studente. Predstavit će se s čak 18 izlagačkih institucija. Vidljivo je da će događaj uvelike pomoći studentima pri pronalasku prikladnog rješenja i na taj im način omogućiti kvalitetniji akademski život.\n– Studenti uglavnom znaju za stipendije koje dodjeljuju pojedina visoka učilišta i Ministarstvo znanosti i obrazovanja te eventualno jedinice lokalne i regionalne samouprave, no postoje i mnoge druge organizacije koje nude različite programe i oblike financijske pomoći za studiranje u Hrvatskoj i inozemstvu – istaknula je Sandra Tomaš, voditeljica Sajma stipendija i visokog obrazovanja.\nDugogodišnji je organizator događaja Institut za razvoj obrazovanja (IRO), čija je misija poticanje jednakosti pristupa visokom obrazovanju te osiguravanje i unaprjeđivanje kvalitete u visokom obrazovanju. U tom se duhu provodi i cilj organizacije Sajma stipendija – osiguravanje jednakih mogućnosti u obrazovanju.\n– Sajmom želimo skrenuti pozornost javnosti na jednakost pristupa visokom obrazovanju, odnosno naglasiti kako svi studenti trebaju biti u mogućnost izvršiti studijske programe bez prepreka koje proizlaze iz njihova socijalnog i ekonomskog statusa i zato se svake godine trudimo dovesti što više izlagača i predstaviti široku obrazovnu ponudu – potvrdio je mr. sc. Ninoslav Sućurac, direktor Instituta za razvoj obrazovanja.\nViše informacija o 13. Sajmu stipendija možete pronaći na službenoj stranici.


Centro De Salud Arrieta : hoteli blizu, fotografije, adresa, Шпанија plan, blizu, rezervacija\nCentro De Salud Arrieta (Шпанија)\nTelefon 1: 34-946153188\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Bermeo. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Besplatan parking, EksprNastavakes prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Klimatizovano. Na 10 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Barrio Arronategi s/n sa pozicijom jugozapad za grad Bermeo, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Hotel-Apartamento Rural Atxurra ima 16 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 4 430 dinar - Srbija . Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Ima brzu internet konekciju.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Morga, a nalazi se u ulici Barrio Andra Mari, na samo 16 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela za grad Morga je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. UNastavak njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer đakuzi/whirlpool. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Sakrijte


Do 2028. najavljeno 76 lovaca Su-57 i 100 borbenih helikoptera Mi-28NM VIDEO\nPutin u poseti Kazanju i Ahtubinsku\nPredsjednik Ruske Federacije Vladimir Putin je u okviru svojih aktivnosti tokom ove nedelje posjetio Kazanjski avijacijski zavod koji nosi ime S. P. Gorbunova kao i 929. državni ljetno-ispitni centar Ministarstva odbrane u Ahtubinsku.\nNa sastancima koji su održani nakon obilaska ove dvije ustanove, Putin je iznio nekoliko veoma zanimljivih informacija koje se tiču budućnosti ruskih Vazdušno-kosmičkih snaga (VKS).\nNa aerodromu u okviru pogona Kazanjskog avijacijskog zavoda (KAZ) koji se trenutno bavi proizvodnjom putničkih aviona Tu-214, proizvodnjom, remontom i modernizacijom strategijskih bombardera Tu-160 kao i remontom i modernizacijom srednjih bombardera Tu-22M3, predsjedniku Rusije je 13. maja osim pogona i proizvoda ove fabrike, predstavljen i proizvodni program helikopterskog zavoda KVZ koja se takođe nalazi u Kazanju, Republika Tatarstan.\nPutinu su prikazani modernizovani srednji bombarder Tu-22M3M koji je svoj prvi let imao 28. decembra 2018., potom strategijski bombarderi Tu-95MS i Tu-160, putnički avion Tu-214 u specijalnoj verziji letećeg komandnog mjesta, prvi opitni transportno-desantni helikopter Mi-38T namijenjenog VKS Rusije koji je svoj prvi let imao 23. novembra 2018 (jedan od dva primjerka koje je naručilo rusko MO), potom srednji transportni višenamjenski Mi-8MTV-5-1 i laki višenamejnski helikopter Ansat.\nPrilikom susreta sa rukovodstvom i radnicima zavoda KAZ predsjednik Rusije rekao je da Ministarstvo odbrane ne isključuje mogućnost da se poveća obim nabavke strategijskih bombardera Tu-160 pošto ovaj avion, kako je objasnio, postaje potpuno nova mašina sa ogromnim mogućnostima koje su potrebne Ministarstvu odbrane. On je podsjetio da je prošle godine naručeno 10 novih aviona dok će još 10 Tu-160 biti modernizovano.\nSutradan 14. maja, Putin je posjetio i 929. državni ljetno-ispitni centar na aerodromu Ahtubinsk u Astrahanskoj oblasti. Veoma interesantno je da je prilikom dolaska njegov avion Il-96 dopratilo čak 6 prototipova borbenog aviona 5. generacije Su-57.\nVisokoj delegaciji na zemlji su prikazani mornarički višenamjenski borbeni avion MiG-29KR, višenamjenski borbeni avion MiG-35, modernizovani lovac-presretač MiG-31BM, nosač hiperzvučne rakete vazduh-more/kopono H-47M2 ‘’Kinžal’’ avion MiG-31K, zatim MiG-31 naoružan sa novom protivsatelitskom raketom, višenamjenski borbeni avioni Su-30SM i Su-35S, lovac 5. generacije Su-57, više tipova bespilotnih letjelica, raketni sistemi za protivvazduhoplovnu odbranu S-400V4 velikog dometa, S-350 ‘’Vitjaz’’, Buk-M3 srednjeg dometa, Tor-M2 malog dometa, artiljerijsko-raketni sistemi Pancir-S, Pancir-SA i Pancir-SM, radarski sistemi 39H6(B) Kasta-2-2, 48Я6-К1 ‘’Podljot K1’’, aerodromski radiolokacioni kompleks ‘’Valdaj’’, automatizovani komandni sistem ‘’Fundament-M’’.\nNakon toga, predsjednik Putin je otvarajući zasijedanje o pitanjima odbrane, rekao da će do 2028. godine biti nabavljeno 76 borbenih aviona 5. generacije Su-57 i da će se oni naći u sveobuhvatnom ugovoru koji će biti uskoro potpisan. On je podsjetio da je sadašnjim planom naoružanja do tog perioda isplanirana kupovina samo 16 Su-57.\nTakođe, rekao je da ga je ministar odbrane Sergej Šojgu obavijestio da su proizvođači za 20 procenata smanjili cijenu vazduhoplova i naoružanja, zbog čega je postalo moguće kupiti još ovih aviona ovog tipa. Stoga je dogovoreno da se do 2028. kupi 76 Su-57 bez povećanja cijene. Šef ruske države rekao je da je neophodno da se ovim najnovijim borbenim avionom potpuno opreme tri avijacijska puka.\nDo sada je što se tiče nabavki aviona Su-57 prošle godine potpisan ugovor za samo dva serijska (faktički predserijska) aviona sa motorima prve faze (Izdelije 117S) od kojih će prvi biti isporučen do novembra ove a drugi sljedeće godine. Prema Državnom planu naoružavanja 2018-2027. planirana je nabavka samo 15 aviona a početkom ove godine pojavila se informacija da će za preostalih 13 Su-57 ugovor biti potpisan 2020.\nU prethodnom planu naoružavanja za period 2011-2020. optimistično je bila predviđena nabavka 60 aviona od kojih prva dva 2015. Potom je najavljena kupovina samo 12 aviona od kojih bi prva dva bila isporučena 2017. Međutim od prvog leta prototipa 29. janaura 2010. godine, do danas je poletjelo 10 prototipova od kojih se na jednom ispituje motor druge faze (Izdelije 30).\nRat u Siriji dala je Rusiji priliku da svoju vazduhoplovnu tehniku isproba u realnim borbenim uslovima.\nU daljem toku sastanka Putin je iznio podatak da se u sastavu Vazdušno-kosmičkih snaga trenutno nalazi 65 procenata savremene tehnike i da je u periodu od 2013. do 2018. u naoružanje uvedeno preko 1000 novih ili modernizovanih vazduhoplova.\nNjihove borbene mogućnosti pokazane su u Siriji gdje je, kako je rekao ruski predsjednik, uočen niz nedostataka što se tiče tehničkog stanja aviona i helikoptera kao i korišćenja ubojnih sredstava, a to ne bi bilo moguće utvrditi samo na poligonskim ispitivanjima. On je ukazao da preduzeća vojne industrije trenutno rade na otklanjanju nedostataka koji su se pojavili.\nVazduhoplovnoj industriji ruski predsjednik postavio je i jedan zadatak, do 2028. vojsci treba isporučiti 100 modernizovanih borbenih helikoptera Mi-28NM. Pored toga on je naredio da se helikopterska flota Armijske avijacije što je prije moguće opremi modernim odbrambenim kompleksima sa unapređenim karakteristikama kao i novim ubojnim sredstvima povećanog dometa.\nPrototip znatno unapređene verzije borbenog helikoptera Mi-28 sa oznakom Mi-28NM (Izdelije 296) proizveden je 2015. godine a svoj prvi let imao je 12. oktobra 2016. Decembra 2017. Ministarstvo odbrane potpisalo je ugovor za proizvodnju početne serije koja podrazumijeva da se prva dva helikoptera isporuče do kraja 2018. godine.\nPrvi helikopter je međutim, primijećen iznad fabričkog aerodroma kompanije Rosvertol u Rostovu na Donu tek 17. aprila ove godine. Prvobitne nesuglasice oko visoke cijene Mi-28NM brzo su prevaziđene i početkom marta zvanično je najavljeno da će uskoro biti potpisan ugovor za 6 do 18 helikoptera. Istog mjeseca prototip Mi-28NM je uočen u borbenim dejstvima u Siriji.\nVideo materijal posjete ruskog predsjednika Kazanju i Ahtubinsku!


Možda imate problem sa Vebom 2.0 kada ... | Martech Zone\nČetvrtak, Januar 3, 2008 Nedelja, septembar 30, 2012 Douglas Karr\nNakon upoznavanja novog ovisnika o društvenim mrežama, Dr Thomas Ho, Privukla me jedna od usluga koje je koristio, Profilactic.com.\nVideo iznad (klikni to the post) je widget koji sam izradio koristeći uslugu Profilactic. To je lista svih web lokacija Web 2.0 kojima pripadam ... možete ga pronaći na mojem novo dizajniranom O stranici. Mislim da imam problem!\nAko pripadate bilo kojoj od tih web lokacija, dodajte me na svoju listu prijatelja! 😉\nTagovi: pr distribucija\n3. januara 2008. u 9:03\nJedno pitanje, na koliko ste tih stranica zaista aktivni? 😉\n3. januara 2008. u 9:13\nVjerovatno sam aktivan na otprilike trećini njih ... ostali su sporadični. Ponekad neću posjetiti nekoliko mjeseci - ali onda ostanem na mjestu satima.\nSve u svemu? Previše vremena!


Zbog lova ptica, u ribnjake, jezera i reke Srbije godišnje dospe 5,5 tona olovne sačme | Novinska agencija Beta\n11:15 - VestiHiljade demonstranata na ulicama većih gradova SAD tražilo prekid vazdušnih napada na Gazu\n10:55 - VestiMediji: Vojske Srbije, Crne Gore i Severne Makedonije najviše čuvaju antifašističku tradiciju\nZELENA-SRBIJA | 11.12.2019 12:40 > 11.12 12:40\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica (DZPPS) upozorilo je danas da u Srbiji godišnje u ribnjake, jezera i reke dospe oko 5,5 tona olovne sačme, kao posledica lova na ptice močvarice poput liski, pataka i gusaka.\n"Na ovaj način svake godine više od 20 miliona novih kuglica olova dospeva u životnu sredinu, čime se ugrožava javno zdravlje i bezbednost gradjana. Jednom kada se nadje u vodi, olovo lako ulazi u lanac ishrane i dospeva u riblja tkiva", navedeno je u saopštenju.\nPodseća se i da najveći postotak rečne ribe dolazi sa velikih šaranskih ribnjaka koji su ujedno i delovi lovišta, kao i da se slatkovodna riba u Srbiji uzgaja na površini od oko 13.000 hektara, od čega je većina ribnjaka u Vojvodini.\n"Olovo je visokotoksičan metal koji izaziva tešku anemiju i utiče na nervni sistem, krvotok, jetru i bubrege. Trovanje olovom izaziva letargiju, slepilo, paralizu pluća i crevnog trakta, napad i smrt, kako kod životinja, tako i kod ljudi", navode u Društvu za zaštitu i proučavanje ptica Srbije.\nNa ovaj način svake godine više od 20 miliona novih kuglica olova dospeva u životnu sredinu, čime se ugrožava javno zdravlje i bezbednost gradjana.\nIzvršni direktor DZPPS Milan Ružić kazao je i da se ptice močvarice poput labudova, gusaka i pataka hrane filtrirajući hranu sa dna i često pojedu olovnu sačmu koju zamene za kamenčiće koji su im potrebni za varenje hrane.\n"Olovo ostaje u njihovim voljkama, ili se kroz svarenu hranu usvaja u organizmu, oštećuje im zdravlje i neretko se završava smrtnim ishodom", rekao je Ružić.\nU saopštenju se podseće da su vlade država širom Afrike, Evrope, Bliskog Istoka, Srednje Azije i Grenlanda 1996. godine usvojile medjunarodni Sporazum o očuvanju afričko–evroazijskih migratornih ptica vodenih staništa (AEWA) koji, pored ostalog, predvidja zabranu korišćenja olovne sačme na vodenim staništima.\nSrbija je AEWA sporazum usvojila i uredila posebnim zakonom u oktobru 2018. godine, ali, kako su naveli iz DZPPS, nije poznato da li su od tada preduzete bilo kakve mere za smanjenje ili sprečavanje korišćenja olovne sačme na našim vodama.\n"Pozivamo gradjane na oprez, a proizvodjače ribe na zabranu korišćenja olovne sačme na ribnjacima na kojima se proizvodi hrana za ljudsku upotrebu. Naše zdravlje nema cenu, niti imamo rezervnu životnu sredinu od koje u potpunosti zavisi naš opstanak i blagostanje", apelovali su iz Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije.\nNetanjahu zahvalio na podršci Izraelu, na listi i tri zemlje ...\nMediji: Vojske Srbije, Crne Gore i Severne Makedonije najviše ...\nNa današnji dan 16. maj\nDanas virtuelni sastanak Saveta bezbednosti o izraelsko-palestinskom ...\nKompanija Froneri izbacila plastične kašičice za sladoled da bi ...


140 1-04-34502-22/21-9 23.08.2021 23.08.2031 PRINT & LOGISTIC DRUŠTVO SA OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU BEOGRAD CARA DUŠANA 212, Beograd-Zemun Grad Beograd i Grad Novi Sad Više Manje\nAdresa za prijem pošte: ТОШИН БУНАР 185, 11073 Београд 129, ПАК 191521\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 24.08.2021.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 23.08.2031.\n139 1-04-34502-19/21-12 23.08.2021 30.06.2031 ANANAS E-COMMERCE d.o.o. Beograd-Novi Beograd VLADIMIRA POPOVIĆA 8A, Beograd-Novi Beograd Republika Srbija Više Manje Prikaži Sakrij\nDodatni podaci Matični broj: 21625434\nAdresa za prijem pošte: ВЛАДИМИРА ПОПОВИЋА 8А, 11070 Београд 27, ПАК 191417\nPeriod važenja dozvole: 30.6.2031.\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 01.07.2021.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 30.06.2031.\n136 1-04-34502-19/21-9 01.07.2021 22.08.2021 ANANAS E-COMMERCE d.o.o. Beograd-Novi Beograd Vladimira Popovića 6, Beograd-Novi Beograd Republika Srbija Više Manje\nAdresa za prijem pošte: Владимира Поповића 6, 11070 Београд 27, ПАК 191416\n138 1-04-34502-21/21-8 23.07.2021 22.07.2031 DELTA TRANSPORTNI SISTEM - D.T.S. DOO BEOGRAD Žorža Klemansoa 37, Beograd (grad) Republika Srbija Više Manje\nDodatni podaci Matični broj: 20443120\nAdresa za prijem pošte: Прва централна радна 4, 22330 Нова Пазова, ПАК 344949\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 23.07.2021.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 22.07.2031.\n137 1-04-34502-20/21-9 23.07.2021 22.07.2031 B2C PARTNER DOO BEOGRAD - VRAČAR Šumatovačka 72, Beograd-Vračar Republika Srbija Više Manje\nDodatni podaci Matični broj: 21655813\nAdresa za prijem pošte: Шуматовачка 72, 11118 Београд 32, ПАК 122405\n135 1-04-34502-17/21-8 09.06.2021 08.06.2031 AKCIONARSKO DRUŠTVO INTEREUROPA-LOGISTIČKE USLUGE DOBANOVCI Zemunska 174 Dobanovci Republika Srbija Više Manje\nDodatni podaci Matični broj: 17058444\nAdresa za prijem pošte: Земунска 174 Добановци\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 09.06.2021.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 08.06.2031.\n134 1-04-34502-18/21-8 31.05.2021 30.05.2031 PREDUZEĆE ZA PRUŽANJE USLUGA SECUT DOO, BEOGRAD Bulevar Mihajla Pupina 6, Beograd-Novi Beograd Grad Beograd Više Manje Prikaži Sakrij\nDodatni podaci Matični broj: 17419072\nAdresa za prijem pošte: Булевар Михајла Пупина 6, Београд-Нови Београд\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 31.05.2021.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 30.05.2031.\n40 O-2010-40/1 31.05.2011 30.05.2021 Preduzeće za pružanje usluga „SECUT” DOO Bulevar Mihaila Pupina 6, Beograd Grad Beograd Više Manje\nAdresa za prijem pošte: ПЦ Ушће Булевар Михаила Пупина 611070 Београд ПАК 190811\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 31.05.2011.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 30.05.2021.\n133 1-04-34502-16/21-8 14.05.2021 13.05.2031 M&M Militzer & Muench Transport & Logistics doo Dobanovci Beogradska 7a, Dobanovci Republika Srbija Više Manje\nDodatni podaci Matični broj: 21521175\nAdresa za prijem pošte: Београдска 7А, 11272 Добановци, ПАК 201662\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 14.05.2021.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 13.05.2031.\n132 1-04-34502-12/21-4 23.04.2021 11.03.2023 UDRUŽENJE STAFF Radnička 40 Rumenka Novi Sad Novi Sad i južnobački okug Više Manje Prikaži Sakrij\nDodatni podaci Matični broj: 28056621\nAdresa za prijem pošte: Саве Љубојева 4/31 Нови Сад\nPeriod važenja dozvole: 11.03.2023.\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 12.03.2013.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 11.03.2023.\n60 O-2010-59/1 12.03.2013 22.04.2021 UDRUŽENJE „STAFF” Radnička 38, Rumenka, Novi Sad Novi Sad i južnobački okrug Više Manje\nAdresa za prijem pošte: Светозара Милетића 51 локал 1 21000 Нови Сад ПАК 400459\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 22.04.2021.\n131 1-04-34601-1/18-15 12.04.2021 20.03.2028 MILOŠ VUKOVIĆ PR AGENCIJA ZA USLUŽNE AKTIVNOSTI PODRŠKE POSLOVANJU BEOBLITZ BEOGRAD (PALILULA) Stojana Stoleta Aranđelovića 3, sprat 3, stan 15, Beograd-Palilula Grad Beograd Više Manje Prikaži Sakrij\nAdresa za prijem pošte: Стојана Столета Аранђеловића 3, стан 15,11060 Београд, ПАК139324\nPeriod važenja dozvole: 20.03.2028.\n99 1-04-34601-1/18-3 21.03.2018 11.04.2021 MILOŠ VUKOVIĆ PR AGENCIJA ZA USLUŽNE AKTIVNOSTI PODRŠKE POSLOVANJU "BEOBLITZ" BEOGRAD (PALILULA) Stojana Stoleta Aranđelovića 9, stan 9, Beograd Grad Beograd Više Manje\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 11.04.2021.\n130 1-04-34601-2/16-15 12.04.2021 22.05.2026 Klub ljubitelja biciklizma "Eko kurir" Novi Sad Trg Republike 18/l7, Novi Sad Grad Novi Sad Više Manje Prikaži Sakrij\nDodatni podaci Matični broj: 28139390\nAdresa za prijem pošte: Трг Републике 18/л7, 21101 Нови Сад, ПАК 400507\nPeriod važenja dozvole: 22.05.2026.\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 23.05.2016.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 22.05.2026.\n74 1-04-34601-2/16-6 23.05.2016 11.04.2021 Klub ljubitelja biciklizma "Eko kurir" Novi Sad Ćirila i Metodija 60, Novi Sad Teritorija grada Novog Sada Više Manje\nAdresa za prijem pošte: Ћирила и Методија 60, Нови Сад\n129 1-04-34502-23/20-14 08.04.2021 31.01.2031 MILŠPED ONE doo Beograd-Novi Beograd JURIJA GAGARINA 20N, Beograd-Novi Beograd Republika Srbija Više Manje Prikaži Sakrij\nAdresa za prijem pošte: ЈУРИЈА ГАГАРИНА 20Н, 11073 Београд 129, ПАК191665\nPeriod važenja dozvole: 31.01.2031.\n121 1-04-34502-23/20-11 01.02.2021 07.04.2021 MILŠPED ONE doo Beograd-Novi Beograd Jurija Gagarina 20x, Beograd-Novi Beograd Republika Srbija Više Manje\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 07.04.2021.\n128 1-04-34502-4/21-8 06.04.2021 05.04.2031 VAŠ POTRČKO DOO BEOGRAD - SAVSKI VENAC ALEKSANDRA STAMBOLISKOG 6 A, Beograd-Savski Venac Grad Beograd Više Manje\nDodatni podaci Matični broj: 20798513\nAdresa za prijem pošte: АЛЕКСАНДРА СТАМБОЛИСКОГ 6 А, 11040 Београд 33, ПАК 116534\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 06.04.2021.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 05.04.2031.\n127 1-04-34502-6/21-6 05.04.2021 06.08.2022 NIŠ-EKSPRES DOO NIŠ Čamurlija 160, NIŠ (CRVENI KRST) Republika Srbija Više Manje Prikaži Sakrij\nDodatni podaci Matični broj: 07133731\nAdresa za prijem pošte: Чамурлија 160, НИШ (ЦРВЕНИ КРСТ), 18211 Трупале, ПАК 705390\nPeriod važenja dozvole: 06.08.2022.\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 07.08.2012.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 06.08.2022.\n54 O-2010-53/1 07.08.2012 04.04.2021 AKCIONARSKO DRUŠTVO ZA SABRAĆAJNU DELATNOST NIŠ-EKSPRES NIŠ Blagoja Parovića 1, Niš Republika Srbija Više Manje\nAdresa za prijem pošte: Благоја паровића 1 18105 Ниш ПАК 700650\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 04.04.2021.\n126 1-04-34502-7/21-9 30.03.2021 15.03.2022 Javno preduzeće Autoprevoz Kikinda Đure Jakšića 2-6, Kikinda Republika Srbija Više Manje Prikaži Sakrij\nDodatni podaci Matični broj: 08036446\nAdresa za prijem pošte: Ђуре Јакшића 2-6, 23300 Кикинда, ПАК 371102\nPeriod važenja dozvole: 15.3.2022.\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 16.03.2012.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 15.03.2022.\n51 O-2010-51/1 16.03.2012 29.03.2021 JP za javni prevoz putnika u drumskom saobraćaju "Autoprevoz" sa potpunom odgovornošću Kikinda Đure Jakšića 2-6, Kikinda Republika Srbija Više Manje\nAdresa za prijem pošte: Ђуре Јакшића 2-6, 23300 Кикинда ПАК 371102\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 29.03.2021.\n125 1-04-34601-6/16-15 29.03.2021 28.08.2026 GEBRÜDER WEISS TRANSPORT AND LOGISTICS DOO DOBANOVCI Beogradska 85, Dobanovci, Surčin Republika Srbija i međunarodni poštanski sabraćaj Više Manje Prikaži Sakrij\nAdresa za prijem pošte: Београдска 85, Добановци, 11272 Београд, PAK 201662\nPeriod važenja dozvole: 28.08.2026.\n85 1-04-34601-6/16-5 29.08.2016 28.03.2021 GEBRÜDER WEISS TRANSPORT AND LOGISTICS DOO DOBANOVCI Beogradska bb, Dobanovci, Beograd Republika Srbija i međunarodni poštanski saobraćaj Više Manje\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 28.03.2021.\n124 1-04-34601-4/16-11 29.03.2021 24.04.2026 COURIER SERVICE STAR DOO Beograd-Novi Beograd JURIJA GAGARINA 14 LJ/58 Beograd-Novi Beograd Grad Beograd Više Manje Prikaži Sakrij\nDodatni podaci Matični broj: 21165506\nAdresa za prijem pošte: ЈУРИЈА ГАГАРИНА 14 Љ/58, 11073 БЕОГРАД 129, ПАК 191663\nPeriod važenja dozvole: 24.04.2026.\nPočetak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 25.04.2016.\nPrestanak korišćenja predmeta dozvole za obavljanje poštanskih usluga: 24.04.2026.\n72 1-04-34601-4/16-4 25.04.2016 28.03.2021 COURIER SERVICE STAR DOO Beograd-Novi Beograd Jurija Gagarina 14 l, lokal 5, Beograd-Novi Beograd Teritorija grada Beograda Više Manje\nAdresa za prijem pošte: Јурија Гагарина 14 л, локал 5, Београд-Нови Београд\n123 1-04-34601-7/17-11 29.03.2021 06.08.2027 IVAN MILOJEVIĆ PR RADNJA ZA PRIPREMU DOKUMENATA I FOTOKOPIRANJE PANČEVO Svetozara Šemića 26, Pančevo Republika Srbija Više Manje Prikaži Sakrij\nAdresa za prijem pošte: Светозара Шемића 26, 26101 Панчево, ПАК 302836\nPeriod važenja dozvole: 06.08.2027\n94 1-04-34601-7/17-3 07.08.2017 28.03.2021 IVAN MILOJEVIĆ PR RADNJA ZA PRIPREMU DOKUMENATA I FOTOKOPIRANJE PANČEVO Svetozara Šemića bb, lokal br 26, 26000 Pančevo, PAK: 302839 Republika Srbija Više Manje


Dok mu mnoge kompanije okreću leđa, jedan biznismen ne odustaje od saradnje sa Trampom - Biznis Telegraf.rs\n14/01/21 | 09:18\nNjega ne brine ni to što je Trampu leđa okrenula i Dojče banka\nDok mu brojne tehnološke kompanije uskraćuju pristup svojim društvenim mrežama i platformama, a veliki broj doskorašnjih saradnika i donatora iz sveta biznisa mu okreće leđa, jedna kompanija iz Dubaija javno je stala uz Donalda Trampa.\nHusein Sajvani, predsedavajući kompanije DAMAC, rekao je da ne samo da ne odustaje od poslovanja sa Trampom i njegovom organizacjom, već bi želeo da proširi svoju saradnju sa njim, uprkos njegovoj navodnoj ulozi u organizovanju demonstracija u Vašingtonu.\nDAMAC je Trampov partner u podizanju golf kluba u Dubaiju koji je tamo otvoren 2017. godine, a uskoro bi u istom gradu trebalo da nikne još jedan, veći golf klub koji će nositi Trampovo ime.\n- Imamo dobar odnos sa Trampovom kompanijom i sigurni smo da nećemo da prekidamo dogovor koji imamo - rekao je Sajvani.\nNjega ne brine ni to što je Trampu leđa okrenula i Dojče banka koja ima „komplikovanu priču“ sa Trampom. Ona je jedna od retkih velikih zapadnih banaka koja je nastavila da pozajmljuje novac Trampu posle nekoliko bankrota njegovih kazina 90-ih godina.\nTviter je ugasio Trampov nalog, Foto: Tanjug/AP\nIpak, Sajvani želi da proširi partnerstvo sa Trampom.\n- Čim Tramp bude mogao da se vrati poslovanju, dočekaćemo ga raširenih ruku. Želimo da proširimo saradnju i da nađemo i nove načina na koje možemo da sarađujemo - rekao je on.\nOvaj biznismen iz Dubaija stajao je uz Trampa i tokom ranijih problema sa kojima se susretao, posebmo tokom napda na njega nakon poziva da se zabrani putovanje svim muslimanima u SAD.\n- On ima snažan brend, a nema sumnje da je njegov brend poslednjih 12 meseci postao mnogo jači i globalniji. Mislim da će njegovo ime imati pozitivan efekat na prodaju - rekao je on krajem 2016. godine, nedugo nakon što je Tram izabran za predsenika.\nTramp sa ovim biznismenom ima i bliske privatne veze, što potvrđuje i prisustvo njegovog sina na venčanju Sajvanijeve ćerke.\nТрамп је прави дон Кихот нашег доба. Черече га као пример другима који би могли да се усуде да слободно мисле, па и делају у новофашизму, овога пута у англосексонском облику и режији. На крају ће се заборавити и Трампови немали греси, кад ови попадају - као и сва "сила" сваког доба.


Vlada FBiH: Općinama i gradovima 30 miliona maraka\nYou are at:Home»VIJESTI»Vlada FBiH: Općinama i gradovima 30 miliona maraka\nVlada Federacije BiH je na današnjoj sjednici u Mostaru donijela Odluku o raspodjeli sredstava utvrđenih Budžetom FBiH za 2021. godinu Federalnom ministarstvu finansija s pozicija „Tekući transferi drugim nivoima vlasti i fondovima – kantoni i općine” u iznosu od 10.000.000 KM i „Kapitalni transferi drugim nivoima vlasti i fondovima – kantoni i općine“ u iznosu od 20.000.000 KM.\nRiječ je o dodjeli finansijske pomoći budžetima gradova i općina u sanaciji posljedica nastalih usljed proglašenja pandemije covid-19 i za sufinanciranje projekata, zahtjeva i inicijativa.\nOdlukom je podržano 80 općina i gradova u Federaciji BiH kojima je osigurana jednokratna finansijska pomoć u iznosu od po 125.000 maraka, te sredstva za kapitalne projekte koja su dodijeljena po javnom pozivu.\nPojedinačni iznosi za svaku općinu i grad utvrđeni su na osnovu kriterija iz dvije odluke Vlade o načinima raspodjele i procedura za dodjelu sredstava utvrđenih Budžetom FBiH za 2021. godinu Federalnom ministarstvu finansija za ove namjene.\nKorisnici sredstava dužni su da izvještaje o njihovom utrošku dostave Federalnom ministarstvu finansija najkasnije do 30. juna 2022. godine.\nUime Vlade i po njenom ovlaštenju, ugovore s općinskim načelnicima i gradonačelnicima potpisat će federalna ministrica finansija, priopćeno je iz Ureda Vlada FBiH za odnose s javnošću.\nPrevious ArticleNa punktovima Zetra 25. i 26. septembra na raspolaganju Pfizer vakcine\nNext Article Smijenjen Ćamil Duraković, novi predsjednik Skupštine općine Srebrenica Salko Tursunović


TRAMVAJI 11 I 13 PROMENILI TRASU - Beograduživo.rs\nTrenutno ste naHome » TRAMVAJI 11 I 13 PROMENILI TRASU\nTRAMVAJI 11 I 13 PROMENILI TRASU\nBy NR InTeam on\t 7. децембра 2019. Gradske vesti, Gradski prevoz\nTRAMVAJI 11 I 13 – Kako je navedeno u zvaničnom saopštenju, tokom izvođenja radova na vraćanju čelične prelazne konstrukcije na Mostu na Аdi, do nedelje u 15.30h doći će do promena u radu linija javnog prevoza.\nLinija 11: Karađorđeva – Stari savski most – Zemunski put – Milentija Popovića – Bulevar Milutina Milankovića i dalje redovno;\nLinija 13: Saobraćajnica pored Hipodroma – Bulevar vojvode Mišića – Mostar /nadvožnjak/ – Savska – Savski trg – Karađorđeva – Stari savski most – Zemunski put – Milentija Popovića – Bulevar Milutina Milankovića i dalje redovno;\nPRETHODNA VESTZBOG KVARA BEZ GREJANJA VIŠE ULICA U CENTRU\nSledeća vest ILUZIJA U MUZICI U MUZEJU ILUZIJA


Sportske.net - Još jedan kandidat za desnog beka - Hoće li ON naslediti Vulićevića?\nJoš jedan kandidat za desnog beka - Hoće li ON naslediti Vulićevića?\nAktuelni šampion Srbije nalazi se u potrazi za naslednikom Miroslava Vulićevića. Nekoliko imena do sada bilo u priči, evo ko ne krije da cilja mesto kraj desne aut linije.\nZimski prelzni rok crno-beli su otvorili angažovanjem pojačanja na poziciji levog beka, a nije tajna da će u najskorije vreme morati da bude doveden neko ko će naslediti Miroslava Vulićevića.\nStandardni desni bek i zamenik kapitena Partizana odigrao je preveliki broj utakmica u prvom delu sezone zbog čega se uveliko govori o tome ko bi mogao da deluje kao zamena za Miroslava Vulićevića u prolećnom delu sezone.\nMeđu potencijalnim kandidatima za mesto kraj desne aut linije našli su se bivši igrači Partizana Antonio Rukavina (Viljareal) i Nikola Aksentijević (Radnički Niš), ali još jedan momak otvoreno poručuje da želi da nasledi Vuleta.\nPartizanov omladinac Luka Cucin odradiće deo priprema sa prvim timom, a samo od njega zavisi da li će ga Miroslav Đukić priključiti prvom timu u prolećnom delu sezone.\n"Još uvek sam pod velikim utiskom, jer mi je to san od malena. Svaki fudbaler sanja o ovome, a posebno mi koji smo rasli gledajući prvi tim kako trenira. Imam malu tremu, više neku vrstu odgovornosti da se pokažemo u najboljem svetlu, ali to nestaje iz treninga u trening. Za nas mnogo znači što su nas svi momci dobro prihvatili kao ravne sebi i što u timu vlada lepa atmosfera", kaže Luka Cucin.\nLuka Cucin igra na poziciji desnog beka, idol mu je Dani Alves a prvi cilj mu je da nasledi Miroslava Vulićevića u prvom timu.\n"Kada bih trebao da pričam o njegovim vrlinama i šta mi se sviđa kod njega, onda bi ovaj intervju potrajao. Svakako mi je želja da budem njegov naslednik i da upravo od njega tokom ovih treninga naučim one prave stvari. Vulićević se sa svima ophodni sa puno pažnje i razumevanja i drago mi je da mogu da učim od najboljih", kaže Partizanov omladinac.\nTokom nedavnih testova u medicinskom centru "Vita Maksima" Luka je pokazao neverovatnu fizičku spremu.\n"Iskreno očekivao sam takve rezultate, jer sam mnogo radio. Želja mi je da ostanem u prvom timu i da radom, posvećenošću i igrama nasledim jednom Vulićevića", dodaje Cucin.\n"Puno vremena provodim čitajući knjige i to uglavnom motivacione. Volim da igram tenis, ali i da odem na bazen kad god imam vremena, jer me plivanje i opušta i daje drugu vrstu kondicije. Ovo je za mene dragoceno iskustvo i daću sve od sebe da opravdam poverenje trenera", zaključio je mladi fudbaler.\nLuka Cucin je rođen 24. novembra 1998. godine što znači da je došlo vreme da se bori za ulazak u prvi tim, a predstojeće pripreme biće odlična prilika da se nametne treneru Đukiću.\nValjda ga nece slagati kao druge omladince.\nKako ih to lažu? Sa čak 7 igrača su raskinuli ugovore da bi dali šansu mladim igračima iz Teleoptika i škole, 2 igrača imaju dozvolu za odlazak ako stigne odgovarajuća ponuda plus Evertona koji je blizu odlaska su 10 mogućih slobodnih mesta, a možda i Tavamba bude prodat za 11. slobodno mesto. Na njima je da na pripremama ubede stručni štab da zaslužuju, a klub bi jedva dočekao da ne mora da dovodi nikoga već da samo prekomanduje iz Teleoptika i omladinske škole u prvi tim, to bi bila bajka za klub. Ne mogu da generalizujem ali poslušaj izjave Andrije Živkovića, Danila Pantića i Dušana Vlahovića kada su dobijali priliku u prvom timu, a seti se šta su uradili kada su trebali da potpišu profesionalne ugovore.\nza mesec dana procitaj ponovo ovaj tvoj tekst. i videces koliko (ni) si u pravu\nPa zar nije san svakog igrača da igra u zvezdi???????????????????????????\nSamo ne Aksentijevic!!!!!!!!!\nsamo nemoj da te Vulicevic uci centarsutevima\nTrnic- Cucin, Markovic, Bosnjak, ?- Nisic, Jovic- Birmancevic (ponekad je znao i na desnom krilu da provodi vreme), Djerlek, Strahinja Jovanovic- Djordje Jovanovic. A gde su jos -matori- Ilic, Pantic, Jankovic, Vlahovic...\nBolje on nego Nikola, to je sigurno...\nDa znaš. Ako bih birao između njega i Aksentijevića, daj klinca u vatru!\nJeste on kasno '98 godiste, ali Ja vec dve godine (ako ne i vise tj. duze od toga) pisem da mali treba da dobije sansu...\nPa i Aksentijevic je vasa cuvena skola :D


Veliko srce Francuza: Još jedna farma za Srbe na Kosovu - TAMO DALEKO\nVeliko srce Francuza: Još jedna farma za Srbe na Kosovu\n26. априла 2018. 26. априла 2018. Zdravko Elez 847 Views 0 Comments\nU kosovskom selu Prekovce, kod Novog Brda, danas je otvorena farma za tov svinja zahvaljujući doncijama humanitarne organizacije „Solidarnost za kosovo“, na čijem je čelu dobrotvor Francuz Arno Gujon .\n„Danas je veliki dan za sve nas jer posle 8 meseci rada konačno je otvorena farma svinja u Novom Brdu čiji je kapacitet oko 200 grla. Ova farma će omogućiti Narodnim kuhinjama da manje zavise od spoljašnih donacija u mesu jer će same moći da se snabdevaju“, napisao je Gujon na svom tviter nalogu.\nFarma će smanjiti zavisnost narodnih kuhinja Eparhije Raško-prizrenske Srpske pavoslavne crkve „Majka Devet Jugovića“ od donacija. Humanitarna organizacija „Solidarnost za Kosovo“ dala je 150.000 evra za izgradnju te farme.\nKapacitet farme je 200 svinja, a radiće pet radnika „koji će ubuduće moći da žive od svog rada“, kazao je Gujon, a prenela njegova organizacija.\n← Revolucija u hirurgiji: Lepak rane zatvara za minut!\nSrbija dobila prvu Digitalnu farmu →\nZa pisanje jednog mejla dnevno godišnje zaradi 40 miliona $


Hilton Hotel & Casino Colon Guayaquil : hoteli blizu, fotografije, adresa, Еквадор plan, blizu, rezervacija\nHilton Hotel & Casino Colon Guayaquil (Еквадор)\nAdresa: Avenida Francisco de Orellana\nStil ovog hotela kategorije pet zvezdica je Luksuzan za grad Guayaquil. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Poslovni centar, Perionica, BNastavakesplatan parking, Klimatizovano. Na 10 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Av. Francisco de Orellana Mz 111 sa pozicijom sever za grad Guayaquil, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: konferencijske sale.Ima brzu internet konekciju.Deo je lanca Hilton Hotels.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nStil hotela Dreamkapture Hostel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Juan Sixto Bernal, Etapa 12, mz Nastavak2 villa 21, a pozicija mu je sever za grad Guayaquil. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Guayaquil. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 8 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Cdla. Alborada, 9nNastavaka. Etapa, Mz 935, Solar 8 sa pozicijom sever za grad Guayaquil, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je sever za grad Guayaquil, a nalazi se u ulici Enrique de Gran Ruiz M2, na samo 10 minuta kolima od centra grada.U hotelu Hotel Corona Real pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.Nastavaka.. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Sakrijte\nStil hotela Tabuba Guest House je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Sauces 2 Mz f112 villa 109 sa pozicijom severoisNastavaktok za grad Guayaquil, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Sakrijte


Milanović: Čuo sam se sa premijerom, sazvat ćemo Vijeće za nacionalnu sigurnost\nSASTANAK Predsjednik Hrvatske nakon razgovora s austrijskim kolegom\nOvo što gledamo je, kako je kazao, politička borba i manipuliranje ljudima\nSASTANAK Milanović: Čuo sam se sa premijerom, sazvat ćemo Vijeće za nacionalnu sigurnost\nMali broj migranata uspjet će se probiti do Evrope, a tenzije po tom pitanju smirit će se u narednim danima, rekao je predsjednik Hrvatske Zoran Milanović nakon susreta s austrijskim kolegom Aleksanderom fon der Belenom (Alexander Van der Bellen).\n- Upravo zbog onoga što smo kao Evropa prošli prije nepunih pet godina i onoga što je učinjeno u međuvremenu, nemoguće je da se ponovi takav izbjeglički val, naprosto je fizički nemoguće - rekao je Milanović u Beču referirajući se na 2015. godinu, kada je u Evropu s Bliskog istoka stiglo više od milion ljudi.\nOvo što gledamo je, kako je kazao, politička borba i manipuliranje ljudima. On smatra da će se mali broj ljudi probiti kroz barijere te da će se tenzije za nekoliko dana smiriti.\nMilanović i Fon der Balen\n- Ja ću svaki put kad govorim voditi računa o tome da se o tim ljudima, čak i onda kad se njima manipulira, govori, prije svega, kao o ljudskim bićima. To su ljudske sudbine - dodao je hrvatski predsjednik koji je 2015., u vrijeme izbjegličke krize, bio na funkciji premijera.\nMilanović ocjenjuje kako su se u tom razdoblju "neke lekcije morale usvojiti" te da danas, naprosto, ne odgovara istini da su migranti koji su trenutno u Turskoj, životno ugroženi, a ističe da su pravila međunarodnog humanitarnog prava ipak pravila.\n- Čuo sam se sa premijerom, on i ministar unutrašnjih poslova ići će u Grčku. Sazvat ćemo ovih dana Vijeće za nacionalnu sigurnost radi svih odluka koje treba potencijalno donijeti. Moja procjena je da nije ništa slično onome iz 2015., ali moramo biti pripremljeni - rekao je Milanović.\n19.02.2020 u 20:09\nZoran Milanović Alexander Van der Bellen Hrvatska Austrija MIgranti Grčka


Haradinaj: Vučić se plaši moje pobjede | N1 BA\n04.10.2019. |07:24 |\nKandidat za premijera Ramuš Haradinaj u četvrtak uvečer se, noseći tradicionalnu albansku kapu, keče, na glavi, obratio simpatizerima stranke, koji su bili također sa prepoznatljivim bijelim kapicama, na glavnom mitingu u prištinskoj dvorani "1. oktobar", piše Ljajmi.\n"Vučiću nije samo do takse kada kaže da je sve propalo ako na ovim izborima pobijedi Haradinaj. Vidio je da ne samo da smo pojačali taksu, nego smo ojačali pravnu državu i vladavinu zakona, sada imamo vlast i na sjeveru, gdje policajci više ne odlaze helikopterom, nego putem, onako kako treba", kazao je lider Alijanse za budućnost Kosova, prenosi Kosovo onlajn.\n"Hoću da vas podsjetim da je nekada bilo opasno izaći van kuće sa ovom kapom na glavi, jer ovdje ima onih koji znaju da se nije smjelo izaći sa plisom na glavi", rekao je Haradinaj.\nRamuš Haradinaj Kosovo Aleksandar Vučić\nsvaka čast za autentičnost. podrška Haradinaju


Kako je avion ruskog predsjednika jedva sletio na aerodrom u Biškeku? (VIDEO)\n02/12/2019 | 16:42 ⇒ 18:31 | Izvor: sputniknews.com\nAvion ruskog predsjednika Vladimira Putina prije nekoliko dana jedva je sletio na aerodrom u Biškeku zbog guste magle, otkrili su piloti predsjedničkog aviona u emisiji televizije Rusija 24.\nAvion Ruske federacije (foto: Sputnik / Alekseй Nikolьskiй)\nPutin je 28. novembra boravio u prestonici Kirgizije na sastanku Organizacije Ugovora o kolektivnoj bezbednosti (ODKB), a piloti su otkrili da su problemi počeli ubrzo poslije poletanja sa aerodroma u Sankt Peterburgu.\n- Tokom jednog dijela puta kontrolu smo uspostavili uz pomoć noutbuka, a prilikom sletanja pista se nije nazirala - rekao je jedan od pilota.\nMeđutim, iskusna posada sve odluke o sletanju doneijla je trezveno i nije bilo nikakvog rizika po Putina i druge putnike.\nЈednodnevni skup ODKB održan je 28. novembra i na njemu je potpisano 15 dokumenata, a diskutovalo se o čitavom nizu tema - o sprečavanju prodora terorista iz Sirije, bezbjednosnoj situaciji u svijetu, jačanju međunarodnog autoriteta ODKB i drugim.


Reforma fiskalnog sistema i primena novih poreskih zakona\nNa vanrednom zasedanju Narodne skupštine Republike Srbije od 25.09.2012. godine, po hitnom postupku usvojen je paket poreskih zakona u kojima se značajan broj odredbi primenjuje od 01.10.2012. godine, dok ostali deo se primenjuje od 01.01.2013. godine.\nZbog vrlo kratkog roka za primenu pojedinih zakonskih rešenja odlučili smo da damo određena uputstva za njihovu primenu.\nUsvojeni su između ostalih, sledeći poreski zakoni:\n2. Zakon o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost;\n3. Zakon o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana;\n4. Zakon o izmenama i dopunama Zakona o akcizama;\n5. Zakon o izmenama i dopunama Zakona o duvanu;\n6. Zakon o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama;\n7. Zakon o izmenama i dopunama Zakona o fiskalnim kasama;\nUpućujemo na primenu odredbi koje se primenjuju od 01.10.2012. godine\n1. Izmene i dopune Zakona o porezu na dodatu vrednost\nPovećana je opšta stopa PDV sa 18% na 20%;\nPosebna stopa od 8% nije se menjala;\nPovećana je PDV nadoknada poljoprivrednicima sa 5% na 8%;\nUkinuta je mogućnost brisanja obveznika PDV-a po sili zakona na dan 31.12.2012. godine ako u 2012. godini i kasnije ostvari ukupan promet dobara i usluga manji od 2.000.000 dinara.\nNa dan 30.09.2012. godine (posle zatvaranja) ili na 01.10.2012. godine (pre otvaranja) maloprodajnog objrekta vrši se popis zatečenih zaliha koje se oporezuju po opštoj stopi, radi usklađenja ukalkulisanog PDV-a u maloprodajnim cenama sa povećanom stopom.\nObveznik može odlučiti da poveća cene zbog povećanja poreske stope ili da zadrži postojeće cene. Ako povećanje vrši u visini povećanja poreske stope, na postojeće cene može primeniti koeficijent za preračun 1,0169492 .Preračunata stopa za opštu stopu od 20% iznosi 16,6667%.\nMaloprodajni objekti obavezni su da u memoriji fiskalne kase izvrše odgovarajuća prilagođavanja, odnosno usklađivanje sa povećanom stopom PDV (koju vrši ovlašćeni serviser ili obveznik ako je osposobljen za ove poslove), takođe na dan 30.09.; odnosno 01.10.2012. godine ,da u fiskalnim računima počev od 01.10.2012. godine iskazuju promet dobara po opštoj stopi od 20%.\nKorisnici programa „Orion“ moraju da izvrše promenu stope tarifne grupe „T1“ (Promet dobara po opštoj stopi) na 20%. Ispravke svih dokumenata koji su urađeni pre 01.10.2012. godine, mogu vršiti samo ovlašćena lica koja znaju postupak, kako ne bi došlo do pogrešnog iskazivanja PDV.\nPDV nadoknada poljoprivrednicima\nPoljoprivrednicima se smatraju fizička lica koji su obveznici poreza na dohodak građana na prihode od poljoprivrede i šumarstva na osnovu katastarskog prihoda i fizička lica koja su nosioci poljoprivrednog gazdinstva upisani u registru poljoprivrednih gazdinstva.\nPovećana je stopa PDV nadoknade sa 5% na 8% i propisana obaveza plaćanja isključivo na tekući račun ili račun štednje poljoprivrednika, ukinuta je mogućnost plaćanja u gotovom novcu.\nObveznik PDV, obavezan je da obračuna nadoknadu po stopi od 8% na vrednost primljenih dobara i usluga, o čemu izdaje dokument za obračun (priznanicu), pri čemu može da ostvari pravo na odbitak predhodnog poreza ako je ukupnu obavezu za PDV uplatio na gore navedeni način.\n2. Izmene i dopune Zakona o porezu na dohodak građana\nPovećana je stopa na prihode od kapitala sa 10% na 15%\nOva promena odnosi se na sve prihode od kapitala, pa tako i na isplate udela u dobiti odnosno dividendi. Primena izmenjene stope stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku RS“.\n3. Izmene i dopune Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji\nU nadležnost Poreske uprave prešli su poslovi iz oblasti deviznog poslovanja koje je do sada obavljao Devizni inspektorat.\n4. Izmene i dopune Zakona o fiskalnim kasama\nUkinuta je obaveza izricanja zaštitne mere zabrane obavljanja delatnosti obveznika u određenim situacijama, i to:\nU slučaju kada obveznik u maloprodajnom objektu posjeduje pored fiskalne kase i registar kasu, u ovom slučaju će se oduzimati registar kasa i pokretaće se postupak za utvrđivanje prekršajne odgovornosti.\nZa sve ostale nepravilnosti u evidentiranju prodaje kroz fiskalnu kasu pokretaće se postupak za utvrđivanje prekršajne odgovornosti.


Festival DEV9T ~ Mreza Kreativnih Ljudi\n20.1.16 desavanja, filmovi, izlozbe, koncerti muzika, performans, predstave No comments\nDKSG (Dom kulture „Studentski grad“) biće domaćin zimskoj, mini verziji, umetničkog događaja Dev9t, koji je ujedno i uvertira za sve ono što nas čeka u 2016. godini. U Domu kulture „Studentski grad“, od 22. do 24. januara biće održan niz kulturno-umetničkih događaja. Izložbe, performansi, predstave, projekcije filmova, koncerti – sve ovo biće na trodnevnom repertoaru, kao rezultat saradnje Dev9t i DKSG.\nDEV9T u DKSG počinje izradom skulpture „Zarobljen u mreži“, autora Argona Razzija, koja govori o povezanosti čoveka i moderne tehnologije, a čije je svečano prikazivanje zakazano za 24. januar. Proces izrade skulpture posetioci će moći pratiti sve vreme, zato što Dev9t podržava brisanje granica između umetnika i publike i smatra da svi treba da budu deo kretivnog čina. Publika će između ostalih imati priliku da vidi radove i performanse cirkuske trupe Cirkusfera, Viktora Kissa, Arpada Slančika, Iskaza, Ne Tamo, One Two Free, Ružice Milovanović, Aleksandra Jovkovića, Arteza, Ragea, Zeza, Đurađa Stevanovića, Alesa, ali i da se oproba u hodanju na štulama, akrobacijama sa vatrom, crtanju stripa i grafita. Pošto deca u nama nikada ne spavaju - spremite autiće, zagrejte prstiće jer vas očekuje igra iz detinjstva 1,2,3 na novoj Dev9t stazi!\nPodsećamo, prvi Dev9t je nastao kao potreba umetnika da se predstavi na zanimljiv način svakodnevnom čoveku i skrene pažnju društvu na to da je kreativan način razmišljanja i kontinuirano stvaralaštvo potreba, ne samo umetnika, nego svakog čoveka ponaosob. Prve godine delovanja, 2015. Dev9t je okupio preko 500 umetnika i za sedam dana ga je posetilo 15.000 ljudi. Ove godine festival će dobiti internacionalni karakter. Dev9t pruža mogućnost i podršku da umetnik bez predrasuda, ogoljen, dođe i izrazi se na najbolji način i poziva sve posetioce da budu deo šarenog, kolektivnog umetničkog čina. Tako će biti i u DKSG-u od 22. do 24. januara.


U Narodnoj biblioteci promovisan časopis „Srpski pregled“ | Hercegovina Press\nU Narodnoj biblioteci promovisan časopis „Srpski pregled“\nU Narodnoj biblioteci Trebinje promovisan je treći broj časopisa za filozofiju, filologiju, književnost i umjetnost „Srpski pregled“. Urednik časopisa prof. dr Duško Pevulja rekao je da je posljednji broj u znaku šezdesete godišnjice od smrti Slobodana Jovanovića, jednog od najznačajnijih srpskih intelektualaca 20. vijeka.\nOn je istakao da je „Srpski pregled“ mlad časopis, utemeljen prije dvije godine, dok je časopis pod imenom „Srpski pregled“ izlazio još 1895. godine, kao preteča časopisa koji će obilježiti epohu moderne u srpskoj književnosti – mostarske „Zore“ i „Srpskog književnog glasnika“, a njegov utemeljivač bio je jedan od najvećih srpskih književnih istoričara i proučavalaca književnosti Ljubomir Nedić.


OBAVEŠTENJE. Obaveštavamo sve klubove da su tereni i trening centar Paintball saveza Srbije na Zvezdari u ul. Veljka Dugoševića prestali sa radin zbog izgradnje novog objekta na pomenutoj lokaciji.\nTERENI KOJI SE MOGU KORISTITI ZA TRENING I REKREATIVNE SVRHE SE SADA NALAZE NA DVE LOKACIJE:\nBEČMEN ul. Nikole Tesle 18\tSAVA MALA ul. Bara Venecija 24\n- Takmičarski teren\t- Urbani teren\n- Šumski teren\t- Team building programi\nOdmah pored ovog jedinstvenog kompleksa Paintball Savez Srbije poseduje i takmičarski AIR BALL teren. Ovakvi tereni su standardizovani od strane Svetske Paintball Federacije i samo na njima se mogu održavati zvanični turniri. Ovaj teren je mobilan što znači da se naduvava vazduhom tako da ga je moguće postaviti I montirati na bilo kojoj lokaciji u roku od sat vremena. Radi treninga i škole paintball-a ovaj mobilni teren je postavljen na travnatoj površini 40x50 m koji se nalazi odmah pored kompleksa zgrada na kojima se održavaju scenario igre.\nRekreacija i termini\nZa rekreativce i one koji žele da se oprobaju u paintball-u naši tereni su na raspolaganju 7 dana u nedelji . Dovoljno je da sakupite ekipu od minimum 6 ljudi (3na3) pozovete naše telefone 063 7790001 ili e-mail Ova adresa je zaštićena od robota. Potreban vam je Java-skripta da bi ste je videli. i zakažete vaš termin za paintball. Opremu ćete dobiti potpuno besplatno samo ćete platiti kuglice koje potrošite.


RTS :: Čileanac Eksekjel: Nikad dosta Srbije\nVesti Čileanac Eksekjel: Nikad dosta Srbije\nsubota, 08. avg 2020, 09:52 -> 10:46\nČileanac Eksekjel: Nikad dosta Srbije\nČileanac Eksjekel Videla već godinu i po dana putuje Srbijom. Očaran je našim gostoljubivim narodom i divnom prirodom. Ovih dana bio je u selu Grabovica kod Gornjeg Milanovca, gde ga je ugostila porodica Nedeljković.\nPitali smo Eksekjela za dalje planove.\n"Moji planovi su, naravno, da istražujem Srbiju iz drugog ugla, iz ugla jednog Čileanaca koji je stigao bukvalno sa kraja sveta.\nMoja putovanja po Srbiji su povezana sa jednom velikom odlukom koju sam doneo u prošlosti. Počeo sam da istražujem Srbiju zbog moje avanturističke duše. U to vreme malo sam znao o Srbiji i nikad nisam mogao da pretpostavim da bih se toliko zaljubio u njenu prirodu, kulturu, gostoprimstvo, koje ima srpski narod. Toliko, da živim ovde već godinu i po dana i nemam plan da se vratim.\nSrbija je neverovatna što se tiče istorije, naroda i prirode. Putovao sam od Bačke Palanke do Zaječara, od Subotice do srca Srbije - Kosovo na jugu i sve ove destinacije su bile neverovatne, jer sam putujući naučio više o Srbiji. Planiram da nastavim da istražujem i upoznam više lokalnih ljudi i naravno, da pokažem lepote Srbije Čileancima i ostalom hispanskom svetu", kaže Eksekjel za RTS.


Muftija vs. Pravosudje - Novi Pazar - Otvoreni Forum - Novi Pazar\njuce sam cuo od prijatelja iz pazara dok pricasmo da je muftija u jednom listu obelodanio korupciju koja se dogadja u pazarskom sudstvu.sudije koji primaju mito i imaju tarife i imaju advokate sa kojima saradjuju.ako neko zna vise o tome i u kojim dnevnim novinama je taj clanak/intervju objavljen nek postira nesto vise o tome.hvala.muftija svaka cast za ovo (o)\nTacno je dragi prijatelju da je Muftija to objelodanio ali kao i u svemu drugom on ni tu nije dao nikakve dokaze, zbog toga je nasa islamska zajednica jos jednom pokazala da se ponajmanje bavi onim zbog cega je i osnovana a kao odgovor tome je i kolektivna optuznica zaposlenih u Novopazarskom pravosudju protiv Muftije...Ako Muftija ne bude imao dokaze islamska zajednica ce biti uvucena u nesto sa cime ne treba da ima posla.\nJa sam iskreno cijenio rad Muamera Zukorlica ali u zadnje vrijeme se pitam za koga radi taj covjek i kakvi su mu zaista ciljevi. Inshallah da se varam..\nNesto ne znam otkud ti to da ne treba mesihat da se bavim onim sto direktnih posledica ima na nas kao stanovnistvo (u jurisdikciji mesihata). Istina da je tim trebala vise da se pozabavi politicka vlast, ali kad vec nije neko je morao... a dakako da je to u nasim interesima... ja ne bih spekulisao vec bih rekao da tu muftija radi za nas. A veruj mi zambace to nije tako tesko dokazat ukoliko ima svedoka.. a materijalni dokazi normalno da ne postoje. A znas kako dobiti svedoka? Bas jedino ovako kako sad moze da krene.. Sud pritisne muftiju da da dokaze i satera ga u cosak -- narodu se to ne svidi i dignu se svi oni koji znaju (a znaju naravno mnogi) o tome i Bogami i krenu da svedoce. Sud normalno da pravne metode poznaje ali svakom sudu sud moze da se dosudi . Ovde se posmatra nesto sustinski i ovde se nesto treba okarakterisati po bitnosti dela a ne po pravnoj (ovosvetskoj) ispravnosti istog. Svi bi mi morali zajedno, i svako ponaosob, da se borimo protiv toga jer mi smo ti koji to dozvoljavamo da prolazi. A muftiji svaka cast sto je to pokrenuo... SVAKA CAST!!! (o)\nMuftija sandzacki Muamer ef. Zukorlic\nDrzava treba da bude svesna duhovnih potreba gradjana, ali sve mora biti u zakonskim okvirima: sandzacki muftija Muamer Zukorlic\npravosudje je korumpirano od cistacice pa do predsednika okruznog suda u pazaru. ja se uverio licno i personalno\nNedjelja, 15. Februar 2004\nBice bolje o|\n...da je muftija u jednom listu obelodanio korupciju koja se dogadja u pazarskom sudstvu...\nPozdrav svima. Interesantna tema. Vido sam nekoliko letecih komentara, ali niko da navede u kojem je listu izaso taj intervju.\nZUKORLIC I KALACC KRITIKUJU STOJANOVICA\n- Sandzazccki muftija Muamer Zukorlich I predsednik crnogorske opsstine Rozzaje Nusret Kalacc ocenili su da je direktor Vojnobezbednosne agencije pukovnik Momir Stojanovich u vezi sa Sandzzakom izneo "najmanje istina, nekoliko poluistina i najvisse neistina".\nMuftija Zukorlich je u programu novopazarskog radija Sto plus izjavio da "u okviru IVZ nema parareligisjkih organizacija", dok je predsednik SO Rozzaje Nusret Kalacc decidno saopsstio da vlasti u Crnoj Gori "nemaju saznanja o pokussajima stvaranja zelene transvezale".\nObojica su ocenili da je recc o smissljenom pokussaju, "lansiranom u vreme proslave Kurban-bajrama", uznemirenja muslimana i bossnjaccke manjine.\nZukorlich je pojasnio da od 90-tih godina muslimani i Islamska zajednica (IZ) Sandzzaka "u talasima" dospevaju na naslovne strane novina, i to samo u kontekstu terorizma, mudzzahedina ili tragedije na hadzzu.\n"Ove godine se desila tragedija na hadzzu. Tamo je bilo 300 gradjana Srbije, a drzzava ni jednom nije pokussala da sazna ssta je bilo sa njenim gradjanima, ili makar pozove Messihat, a mediji koriste termin 'stampedo'. To je odista ruzzan efekat", rekao je Zukorlich.\nNa pitanje ssta je istina u izjavi pukovnika Stojanovicha, on je rekao da je "istina da postoje ljudi koji drugaccije izgledaju, misle, pa mogu i veru da drugaccije dozzive".\n"To se vidi na ulici. Nose malo duzze brade, ili ssire nogavice. Medjutim, da li je to dovoljno da optuzzite nekoliko desetina ili visse ljudi, ceo narod, pa ccak i institucije za ekstermizam i nacionalizam", rekao je Zukorlich.\nOn je dodao da zbog takve istine, muslimani i Bossnjaci u Srbiji i Crnoj Gori neche prestati da trazze svoja verska i manjinska prava.\nOdbor za ljudska prava Raske oblasti ocenio je u saopstenju za javnost da se u Novom Pazaru vdi medijska hajka protiv pukovnika Momira Stojanovicha, VBA i protiv ministra odbrane Borisa Tadica.\nOdbor ocenjuje da hajku vode Ljajicheva SDP, Ugljaninova SDA Sandzaka, Stranka za Sandzak i Islamska zajednica Sandzaka.\nU saopstenju Odbora se navodi da je istina da se u Novom Pazaru mogu primetiti pripadnici islamske ekstremisticcke organizacije Vehabija koji su upadnljivi zbog svog izgleda i naccina oblaccenja.\nOdbor za ljudska prava Rasske oblasti izrazzava "podrssku drzavnim institucijama u borbi protiv terorizma" i zabrinutost "zbog prikrivanja istine o stvarnoj situaciji u Novom Pazaru i podruccju Rasske oblasti od stranke pojedinih bosnjackih politickih partija".\nNusret Kalacc smatra takodje da je tokom vissegodissnje karijere politiccara bio svedok niz smissljeno lansiranih neistina, koje njega ne iznenadjuju, "ali iznenadjuju gradjane", jer im se pripisuje epitet opasnosti po drzzavu.\n"CCak i da je sve istina, a ponavljam da nije, to ne predstavlja opasnost za drzzavu, i trebalo bi zajedno sa relevantnim cciniocima da se ressava problem", rekao je predsednik SO Rozaje Nusret Kalacc.\nPrema njegovim reccima, znaccajan broj crnogorskih intelektualaca je vech adekvatno reagovao,\n" Mi (Demokratska partija socijalista) imamo poslanike u skupsstini Crne Gore. 16. februara zajedniccki chemo staviti pitanje na dnevni red i trazziti da se ispita aiutenticcnost i utvrdi odgovornost svakoga pojedinaccno", rekao je Kalacc.\nMuftija Zukorlich je izjavio da zbog proslave Bajrama Islamska zajednica nije bila u prilici da "zauzme stav" i dodao da che u najvissim forumima Zajednice uskoro o tome razgovarati, dok che on (muftija) trazziti pojassnjenje od ministra odbrane BorisaTadicha. (kraj / ehl)\nima i josh ovo:\nZUKORLIC: NEZADOVOLJSTVO IZ\nNOVI PAZAR ( Sanapress)\n- Islamska zajednica Sandzaka je nezadovoljna jer skolski programi u udzebnnicima islamI muslimane predstavljaju negativno, neadekvatno Ili nekorektno, rekao je muftija sandzacki Muamer ef. Zukorlic.\nOn je istakao da je "bilo nekih korekcija u poslednjim udzebnicima", ali da to nije dovoljno.\n"Kulminacija probla u skoslom sistemu jeste koncept skolske slave. Cinjenica je da uvodjenje skolske slave jeste uvodjenje pravoslavlja u skole. To je neprihvaltjivo I sa time se nechemo saglasiti. Mi ne umanjujemo znacaj I vrednost Svetog Save u istoriji srpskog naroda, ali je cinjenica da pristupom obiljezavanja skoleske slave dolazi do sukobljavanja sa elementanim nacelom da su vera I drzava odvojene", rekao je muftija sandzacki.\n"Vere treba da budu jednake I ne treba da postoji drzavna religija, a danas imamo situaciju da je pravoslavlje zauzelo mesto marksizma u skolama", rekao je Zukorlic.\n(kraj / ehl)\na oko pravosudja nesto direktno nemogu da nadjem\nPokretac teme nam se ucutao. Nacuo je nesto, i pokrenuo je temu. Postovanje o|\npauk nisam nacuo nego sam siguran.taj je intervju sa muftijom objavljan u novinama.procitaj gore postove pa ce ti biti jasno da nije "rekla-kazala".nema potrebe znaci da bandas glavom


Klinika Kostic – Klinika Kostić | Blog\nAutor: Klinika Kostic\n9 Marta, 2021 Klinika Kostic\nRadno iskustvo: JZU Dom zdravlja Banja Luka, Služba hitne medicinske pomoći, 12/1999 – 12/2001 Klinički centar Banja Luka, Klinika za opštu i abdominalnu hirurgiju, 12/2001 – 05/2008 Univerzitetski klinički centar Banja Luka, Centar za dojku, 06/2008 – i sada Odlukom Senata Univerziteta u Banjoj Luci (09/2008) biran u zvanje asistenta na Medicinskom fakultetu, uža naučna oblast Hirurgija, 2008 – 2012. Odlukom Senata Univerziteta u Banjoj Luci (06/2018) biran u zvanje višeg asistenta na Medicinskom fakultetu, uža naučna oblast Hirurgija, 2018…\n22 Novembra, 2019 Klinika Kostic\n1. Name, father's name and surname: Goranka, Georgije, Spanovic 2. Birth date and place, address: 17. 06. 1965. Zagreb, Croatia; Augusta Cesarca 5/19, Novi Sad, Serbia 3. Years of admission to studies, and completion: 1985; April 1991. 4. Faculty and University: Medical University of Zagreb, Croatia 5. Years of admission to studies, and completion of specialization studies (area), faculty/university: 1993. – 1998. Pediatric specialization. Medical University in Novi Sad, Serbia. Pediatric cardiology Specialization (narrow): 2000-2002, Medical University, Belgrade. 6. Year…\n24 Oktobra, 2019 Klinika Kostic\nIme i prezime: Tatjana Drljača Datum rođenja: 20.08.1977. Adresa stanovanja: Svetozara Markovića 5b, Banja Luka Kontakt telefon: +387 51 491 999 Zvanje: Specijalista interne medicine, supspecijalista hematolog Ustanova: Univerzitetski Klinički centar Republike Srpske Trenutna pozicija: Supspecijalista hematolog na odjeljenju hematologije Dosadašnje radno iskustvo: Zaposlena u Univerzitetskom Kliničkom centru Republike Srpske od 2007-2010 kao doktor medicine sekundarac na odjeljenju hemtologije; 2008-2010 asisent na predmetu zdravstvena njega Medicinski fakultet u Banja Luci 2008-2010 asistent na predmetu fiziologija, panevropski univerzitet Apeiron, Banja…\nDr Nikica (Mirko) Grubor rođen je u Drvaru. Zaposlen je na Prvoj hirurškoj klinici Instituta za bolesti Digestivnog sistema KCS i kao docent na Katedri predmeta Hirurgija sa anesteziologijom, Medicinskog fakulteta u Beogradu (nastavna baza Klinika za digestivnu hirurgiju – Prva Hirurška klinika). Osnovne studije Medicinski fakultet završio je na Univerzitetu u Sarajevu, a specijalizirao Opštu hirurgiju na Prvoj hirurškoj klinici Kliničkog centra Srbije u Beogradu. Specijalistički ispit iz opšte hirurgije, sa odličnim uspehom položio je. na…\n11 Juna, 2019 Klinika Kostic\nRođen 1971 god u Beogradu. Medicinski fakultet završava u Banja Luci. Od 2003 u stalnom radnom odnosu u UKC Republike Srpske gdje je i danas zaposlen. 2010 polaže specijalistički ispit na Medicinskom fakultetu u Banja Luci odličnim uspehom. Učesnik mnogobrojnih domaćih i međunarodnih kongresa, simpozijuma i work shop-va,te autor i saradnik na izradi mnogih naučnih radova. Trenutno na doktorskim studijama na Medicinskom fakultetu u Banja Luci. Bavi se svim oblastima plastične, rekonstruktivne, estetske i kozmetike hirurgije.\nPulmologija Pojam pulmologija potiče iz latinskog jezika i označava granu medicine koja je specijalizovana za bolesti pluća i disajnih organa. Po definiciji pulmologija se bavi dijagnostikovanjem, prevencijom i liječenjem svih plućnih bolesti. U te bolesti spadaju sve vrste upala pluća, astma, bronhitis, tuberkuloza, glivična oboljenja, emfizem pluća, plućna embolija, infrakt pluća, sarkrodioza, fibroze, manifestacije sistemskih bolesti veziva na pluća i maligna unutar grudnog koša. Specijalista koji se bavi bolestima disajnih organa naziva se pulmolog/pneumoftiziolog. Pulmološka ambulanta /Prof.dr Mirko Stanetić/ Pulmološka oboljenja…\n22 Februara, 2019 Klinika Kostic\nWeb stranica: www.drvukanic.rs Драган Вуканић је рођен 16.04.1956. г. у Андријевици, Црна Гора, од оца Вучића Обрадова и мајке Мирославе рођ. Миленковић. Магистар медицинских наука, асистент на Медицинском факултету у Београду, примаријус, специјалиста дечје хирургије и субспецијалиста дечје урологије. Запослен на Универзитетској дечјој клиинци у Београду. Медицински факултет Универзитета у Београду завршио 1981. г., са оценом 8.66. Специјалистичке студије завршио 1985. г. Магистрирао је на Медицинском факултету у Београду 11. 1. 1999. године из области неонаталне хирургије са…\nEstetska hirurgija – Mr sci med. Martić dr Stevo\n6 Februara, 2019 Klinika Kostic\nOrdinira Mr sci med. Martić dr Stevo Martić dr Stevo rođen je 13. 06. 1967. godine u Glamoču. Medicinski fakultet završio je 21. 02. 1992. godine u Sarajevu, a specijalizaciju iz plastične, rekonstruktivne i estetske hirurgije završio je sa odličnim uspjehom na Vojno-medicinskoj Akademiji u Beogradu 1997. godine. Magistarski rad odbranio je na VMA 2000. godine. Radio je u Kliničko-bolničkom centru Banja Luka, odjel za plastično-rekonstruktivnu hirurgiju od 1992. do 2001. godine, a na VMA, Klinici za plastičnu hirurgiju i…\nMr sc. med Aleksandra Aleksić\nBiografski podaci Diplomirala je na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci 1998. Godine. U periodu od 1998. do 2002. godine radila je kao ljekar opšte prakse. U periodu od 2002. godine do 2006. godine je zaposlena u Klinici za bolesti uha, grla i nosa, Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske, Banja Luka. Specijalistički ispit iz Otorinolaringologije je položila 2006. godine na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci i od tada do danas je zaposlena na radnom mjestu ljekara specijaliste otorinolaringologije. Supspecijalistički staž…\nObavještenje: prim. dr sc. med. Dejan Ilinčić i prof. dr Vladan Živaljević\n30 Novembra, 2018 Klinika Kostic\nPoštovani, prim. dr sc. med. Dejan Ilinčić, specijalista grudne i endokrine hirurgije i prof. dr Vladan Živaljević, specijalista opšte i endokrine hirurgije, ordiniraju u našoj ustanovi u petak i subotu 14. i 15.12.2018. godine. Svi zainteresovani za preglede mogu se najaviti na broj telefona 051/491-999 svakim danom od 08-16 h.


RTS :: Đorđević za RTS: Amerikanci? Ako se susretnemo, nek im je bog u pomoći...\nOrlovi Đorđević za RTS: Amerikanci? Ako se susretnemo, nek im je bog u pomoći...\nčetvrtak, 08. avg 2019, 19:26 -> 14:39\nĐorđević za RTS: Amerikanci? Ako se susretnemo, nek im je bog u pomoći...\nSelektor Srbije Aleksandar Đorđević rekao je gostujući u Dnevniku RTS-a da mu nikada nije lako kada mora da skraćuje spisak igrača, ali da to ne znači da ti momci više nisu deo reprezentacije. Đorđević je naveo i da nezadovoljstvo posle pripremne utakmice sa Finskom nije loš znak jer postoji vreme da se greške isprave.\nSelektor je tokom dana saopštio da je skratio spisak igrača za predstojeće Svetsko prvenstvo u Kini – sa istog su otpali Dejan Todorović, Aleksa Avramović i Nikola Jovanović.\nTrenutno se 14 igrača bori za mesto u timu za Mundobasket, dok će konačan spisak od 12 učesnika biti objavljen neposredno pred put u Kinu.\n"Rekao bih da su prestali sa pripremama za ovu akciju, ne sviđa mi se reč 'otpali', zvuči malo grublje. Kada je izgovori čovek i kada kaže momcima da prestaje njihovo angažovanje, onda nije baš lepo. Mada, sva trojica su odradili sjajan posao i ja im se ovom prilikom lično zahvaljujem, kao i u ime svih nas ispred Saveza i reprezentativaca. Znali su da će biti samo na ovom početnom delu priprema. Bili su izuzetno profesionalni", rekao je Đorđević za RTS.\nNaš tim je u sredu savladao Finsku u Zrenjaninu rezultatom 95:75, a Sale je nakon tog susreta bio besan na igrače i kazao da "što pre moraju da spuste zadnjicu na zemlju".\n"Postoje neke stvari na koje čovek mora da obrati pažnju da u kontinuitetu stalno stavlja akcenat. Imamo pravila ne samo ponašanja, nego pristupu igri, treningu, obavezama koje bilo koji reprezentativac prihvati poziv i uđe u akciju mora da uradi do perfekcije. Znamo se već dugo, bolje je da sada budem nezadovoljan, nego kada sve to krene."\nSledeći protivnik je Litvanija koju dočekujemo u subotu u Areni.\n"Mislim da će to biti sjajna provera za nas, s obzirom na to da su se kasnije priključili igrači koji su imali ugovorne obaveze sa NBA klubovima. Za nas to neće biti prava slika forme, međutim mislim da smo veoma dobro radili na Kopaoniku... Litvanija je snažan protivnik i ekipa koja decenijama gradi igru na fizičkim duelima. Mislim da dolazi u pravom trenutku za nas, da nas 'dovati', što bi se reklo. Tim koji se sa velikim ponosom okrenula svojoj košarci."\nMundobasket u Kini na programu je od 31. avgusta do 15. septembra, a "Orlovi" igraju u grupi D sa Angolom, Filipinima i Italijom sa kojom će tokom priprema odigrati i dve utakmice.\nĐorđević je naveo da se u takvim susretima "kriju karte" i čuvaju aduti za prvenstvo, ali da će one biti odlične provere jer će biti priključeni i ostali igrači koji nedostaju.\nZa kraj, neizbežno je bilo pitanje o selekciji Sjedinjenih Američkih Država, koja ide u oslabljenom sastavu zbog brojnih otkaza.\n"Što bi se reklo, dobrodošli u klub (welcome to the club). To se i nama dešavalo mnogih godina do sada. Uopšte ne razmišljamo o njima, ja razmišljam o svim drugim reprezentacijama, osim o Americi."\nĐorđeviću su pažnju privukli neki timovi koji su u senci.\n"Razmišljam o nekim reprezentacijama koje se ne pominju do sada kao kandidati za medalje i dobar rezultat, poput Nemačke koja poslednjih godina i te kako diže reprezentativne uspehe. Imali smo priliku da dva puta igramo protiv njih u kvalifikacijama, oba meča izgubili. Grčka, Rusija, sa kojom smo imali jako teško polufinale prošle godine... Da ne pominjem i Francusku koja opet dolazi u fantastičnom sastavu. Argentinu, Kanadu, Brazil, Španiju...", naveo je selektor i dodao:\n"Nemojte uopšte da razmišljate o Amerikancima i, ako mogu prvi put da kažem, pustimo njih nek igraju svoju košarku, mi ćemo našu. Pa, ako se susretnemo, nek im je bog u pomoći", zaključio je Đorđević za RTS.\n(petak, 09. avg 2019, 10:29) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 09. avg 2019, 00:50) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 09. avg 2019, 00:08) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 08. avg 2019, 22:59) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 08. avg 2019, 22:34) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 08. avg 2019, 22:33) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 08. avg 2019, 21:56) - anonymous [neregistrovani]


Značaj regrutacije i selekcije u kompanijama « Merit Plan\nKoliko puta ste do sada čuli priču o menadžeru koji je doživeo neuspeh i ako je sve ispravno uradio: pripremio izvanredne planove, napravio jasne organizacione ciljeve, postavio savremene montažne linije, koristio napredne sisteme za kontrolu računovodstva, zato što je zaposlio pogrešne ljude. S druge strane, postoje menadžeri koji su bili uspešni čak i ako nisu imali odgovarajuće planove ili kontrolu. Oni su bili uspešni zato što su znali da zaposle i angažuju prave ljude za prave poslove i da ih zatim motivišu, ocene i unaprede. Sam proces pronalaženja odgovarajućih kandidata je često i vremenski i troškovno zahtevan proces, ali troškovi izbora pogrešnog kandidata su uvek mnogosturko veći.\nDefininisanje opisa posla, profi la zaposlenog i privlačenje potencijalnih kandidata\nCeo proces regrutacije i selekcije se odvija kroz nekoliko faza. Kada se utvrdi potreba za izborom kandidata za upražnjeno ili novootvoreno radno mesto u kompaniji, polazna tačka je definisanje opisa posla. To je pisani dokument koji sadrži podatke o nazivu radnog mesta, dužnostima i odgovornostima na tom konkretnom radnom mestu, očekivanim rezultatima, svrsi posla u kontekstu cele organizacije, podatke o tome kome odgovara i za koga je zadužena osoba na tom radnom mestu. Zatim je potrebno utvrditi željeni profesionalni i psihološki profil zaposlenog na tom konkretnom radnom mestu, koji nam pomaže da definišemo neophodne kompetence pri izboru kandidata. Profesionalni profil se odnosi na odgovarajuća znanja i veštine dok pod psihološkim profilom podrazumevamo karakteristike ličnosti, intelektualne sposobnosti, interesovanja i motivaciju. Sledeća faza je privlačenje potencijalnih kandidata. Nezavisno od toga da li se kompanija opredelila za traženja kandidata unutar same kompanije, putem oglasa u medijima, sajmova ili angažovanjem agencije, ciljevi uvek treba da budu isti: pronalaženje pravog kandidata i kreiranje pozitivnog imidža kompanije u javnosti.\nSloženost procesa selekcije zavisi od složenosti radnog mesta za koje se kandidat bira, kao i od ponude kandidata. Međutim, ni u jednoj situaciji izbora ne treba procesu selekcije pristupiti bez adekvatne pripreme i sistema. Racionalan pristup izboru pri zapošljavanju kandidata u razvijenim privredama pokazao je očiglednu prednost nad pristupom ‘od oka’, ili još gore odsustvom bilo kakave selekcije i ulaskom u organizaciju bez provere.\nPrijave kandidata stižu u formi CV ili standardizovanog upitnika koje pravi kompanija za konkretni slučaj i kojim može brže da dođe do relevantnijih podataka za odlučivanje o adekvatnosti kandidata. Na osnovu prikupljenih prijava, treba pristupiti procesu predselekcije. Predselekcija prijava podrazumeva vizuelnu i logičku kontrolu, kao i kontrolu po kriterijumima koji su definisani opisom posla i zahtevanim profilom za potencijalne kandidate. Posle obavljene predselekcije pristiglih prijava sledi sledeća faza. U zavisnosti od dostupnog vremenskog roka za selekciju, broja prijavljenih kandidata, planiranih troškova i sličnog, moguće je prvo obaviti testiranje, a zatim intervju ili obrnuto. Ili pak, prvo testirati kandidate, pa obaviti intervju, pa ih dodatno proveriti simuliranjem realnih situacija i rešavanjem konkretnih zadataka predviđenih za to radno mesto. Cilj je da se pre finalnog intervjua i na ovaj način, ukoliko je to potrebno, izvrši procenjivanje da li kandidati poseduju konkretne neophodne veštine za konkretno radno mesto.\nOd testova najčešće se koriste psihološki testovi ličnosti, testovi sposobnosti (intelektualnih i posebnih) kao i testovi za proveru kompetencija. Psihološkim testovima mogu rukovati samo psiholozi, što je uređeno Zakonom i kodeksom struke. Takođe, postoji opšta saglasnost da rezultat na jednom testu, sam po sebi nije dovoljan za predikciju, već se uvek kombinuje sa rezultatima na bateriji testova (grupa testova za istu svrhu) i sa podacima dobijenim primenom drugih selektivnih tehnika. Što se tiče testova za proveru kompetenci, oni se često koriste pri odabiru menadžera, ali i pri izboru nekih drugih zanimanja - bankarskih službenika, za administrativne radnike, informatičare i dr. Za određene poslove kao tehnika selekcije može se koristiti pismeni rad, tj. esej iz oblasti kojom će se baviti kandidat na tom radnom mestu za koje konkuriše ili primerci radova i portfolio kada se radi o kreativnim dostignućima, projektima i sličnom. Takođe, jedan od poznatijih i češće korišćenih testova za menadžere je test uzorka posla - ‘in basket’. Test se sprovodi tako što se unapred definišu tipični problemi sa kojima će se zaposleni na tom radnom mestu sretati (poslovni emailovi, odgovori na ponude, žalbe, ugovorne obaveze i drugi tipični poslovi). Zadaci se pišu na ceduljama i ubacuju u korpu (‘in basket’) iz koje je kandidati izvlače i pristupaju rešavanju (pre toga se kandidati pripreme i dostave sve relevantne informacije neophodne za rešavanje zadatih problema). Ovaj test se dokazao kao veoma efikasan i često je koriščen u praksi, kao jedna od tehnika za odabir iskusnih menadžera. U određenim slučajevima i upotreba Mernih centara (Assessment centres) je značajna i koristi se za procenu ponašanja kandidata. Uglavnom se tad koriste testovi uzorka posla i situacioni testovi, kao tehnika za procenu širokog obima karakteristika kandidata.\nIntervju, provera referenci i izbor kandidata\nIntervju se koristi se da se pribave informacije o kandidatu i provere kompetencije kandidata, da se daju informacije kandidatu o poslu i organizaciji i da se zatim po okončanju intervjua interpretiraju podaci koje je intervjuer dobio od kandidata tokom intervjua (kako bi se kasnije mogli uporediti sa podacima o ostalim kandidatima). Intervju u izvesnoj meri (ili potpuno) treba da bude struktuiran, a struktura pitanja po sadržaju treba da bude direktno povezana sa utvrđenim kompetencijama za konkretno radno mesto. Takođe, pre sprovođenja intervjua neophodno je utvrditi način merenja, već u prethodnim fazama definisnih kriterijuma, za konkretno radno mesto. Agencija koja vrši selekciju ili iskusni profesionalac u kompaniji već imaju razrađen sistem postavke efikasnog sistema indikatora i ‘merenja’ za svaku utvrđenu kompetenciju. Za kandidate koji su ušli u najuži izbor vrši se provera referenci koje je kandidat dostavio. Odluku o konačnom izboru kandidata donosi top menadžment ili lice na koje prenesu ovlašćenja. Neposredni rukovodilac trebalo bi da ima važnu ulogu u konačnom izboru kandidata jer je on taj koji će raditi sa novoizabranim ljudima, pa prema tome nije dobro da mu izbor kandidata bude nametnut. Pošto ste zaposlili prave ljude, sada slede novi zadaci - morate im pomoći da se oni uspešno prilagode novoj sredini, ali o tome više nekom drugom prilikom...\nObjavljeno feb 2011.