Telekomunikacije - STRUČNO-NAUČNI ČASOPIS REPUBLIČKE AGENCIJE ZA ELEKTRONSKE KOMUNIKACIJE | MR NENAD KOJIĆ, RADICA KOJIĆ, DOC. DR IRINI RELJIN, PROF. DR BRANIMIR RELJIN: SMS-WEB orijentisan servis za određivanje optimalne putanje zasnovan na Hopfildovoj neuralnoj mreži\nSrpski / Arhiva brojeva / TREĆI BROJ / MR NENAD KOJIĆ, RADICA KOJIĆ, DOC. DR IRINI RELJIN, PROF. DR BRANIMIR RELJIN: SMS-WEB orijentisan servis za određivanje optimalne putanje zasnovan na Hopfildovoj neuralnoj mreži\nSMS-WEB orijentisan servis za određivanje optimalne putanje zasnovan na Hopfildovoj neuralnoj mreži\nNenad Kojić, Radica Kojić, Irini Reljin, Branimir Reljin\nU radu je predložena struktura i način realizacije mogućeg SMS-Web orijentisanog servisa koji je namenjen za određivanje optimalne putanje između željenih lokacija. Realizacija je zasnovana na algoritmu sa Hopfildovom neuralnom mrežom. Kao ulazni parametri koriste se fizička udaljenost, kvalitet puta, zagušenja saobraćaja, usluge koje se nude na deonicama i iznenadne (neočekivane) pojave. Algoritam je skalabilan i dozvoljava proizvoljno proširenje broja i vrsta ulaznih parametara.\nSMS–Web oriented service for determining optimal travelling route between desired locations, is suggested. The realization is based on the algorithm using Hopfield neural network. Physical distances, the quality of road sections, traffic jams, services that are offered on the road sections, as well as some unexpected events, are used as input parameters. The algorithm is scalable and enables arbitrary extention of number and type of input parameters.\nKomercijalnom upotrebom GPS-a (Global Positioning System) i njegovom implementacijom kroz GPS navigatore, korisnici su dobili potpuno novi pristup putovanju, kada je reč o upotrebi motornih vozila ,. Nekadašnje papirne karte sada su zamenjene glasovnim navođenjem, i to na lokalnom jeziku za skoro sve zemlje sveta. Ovaj servis nudi svoje usluge besplatno, ali je neophodno kupiti uređaj i mape. Ono što predstavlja problem kod upotrebe GPS navigatora je potreba da se mape redovno ažuriraju i što je predložena putanja uvek isključivo na bazi najkraće putanje , . Često u realnom saobraćaju najkraća putanja nije i ona kojom će se najbrže stići, što predstavlja cilj svakog od vozača. Naime, uske ulice, saobraćajne gužve, zastoji ili blokade nameću potrebu da se putanja promeni. Svako odstupanje od predložene putanje kod GPS navigatora inicira rekalkulaciju rute. Preračunavanje rute je korisno ali bi, sa stanovišta vozača, bilo poželjno da se ova promena što pre uvrsti u računanje kako bi vozač unapred video varijante .\nU ovom radu se predlaže rešenje koje nudi automatizam u obračunu ruta, a samim tim i mogućnost da se dobije tačan skup informacija za svakog korisnika bez obzira na količinu informacija i brzinu kojom se one generišu.\nDa bi ovakav tip servisa bio svrsishodan, neophodno je naći rešenje koje od korisnika ne zahteva novu vrstu uređaja ili softvera, a može da bude dostupno u svakom trenutku. U tom cilju, u ovom radu se predlaže SMS (Short Message Service). Razlozi za ovaj izbor su više nego očigledni: veliki broj korisnika sa mobilnim telefonom, široka mreža pokrivenosti i dostupnosti, upotreba postojeće tehnologije, brzina u komunikaciji i sl.\nCilj servisa jeste da korisnik može u bilo kom trenutku da se obrati posebnoj aplikaciji (koja je realizovana kao web servis) i od nje zatražiti informacije o daljem toku puta, jednostavnim slanjem SMS-a. Parametri koje korisnik treba da pošalje su trenutna lokacija (grad) i željena destinacija. U ovom radu se koristi putna mreža Republike Srbije i mapa se posmatra na nivou međugradskih relacija. Korisnik šalje osnovnu poruku i, kao odgovor, dobija spisak gradova do zahtevane destinacije, sortiran po redosledu njihovih nailazaka. Odluka o putanji donosi se na osnovu pet različitih parametara. Ovakva multikriterijumska optimizacija ima za cilj da korisniku ponudi najbolje rešenje, zasnovano na aktuelnim podacima u saobraćaju, a sa ciljem najkraćeg vremena putovanja. Kao ulazni parametri za određivanje Pareto optimalne putanje koriste se: fizičko rastojanje (sa ciljem minimizacije), vrsta i kvalitet puta (u odnosu na kategorizaciju i realno stanje putne trase), gustina saobraćaja na deonicama, usluge (komercijalni objekti za pružanje prehrambenih, servisnih, šoping itd. usluga) i informacije o iznenadnim pojavama (odroni na putu, blokade, štrajkovi, rekonstrukcije, komunalni radovi itd). Pored ove osnovne, korisnik može da traži i dopunske uslove ili informacije u svojoj ruti. Na primer,. može da zahteva „najbolju“ putanju do nekog odredišta, ali pod uslovom da se u toj putanji nađe određeni grad, ili objekat, odnosno da se pojedine lokacije isključe iz putanje. Na taj način, ovaj sistem treba da bude dopuna za postojeći sistem navigacije i da korisniku inicijalno pruži informacije o „osnovnoj putanji“, čime će unaprediti kvalitet putanje koju preciznije dobija od navigatora. Kao dopunski uslov u rešavanju ovakve vrste servisa nameće se i potreba da se ova usluga ponudi korisnicima svih vrsta mobilnih operatora i da postoji mogućnost njene komercijalne primene. U radu su detaljno izložene faze u razvoju i rešenje kojim se ceo sistem povezuje u celinu sa ciljem da se ovi uslovi zadovolje.\nKompletna logička podrška smeštena je u specijalizovanom softveru koji se nalazi na web serveru i realizovan je kao web servis. Ovaj softver zasniva se na upotrebi Hopfildove neuralne mreže, koja se pokazala kao dobar kandidat u rešavanju multikriterijumskih optimizacija. Logika koja je korišćena u ovom radu predstavlja nastavak prethodnih istraživanja i radova autora u ovoj oblasti, koji su do sada bili realizovani samo na personalnom računaru u vidu simulacija.\nOvaj rad je organizovan kroz šest poglavlja. Nakon uvoda, u drugom poglavlju dati su opisi sistema za komunikaciju i SMS gejtveja. Princip rada Hopfildove neuralne mreže i modifikacija energijske funkcije, koja se koristi za potrebe predloženog servisa, dati su u trećem poglavlju. U četvrtom poglavlju su prikazani rezultati simulacije rada neuralne mreže. Zaključak i korišćena literatura dati su u petom i šestom poglavlju.\n2. KOMUNIKACIONA MREŽA\nSistem koji treba da omogući realizaciju ovog servisa može se prikazati u formi blok šeme, Slika 1.\nSlika 1. Blok šema sistema\nJedan ili više korisnika, pomoću mobilnog telefona, šalju zahtev za dobijanje konkretnog odgovora. Uloga TK sistema je da prihvati, distribuira i tarifira ovaj zahtev do web aplikacije. Nakon dobijanja zahteva, koji je u formi SMS-a, aplikacija na bazi svoje logike generiše odgovor, i prosleđuje ga TK sistemu. Korisnik koji je poslao zahtev, dobija odgovor prosleđen posredstvom TK sistema, koji za ovu uslugu od korisnika naplaćuje unapred određeni iznos. TK sistem, u blok šemi na Slici 1, predstavlja složenu infrastrukturu koja je potrebna za prenos poruke. U njega su uključene pristupna mreža provajdera mobilne telefonije i jezgro telekominikacione mreže. Problem koji nastaje u slučaju zahteva da se sadržaj poruke isporuči na web\naplikaciju, a ne na drugi mobilni uređaj, kao i način tafiriranja po ovom osnovu, predstavljaju ključni element u lancu komunikacije. U tu svrhu koristi se SMS gejtvej.\nUloga SMS gejtveja je da olakša komunikaciju između određene aplikacije i operatora mobilne telefonije, odnosno njihovih pretplatnika. Kao karika u lancu, SMS gejtvej treba da prosledi sadržaje svih SMS poruka, poslatih na određeni broj, i u određenom formatu nekoj web aplikaciji. Po prijemu poruke, aplikacija generiše odgovor i poruka se preko API interfejsa (Application Programming Interface) SMS gejtveja isporučuje korisniku. Kako su zahtevi korisnika sve veći i raznovrsniji, većina svetski poznatih SMS gejtveja nudi mogućnosti korišćenja više različitih i popularnih API interfejsa za mobilne servise (HTTP/s, Java, .NET, SMTP itd.). Na Slici 2. prikazana je dvosmerna komunikacija između mobilnog uređaja i web aplikacije realizovana na ovakav način.\nUslovi za korišćenje ovakvih usluga definisani su ugovorom koji se potpisuje sa kompanijom koja nudi ovaj tip usluga. Po realizaciji ugovora, definiše se nalog (administratorski panel) i bira kratak string (ili više njih) koji će biti prefiks svake poruke kojom se zahteva pomenuti servis. Na kraju dolazi definisanje sintakse poruke, koja će na bazi početnog stringa definisati tip i cenu servisa.\nSlika 2. Šematski prikaz dvosmernog SMS gejtveja\nUloga kompanije koja nudi usluge SMS gejtveja jeste da isporuči sadržaj poslate poruke ka web serveru koji ima statičku IP adresu. Uslov statičke IP adrese nije uvek neophodan, ali se preporučuje. Zajednički pristupni parametri za većinu komercijalnih SMS gejtveja su navedeni u Tabeli 1.\nTabela 1. Opšti parametri HTTP zahteva SMS gejtveja\nBroj telefona sa koga je poslata poruka (numerički string u internacionalnom formatu)\nTekst poruke (URL enkodovanog stringa)\nMobilni operator preko koga je stigla poruka (ID, u zavisnosti od liste pokrivenosti SMS gejtveja.)\nshort_id / keyword\nKratki broj na koji je poslata poruka ili ključna reč (string na početku poruke)\nSa prijemne strane ovog sistema nalazi se web server. Jedini uslov za njega je da mora biti omogućeno prihvatanje/slanje HTTP zahteva.\nKada je ovaj sistem „postavljen“ komunikacija korisnika i web aplikacije se odvija u četiri faze:\n1.Korisnik šalje SMS poruku (koja ima unapred definisan broj i formu sadržaja)\n2.Mobilni operator prosleđuje poruku na SMS gejtvej. Po prijemu se kontroliše ispravnost poruke, određuje kome pripada i šalje se njen sadržaj na unapred definisani sajt u formi HTTP zahteva.\n3.Aplikacija dobija HTTP zahtev, obrađuje sadržaj poruke, na osnovu njega generiše odgovor i formira sadržaj poruke (u unapred definisanom formatu) koji prosleđuje SMS gejtveju.\n4.Po dobijanju informacije od web aplikacije SMS gejtvejponovo vrši provere i prosleđuje poruku mobilnom operatoru koji ovu poruku isporučuje korisniku u vidu SMS-a.\nSigurnost ovakvog sistema je inicijalno garantovana sigurnošću koji nudi mobilni operator i način prenosa SMS poruke. Pored toga, može se uvesti i sigurnosna mera za proveru IP adrese. Naime, prilikom prihvatanja poruke, proverom IP adrese sa koje dolazi HTTP zahtev, a koja je definisana u podešavanjima SMS gejtveja i web aplikacije, garantuje se da je poruka poslata od autorizovanog sistema. Garancija u smislu isporuke poruke reguliše se ponovnim slanjem iste (najčešće naredna 24 sata), sve dok od web servera na kome se nalazi aplikacija ne dobije HTTP status sa oznakom 200 (OK). U zavisnosti od izbora SMS gejtveja, može se konfigurisati metod koji će se koristiti za slanje sadržaja poruke. Podržani su i POST i GET metod, pa se i izborom POST metoda može direktno uticati na veću sigurnost u prenosu. Pri svakom prijemu poruke SMS getvej vrši autentifikaciju i na taj način garantuje da je komunikacija realizovana sa registrovanog administratorskog naloga.\n3. HOPFILODOVA NEURALNA MREŽA\nJedna od disciplina u istraživanju veštačke inteligencije su i veštačke neuralne mreže. Prvi počeci u istraživanju ovih mreža vezuju se za 50-te godine XX veka. Neuralne mreže su inspirisane biološkim nervnim sistemom i radom mozga pa je i njihova struktura pokušaj imitacije rada iste. Razlog za razvoj ove discipline leži u tome što se postupak nalaženja rešenja može realizovati bez prethodno striktno definisanog algoritma rada kao u standardnim računarskim sistemima. Rad neuralne mreže zasniva se na paralelnom procesiranju i velikoj povezanosti neurona, što omogućava veliku brzinu rada . Posebnu vrstu neuralnih mreža predstavljaju rekurentne mreže. Logika rada ovih mreža zasniva se na modifikaciji izlaznog signala (najčešće kašnjenjem) koji se vraća na ulazni sloj neurona . Najčešće korišćena rekurentna neuralna mreža, čija struktura je prikazana na Slici 3, jeste Hopfildova neuralna mreža .\nSlika 3. Struktura Hopfildove neuralne mreže\nSvaki od neurona realizovan je kao operacioni pojačavač sa sigmoidalno rastućom funkcijom koja povezuje izlaz Vi i ulaz Ui i-tog neurona. Na ovaj način mreža dobija karakteristiku nelinearnosti. Izlazne vrednosti su skalirane na opseg od 0 do 1. Funkcija prenosa (aktivaciona funkcija) za svaki od neurona data je kao , \ngde je a konstanta koja određuje nagib karakteristike.\nShodno pravilu rekurzivnih mreža, izlazni signal i-tog neurona vodi se na sve ulaze drugih neurona sem na sopstveni ulaz, preko rezistivnih veza. Ova povezanost definisana je matricom povezanosti T=[Tij]. Pored signala koji prima od izlaznih neurona, na svaki od ulaznih neurona deluje dodatni strujni signal (bias current) Ii. Njime se podešava polarizacija neurona . Promene ulaznih signala su definisane relacijom (2), Slika 1,\n= - + (2)\ngde je τ vremenska konstanta.\nMoguća realizacija Hopfildove ćelije data je da Slici 4. Svaki od neurona ima svoje ulaze, stanje ui i izlazni signal Vi, kao i polarizacioni signal, struju Ii, kojom se definiše nivo pobude ćelije. Povratna sprega između izlaza vi i ulaza ostalih neurona, ostvarena preko otpornosti R , i≠j (tzv. sinapsi), obezbeđuje promenu stanja mreže, u iterativnom postupku.\nSlika 4. Moguća hardverska realizacija i-tog neurona u Hopfildovoj neuralnoj mreži i njegova aktivaciona funkcija\nTokom iterativnog procesa mreža konvergira ka stabilnom stanju. Izlazi neurona se stiču na kondenzator Ci,. Promena napona na kondenzatoru data je jednačinom stanja .\nNapon kondenzatora Ci deluje na ulazu nelinearnog diferencijalnog pojačavača, na čijem izlazu se dobijaju signali Vi i -Vi ove ćelije, prema relaciji (1) .\nHopfild je pokazao da će u slučaju da je pojačanje pojačavača relativno veliko (teoretski a→∞, kada je prenosna funkcija (1) odskočna), energijska funkcija biti , \nZa veliko pojačanje operacionog pojačavača, minimum energije u datom N dimenzionalnom prostoru se raspoređuje u 2N rogljeva. Tada se dinamika i-tog neurona, shodno relaciji (2), može prikazati kao \n= - - (5)\nRelacija (5) definiše promenu ulaznog signala i promenu energije, u svakoj od iteracija. Može se pokazati da ovako definisana mreža obezbeđuje konvergenciju ka stabilnim stanjima . Ovako postavljena mreža služi kao osnovna struktura za rešavanje optimizacionih problema. Hopfildova neuralna mreža se pokazala kao vrlo pogodna za rešavanje različitih vrsta optimizacionih problema, od kojih je najpoznatiji problem trgovačkog putnika , . Ispravnim dimenzionisanjem sinapsi, može se uspostaviti veza fizičkog problema i matematičkog opisa energijske funkcije Hopfildove neuralne mreže. Stabilno stanje odgovara minimumu energijske funkcije.\n3.1. Modifikacija energijske funkcije\nPolazeći od osnovnih relacija za stanja Hopfildove neuralne mreže, a sa ciljem da se energijska funkcija proširi na više ulaznih parametara, kojima bi se ostvarila višekriterijumska optimizacija , , pored matrice rastojanja, R, čiji članovi jesu fizička rastojanja između čvorova, uvedene su još četiri matrice koje dodatno opisuju kvalitet izbora rute: vrsta i kvalitet puta, K, gustina saobraćaja na deonicama, G, potencijalne usluge, U, i iznenadne pojave, P. Osnovna je matrica rastojanja, R, čiji članovi jesu fizička rastojanja između čvorova mreže. U ovom slučaju čvorovi odgovaraju većim tranzitnim gradovima Republike Srbije, Tabela 2. Uvrštavanjem ovih matrica, u energijsku funkciju koja je inicijalno data u , a na osnovu ,  i , dobija se energijska funkcija oblika:\nČlanovi uz koeficijente μ1-μ5 imaju isto značenje kao u , a oni uz koeficijente μ6-μ9 minimiziraju odnos kapaciteta puta i gustine saobraćaja na njemu, a forsiraju deonice sa većim kapacitetom i boljim tipom puta. Sličan algoritam je korišćen pri rutiranju u telekomunikacionim mrežama , . Opsezi vrednosti koeficijenata μ1-μ9 dobijeni su na osnovu , dok su konkretne vrednosti dobijene empirijskim putem. U ovu svrhu korišćene su vrednosti μ1=950, μ2=1500, μ3=2500, μ4=475, μ5=2500, μ6=700, μ7=800, μ8=800 i μ9=800. Sve matrice su skalirane od 0 do 1. Kako se algoritmom vrši minimizacija energijske funkcije, a kroz minimizaciju svakog od njenih članova, neke vrednosti u energijskoj funkciji su prethodno svođene na komplementarnu vrednost. Konkretno, vrednost , koja predstavlja relativnu veličinu preostalog resursa puta treba da bude što veća radi bržeg i sigurnijeg transporta, za potrebe minimizacije energijske funkcije posmatrana je u komplementarnom vidu . Isto je primenjeno i za matrice U i P.\n4.1. Ulazni podaci korišćeni za rad neuralne mreže\nNa osnovu definisanog algoritma (1) kreiran je računarski program za izbor optimalne putanje po Paretovom kriterijumu . Analizirana je putna mreža Republike Srbije kroz poznatije i važnije putne pravce, Slika 5. Strelicama su označene tačke kojima se iz Republike Srbije saobraćaj usmerava ka susednim državama.\nSlika 5. Mreža puteva i gradova korišćenih u simulaciji\nGradovi su simbolički povezani linijama koje odgovaraju putevima koji prolaze kroz ili blizu njih. Spisak gradova i njihove oznake date su u Tabeli 2. Vrednosti matrice R skalirane su u odnosu na najveće rastojanje (1786 km). Elementi matrice K i G izabrani su proizvoljno shodno kategorizaciji puteva i dostupnim podacima dobijenim od nekoliko špediterskih kuća a na osnovu legende auto karte Srbije (Eurokarta Beograd, sa razmerom 1:850000). Na taj način su elementi matrice K definisani sa 0,5, glavnim tranzitnim putevima 0,4, glavnim putevima 0,2, lokalnim 0,1 dok makadamski putevi nisu uzeti u obzir. Matrica U, opisuje nivo usluga duž putnih pravaca, i izražena je brojem benzinskih pumpi i ovlašćenih autoservisa na svakoj od deonica (što je uzeto sa autokarte Srbije i informacija sa Interneta) koje su skalirane faktorom 10. Podaci se unose samo za postojeće veze između dva susedna grada. Ovako definisani ulazni podaci, dati su u .\nTabela 2. Spisak gradova korišćenih u simulaciji\n4.2. Formati kod definisanja zahteva\nShodno scenariju izloženom u poglavlju 2.2, korisnik šalje SMS na broj koji je unapred definisan (dobijen nakon potpisivanja ugovora sa kompanijom koja nudi uslugu SMS gejtveja). Nakon prijema poruke, gejtvejvrši osnovne sintaksne provere i sadržaj poruke isporučuje ka definisanoj URL (Uniform Resource Locator) adresi na kojoj se nalazi web aplikacija. Sadržaj poruke počinje stringom koji je definisan ugovorom (npr. ruta), nakon čega se upisuje sadržaj koji je bitan za rad aplikacije. U osnovnom obliku ovaj sadržaj predstavljaju dva stringa odvojena razmakom. Prvi definiše trenutnu lokaciju a drugi željenu. Opšti format, u ovom slučaju dozvoljava veliki broj dodatnih informacija, i unosi se nakon drugog stringa i razmaka: da-ime_grada (za grad kroz koji se želi proći), ne-ime_grada (za grad koji se želi zaobići), u-ime_objekta (za uslužni objekat koji se želi posetiti) i r (za dobijanje informacije o dužini predložene putanje). Pored ovih, naknadno se mogu definisati dodatne usluge, jer ih SMS gejtvejne kontroliše, već ih samo prosleđuje, a logika aplikacije dalje razmatra pomenute zahteve.\nUkoliko je SMS isporučen SMS gejtveju, na osnovu prvog stringa se zaključuje kome dalje treba proslediti poruku. Sadržaj poruke se šalje u formi HTTP zahteva, i koristi POST metod za slanje. Po prijemu zahteva, web aplikacija vrši razdvajanje pristigle integralne poruke na njene sastavne delove, i na osnovu tipa podataka se obraća neuralnoj mreži za odgovor. Istovremeno kroz HTTP odgovor obaveštava SMS gejtvejo uspešnom prijemu da se ne bi „ušlo“ u proceduru ponovnog slanja (dok se u suprotnom poruka ponovo šalje serveru). Neuralna mreža generiše odgovor u tekstualnoj formi i grafički (za potrebe administratora). Na bazi dobijenog odgovora, web aplikacija kreira HTTP zahtev, koji upućuje SMS gejtveju. U tom stringu se nalazi ključna reč, podaci za autentifikaciju, broj telefona korisnika, i sadržaj koji je potrebno proslediti mobilnom korisniku. Po prijemu zahteva, SMS gejtvej kontroliše IP adresu servera sa koga je zahtev stigao, sve prispele parametre, i nakon uspešne provere deo poslatog integralnog stringa (koji je namenjen korisniku) prosleđuje na zadati broj. Pri ovom slanju, od korisnika se naplaćuje unapred definisani iznos za korišćenje servisa.\nU poruci koju korisnik vidi nalazi se redosled gradova koji je preporučen od strane neuralne mreže, baziran na svim njenim ulaznim podacima (rastojanje, kvalitet i vrsta puta, trenutna zagušenja u saobraćaju i broj uslužnih objekata na tim deonicama) i dodatno proračunat ako je korisnik u svojoj inicijalnoj poruci naveo ograničenja ili uslove puta.\nZa potrebe ovog rada prikazaće se grafičko okruženje koje generiše softver za realizaciju neuralne mreže u nekoliko različitih zahteva korisnika. Na Slici 6. je prikazana struktura početne povezanosti putne mreže (na ulazu u neuralnu mrežu), koja je definisana na Slici 5.\nSlika 6. Mreža puteva i gradova korišćenih u simulaciji\nUkoliko je trenutna lokacija korisnika Loznica, a destinacija Pirot, i ukoliko ne postoje nikakvi dodatni uslovi od strane korisnika, tada je preporučena putanja prikazana na Slici 7.\nSlika 7. Inicijalna putanja od Loznice do Pirota\nKorisnik ovu informaciju dobija u formi redosleda gradova koji se redom nalaze na putanji (Užice, Čačak, Kraljevo, Kruševac, Jagodina, Niš i Pirot). Ukoliko korisnik traži dužinu predložene putanje dobiće odgovor 468 km. Ako korisnik kao restrikciju unese Niš (ne želi da prođe kroz taj grad), tada će kao odgovor dobiti (Užice, Čačak, Kraljevo, Kruševac, Jagodina, Zaječar i Pirot), Slika 8. Dužina ovako dobijene putanje je 512 km.\nAko se pretpostavi drugačiji scenario, i korisnik insistira da prođe kroz Šabac, tada je predložena putanja (Šabac, Valjevo, Čačak, Kraljevo, Kruševac, Jagodina, Niš i Pirot) sa dužinom 508 km, Slika 9.\nSlika 8. Putanja sa zabranom prolaska kroz Niš\nSlika 9. Putanja nakon prekida putne trase Loznica - Užice\nOva putanja će takođe biti predložena ako se pretpostavi da deo puta između Loznice i Užica nije trenutno u funkciji, što je uticaj matrice P (iznenadne pojave). Ukoliko korisnik želi bolje i raznovrsnije usluge na putu (ovlašćeni auto servisi ili tržni centri), put treba da ga usmeri preko Beograda. Na taj način predložena putanja je (Šabac, Beograd, Požarevac, Zaječar, Pirot), Slika 10.\nSlika 10. Putanja kojom se grad Beograd uključuje u plan puta\nU radu je predstavljen moguć način realizacije jednog korisničkog servisa namenjenog poboljšanju planiranja putne trase. Imajući u vidu prednosti postojeće tehnologije, ali i mane koje nastaju trenutnim promenama uslova na putu, predloženi sistem može u značajnoj meri da poboljša trenutno stanje. Predloženo rešenje je zamišljeno kao samostalna aplikacija kojom se korisniku navodi redosled mesta do željenog odredišta, ali veću efikasnost može da postigne u kombinaciji sa GPS navigatorom. Broj i vrsta dodatnih usluga koje bi se nudile servisom nisu ograničene i ničim ne remete ovako opisani sistem. Predloženo rešenje ima razrađene sve faze u planiranju i realizaciji i kao takvo može da bude i komercijalni servis. Veći deo ovog projekta je realizovan i testiran u praksi, ali ne u celini, jer podaci kojima raspolaže operativni centar AMS-a nisu uključeni u analizu. Dalji tok razvoja servisa je usmeren ka testiranju sistema sa podacima koji odgovaraju dnevnim promenama i informacijama sa terena. Kao naprednije rešenje može se ponuditi i opcija slanja MMS-a, koji bi kao sadržaj imao sliku sa iscrtanom putanjom i imenima gradova, i to maksimalno uvećanu za deo relevantnog puta.\nB. W. Parkinson, J. J. Spilker: Global Positioning System: Theory and Applications, American Institute of Aeronautics and Astronautics, 1996.\nM. S. Grewal, L. R. Weill, A. P. Andrews: Global Positioning Systems, Inertial Navigation, and Integration, John Wiley & Sons, 2001.\nJ. B. McKay, M. Pachter: “Geometry optimization for GPS navigation”, Proceedings of the 36th IEEE Conference Decision and Control, Vol. 5, San Diego, CA, USA, 1997, pp. 4695-4699.\nP. D.Wielgosz, Grejner-Brzezinska, I. Kashani: “Network approach to precise GPS navigation”, Navigation, Vol. 51, no. 3, Institute of Navigation, Washington, DC, USA, 2004, pp. 213-2.\nE. Abbott, D. Powell: “Land-vehicle navigation using GPS”, Proceedings of the IEEE, Vol. 87, Issue 1, Jan 1999, pp. 145-162.\nS. Haykin: Neural networks-a comprehensive foundation, MacMillan Collage Publishing Company, Inc., 1994.\nJ. J. Hopfield, D. W Tank: “’Neural’ computations of decision in optimization problems”, Biol. Cybern., Vol. 52, 1985, pp. 141-152.\nM. Ali, F. Kamoun: “Neural networks for shortest path computation and routing in computer networks”, IEEE Trans. on Neural Networks, Vol. 4, No. 6, 1993, pp. 941-953.\nB. Reljin, I. Reljin: “Rešavanje problema rutiranja pomoću neuralnih mreža”, Zbornik 13. simpozijuma o novim tehnologijama u PTT-u, Saobraćajni fakultet, Beograd, Dec. 1995.\nJ. J. Hopfield: “Neural networks and physical systems with emergent collective computational abilities”, Proc. Nat. Acad. Sci., Vol. 79, 1982, pp. 2554-2558.\nV. M. N. Vo, O. Cherkaoui: “Traffic switching optimization in optical routing using Hopfield networks“, RIVF, Electronic Edition, 2004, pp. 125-130.\nP. D. Wasserman: Advanced methods in neural computing, Van Nostrand Reinhold, New York, 1993.\nN. Kojić, I. Reljin, B. Reljin: “Neural network for optimization of routing in communication networks”, FACTA Universitatis, Series: Electronics and Energetics, Vol. 19, No. 2, , August 2006, pp. 317-329.\nN. Kojić, I. Reljin, B.Reljin: “Determination of optimal path using neural network” (in Serbian), in Proc. 48th Conf. ETRAN, Vol. 1, Čačak (Serbia and Montenegro), June 6-8, 2004.\nN. Kojić, R. Kojić, I. Reljin, B.Reljin: “Planiranje i izbor putne trase auto puta primenom neuralne mreže”, TELFOR, Beograd, Nov. 20-22, 2007.\nK. C. Tan, H. Tang, S. S. Ge, “On parameter settings of Hopfield networks applied to traveling salesman problems”, IEEE Trans. Circuits and Systems-I, Vol. 52, No. 5, May 2005.\nNenad Kojić je diplomirao i magistrirao na Elektrotehničkom fakultetu u Beogradu, gde je trenutno u fazi izrade doktorske disertacije. Zaposlen je na Visokoj ICT školi, u Beogradu. Interesovanja su mu usmerena na neuralne mreže, algoritme za rutiranje, bežične mreže, obradu slike, multimediju i web tehnologije. Mr Kojić je autor/koautor 4 rada u časopisima i 32 konferencijska rada. Član je grupe za Digitalnu obradu slike, telemedicinu i multimediju, na Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu, koja je uključena u evropski projekat COST292 “Semantic Multimodal Analysis of Digital Media”. Član je domaćih društava ETRAN i Društva za telekomunikacije.\nIrini Reljin je diplomirala, magistrirala i doktorirala na Elektrotehničkom fakultetu u Beogradu. Zaposlena je na Visokoj ICT i Elektrotehničkom fakultetu u Beogradu. Oblast istraživanja su joj: multimedijalni sistemi, televizija, neuralne mreže, obrada signala, optičke telekomunikacije. Doc. dr Reljin je iz ovih oblasti publikovala blizu 200 naučnih i stručnih radova i nekoliko knjiga. Učestvovala je u nekoliko projekata vezanih za oblast digitalne televizije, kao i u više projekata podržanih od Ministarstva nauke. Član je grupe za Digitalnu obradu slike, telemedicinu i multimediju, na Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu, koja je uključena u evropski projekat COST292 “Semantic Multimodal Analysis of Digital Media”. Recenzent je časopisa IEEE Communications Magazine i međunarodnih i domaćih konferencija. Član je više stručnih udruženja, međunarodnih (IEEE, SMPTE, BSUAE), i nacionalnih (ETRAN, Društvo za telekomunikacije\ni Udruženje jednakih mogućnosti).\nBranimir Reljin je diplomirao, magistrirao i doktorirao na Elektrotehničkom fakultetu u Beogradu, gde je i zaposlen. Oblast istraživanja su: obrada signala, obrada slike, veštačke neuralne mreže i njihova primena, pretraživanje velikih multimedijalnih baza, telemedicina. Prof. dr Reljin je publikovao preko 300 radova i veći broj knjiga. Rukovodio je većim brojem međunarodnih i domaćih projekata. Član je upravnih odbora evropskih COST projekata, COST 292, “Semantic Multimodal Analysis of Digital Media”, i COST IC 0604, “Anatomic Telepathology Network (EURO-TELEPATH)”, i član je COST komiteta za oblast ICT. Član je više međunarodnih i nacionalnih stručnih i profesionalnih udruženja (IEEE Senior Member). Predsednik je simpozijuma o veštačkim neuralnim mrežama, NEUREL, koji je podržan od udruženja IEEE. Recenzent je više međunarodnih časopisa i konferencija.\nRadica Kojić je diplomirala na Geografskom fakultetu u Beogradu. Zaposlena je u Osnovnoj školi „Oslobodioci Beograda“ kao profesor geografije. Interesovanja su joj usmerena ka transportnoj geografiji, prostornom planiranju i na primenu multimedijalnih sadržaja u nastavi geografije. Koautor je 2 konferencijska rada. Član je Srpskog geografskog društva.


Kako pretvoriti osećaj ili osećanje koje nas progoni u nešto smisleno za naš duhovni razvoj? - Mina Miljković\nPosted on August 12, 2021 August 12, 2021 by Mina\nKako pretvoriti osećaj ili osećanje koje nas progoni u nešto smisleno za naš duhovni razvoj?\nU nastavku je opisana art terapijska tehnika za pretvaranje osećaja ili osećanja koje nas muči, progoni, preplavljuje ili nam prosto smeta – u nešto smisleno za naš duhovni razvoj.\nSigurno vam se dešava da imate neko uporno osećanje ili preplavljujuće ili prosto često prisutno. To je možda anksioznost, možda je fizički ili emotivni bol, možda je neka briga, bes, strah, neizdrž, nemir, nije važno šta.\nKako da pretvorimo to osećanje u nešto smisleno za naš duhovni razvoj?\n1. Budemo sa onim što jeste\nPrvi korak je sesti sa onim što jeste, biti sa tim, ne pribegavati nečemu što bi to osećanje otklonilo.\nMožda vam je prvi impuls da pomislite kako kada rešite neki problem u materijalnoj stvarnosti to osećanje će nestati. Nekada to jeste slučaj. Nekada nije. Za ovu vežbu važno je da tu misao stavimo u zagradu, da je ostavimo za kasnije i budemo sa onim što jeste.\n2. Prenesemo to na papir\nSednemo sa onim što jeste i prenesemo to na papir. Jedna mogućnost je da to samo nacrtate – onako kako vam dođe. Druga mogućnost je da nacrtamo siluetu tela i onda na telu obojimo onaj deo gde bi taj osećaj bio. Dozvolimo sebi da se malo zaigramo i nastavimo taj crtež u smeru u kome nas ruke vode.\n3. Odaberemo deo koji nas privlači\nNakon toga posmatramo crtež i primetimo neki deo koji nas posebno privlači. Možete taj deo fotografisati ili ga iseći makazama ili iscepati.\n4. Identifikujemo šta vidimo\nZagledamo se u taj deo. Šta je to? Odgovorimo sebi na pitanje: šta vidiš?\n5. Postanemo to što vidimo i odglumimo\nZamislimo da smo mi to nešto. Recimo da je u pitanju lisica. Postanem ta lisica i kažem nešto o sebi. Na primer: ja sam lisica, dugo sam ti se šunjala u život, ali gubim strpljenje. Ukoliko me ne pustiš da uđem ja ću odustati…\nVidećete da će nešto jako simpatično i autentično da se pojavi i u vašem narativu, bez obzira na to šta je na vašem crtežu ukoliko dozvolite sebi i se zaigrate i da to i postanete, kobajagi, kao da igrate ulogu u nekom pozorištu.\n6. Kakve to veze ima sa mnom\nKada izgovorite nekoliko rečenica iz pozicije tog svog „avatara“, zapitajte se na koji način to možete da povežete sa sobom, svojim životom, i osećanjem od koga je sve počelo. I zapišite uvide u svoj dnevnik ili neki list papira. Videćete već gde će vas to odvesti.\nNa kraju ne mora sve ni da vam bude jasno. Dovoljno je da ste otvorili prostor da vaš unutrašnji svet postane bitan. I to bi trebalo da vas obogati. Obratite pažnju na to kako se osećate nakon ove vežbe. Možda ono osećanje nije nestalo, ali nešto se promenilo. Šta se promenilo?\nPrevious PostPrevious Šta je ekspresivna art terapija?\nNext PostNext Kako to da je igra života u osnovi bolesti zavisnosti?


HRT PERE SRAMOTU "Izvinjavamo se, utvrdićemo ko je KRIV za sporni prilog o UBISTVU SRPSKE PORODICE"\nHrvatska radiotelevizija se izvinila zbog tvrdnje da je "tragični slučaj porodice Zec medijski prenaduvan", koja je iznesena u emisiji TV kalendar u sredu. HRT će istražiti zbog čega rukovodilac sektora za dokumentarnu produkciju Vladimir Brnardić nije postupio po naređenju nadređenih, te će zbog toga biti sankcionisan, prenosi "Jutarnji list".\nSaopštenje HRT-a o spornom prilogu zagrebački list prenosi u celosti:\n- Miro Branković zatražio je, odmah je nakon njenog prvog emitovanja, objašnjenje rukovodioca sektora za dokumentarnu produkciju Hrvatske radiotelevizije Vladimira Brnardića. Zatražio je i da se u reprizama emisije prilog ne emituje u istom obliku te da se ukloni s mrežnih i multimedijskih platformi. Nažalost, uprkos tome u repriznom poslepodnevnom emitovanju ponovo je emitovn izvorni prilog. Zbog emitovanja neprimerenih tvrdnji o tragičnom stradanju Aleksandre Zec i drugih članova njene porodice, te ponovnog emitovanja neprimerenog komentara, Hrvatska radiotelevizija će u skladu s važećim unutrašnjim pravilnicima u najkraćem roku utvrditi odgovornost svih uključenih u pripremi spornog priloga. Hrvatska radiotelevizija ističe kako neprimeren komentar izrečen u jučerašnjem izdanju emisije TV kalendar ne odražava stavove Hrvatske radiotelevizije, što je jasno i iz priloga koji su u povodu godišnjice stradanja Aleksandre Zec emitovani u svim drugim emisijama Informativnog medijskog servisa Hrvatske radiotelevizije. Hrvatska radiotelevizija zbog spornog priloga ovime upućuje izvinjenje porodici Aleksandre Zec i celokupnoj javnosti.\nPodsetimo, sporni prilog u emisiji TV kalendar sadržao je između ostalog i sledeću rečenicu:\n- Zbog površnosti hrvatskog pravosuđa tragedija porodice Zec nanela je veliku štetu Hrvatskoj. Taj tragični slučaj medijski je predimenzioniran do te mere da je u senci ostao podatak da je, osim Aleksandre Zec, još više 400 dece poginulo tokom velikosrpske agresije, a za šta takođe nikad niko nije odgovarao.


Energyobserver - EPIDEMIJA NIJE SMANJILA UPOTREBU GOTOVINE\nNeki ljudi zbog epidemije korona virusa izbegavaju plaćanja gotovinom i zvaničnici ih, poput onih iz Evropskog udruženja banaka, ohrabruju da kao meru predostrožnosti koriste beskontaktna plaćanja. Mišljenja o tome koliko se virus može zadržati na banknotama su oprečna ali je nedavna studija objavljena u medicinskom časopisu Lanset pokazala da to može biti između dva i četiri dana.\nU svakom slučaju, epidemija korona virusa, nakon što prođe akutna faza, ubrzaće prihvatanje elektronskih i beskontaktnih plaćanja a centralne banke u sadašnjim uslovima sve ozbiljnije shvataju digitalne valute, piše Jurointelidžens (Eurointelligence.com) koji objavljuje ekonomske vesti i analize iz zone evra.\nBanka za međunarodna poravnanja (BIS) nedavno je objavila da tastature potencijalno mogu da budu rizičnije za prenošenje korona virusa nego novčanice, što ukazuje na potrebu prelaska na beskontaktna plaćanja.\nBIS se založila i za realnu procenu rizika od prenošenja bolesti preko gotovine kako bi se sprečila socijalna isključenost ljudi koji manje koriste bankarske usluge i novu tehnologiju, poput starijih.\nUprkos ranijem mišljenju da korona virus nije uticao na "ljubav Nemaca prema kešu", nedavni tekst Fajnenšel tajmsa ukazuje na rast beskontaktnih plaćanja u Nemačkoj. Ipak, centralne banke i Nemačke i Austrije izveštavaju o povećanom povlačenju gotovine od kako su mere zaštite od epidemije stupile na snagu. U ostalim zemljama je međutim zabeležena manja upotreba gotovine.\nUkupno gledano, Evrosistem (monetarne vlasti zone evra) je izvestio o najvećem rastu gotovine u opticaju od globalne finansijske krize 2008. Međutim, to povećanje je oko 3%.\nSuma od 1.000 evra po građaninu verovatno nije znak da su ljudi pohrlili za "kešom" - verovatnije je to mera predostrožnosti odnosno objašnjava se time da je onima koji koriste gotovinu potrebno nešto više za slučaj da banke ili bankomati ne rade.\nUpotreba gotovine prednjači i kod doznaka, novca koji radnici migranti šalju svojima. Taj sektor ima problema i na strani ponude i na strani tražnje.\nNa strani ponude, polovina službi koje pružaju tu uslugu u Evropi je zatvorena za javnost. Na strani tražnje, mnogi radnici migranti su ostali bez posla.\nNaredih meseci, predviđa Jurointelidžens, međunarodni priliv doznaka biće smanjen i zbog nespremnosti ili nemogućnosti da radnici migranti otputuju kući na odmor, što je za njih takođe prilika da ostave zarađeni novac u zemlji porekla.\nU biznisu sa doznakama verovatno će se takođe videti zaokret ka elektronskim plaćanjima.\nU međuvremenu u tom sektoru nekima ne ide dobro a drugi su "procvetali".\nTako je kompanija Finejblr (Finablr), matična kompanija Treveleksa (Travelex) pored ostalih, usred restrukturisanja i preti joj bankrot zbog razloga koji nemaju veze sa korona virusom. Finejblr je veoma aktivan na Bliskom istoku gde radnici migranti iz Azije preko nje šalju doznake svojima.\nS druge strane, Remitli (Remitly), "startap" iz Sijetla, beleži znatan rast poslovanja.\n11.05.2020 · EUROACTIV


EX YU vesti : септембар 2015\n03. ОКТOBAR 2015.\n'Sećanje na nekog '', udruženje građana iz Banatskog Aranđelova Vas poziva na promociju knjige ''Dolazak tame'' autora Stevana Šarčevića\nDimitrijević Angelina kao domaćica i predstavnik udruženja građana 'Sećanje na nekog ', Stevan Šarčević, autor, koji je nedavno ovenčan "Subotičkim oskarom popularnosti", kao romanopisac godine u Subotici i Milica Joksimović, glavni urednik Izdavačke kuće "Nera"\nPromocija će se održati u odajama Bilioteke Partizanska 56 na spratu, sa početkom u 18:00 h jer tada tama dolazi...\nОзнаке: Banatsko Aranđelovo\nRazgovori s razlogom: Biserka Rajčić „Poljska književna avangarda 1917-1939“ (Službeni glasnik)\nPetak, 25. septembar u 20 časova\nPrva knjiga: Programi i manifesti – 1917–1939\nDruga knjiga: Poezija, proza, drama – 1917–1939\nGovori: Biserka Rajčić, uz video prezentaciju.\nOdlomke iz knjige čitaju Biserka Rajčić i Dejan Simonović\nPoljskoj književnoj avangardi, koja je u Srbiji dosad bila malo poznata, nastaloj u periodu od 1917. do 1939. godine, Službeni glasnik u kolekciji „Avangarda“, prvi put posvećuje dve obimne i bogato dokumentovane knjige polonistkinje Biserke Rajčić, koje su plod njenih višedecenijskih istraživanja ovog segmenta poljske književnosti XX veka. Prva sadrži programe, proglase, proteste, polemike pojedinih pravaca i grupa (ekspresionizam, formizam, sferizam, futurizam, Krakovska avangarda, Žagari, Četvoropreg, Artes, jidiš avangarda) i bogato je ilustrovana, a druga knjiga predstavlja avangardnu poeziju, prozu i dramu pripadnika pomenutih grupa i pravaca u prevodu na srpski jezik, uz iscrpne komentare, biograme i sažetu istoriju poljske avangardne književnosti od 1917. do 1939. godine.I prva i druga knjiga, po svom obimu i bogatom sadržaju, jedinstvene su u literaturi koja se bavi ovim fenomenima avangardne književne umetnosti. Između ostalog, što Biserka Rajčić u poljsku avangardu prvi put uvršćuje jidiš avangardu, nastalu na jidišu, kojim se služilo tri miliona poljskih Jevreja.\nU konkurenciji za nagradu Dušan Vasiljev za 2014. godinu našla su se 83 dela, a žiri u sastavu Ivana Peško, Vladimir Arsenić i Srđan Srdić odluku o laureatu saopštiće na konferenciji za novinare u zgradi SO Kikinda u utorak, 29. 9. 2015. godine, u 12 časova.\nОзнаке: Dušan Vasiljev, Kikinda\n“Broken” – digitalna instalacija\nDoktorski projekat “Broken” predstavlja umetnički eksperiment u polju kompozitne digitalne slike. Radi se o interdisciplinarnom projektu koji autorka realizuje kao finalni rad na doktorskim studijama na Univerzitetu umetnosti u Beogradu (smer digitalna umetnost), koji koristi digitalne tehnologije za kreiranje virtuelnog imaginarnog prostora sa idejom da posmatrača uvede u novi ambijent. Cilj projekta bio je da posredstvom digitalnih medija, kreativnim putem, istraži pitanje građenja slike, doživljaja prostora i percepcije onoga što nas okružuje. U radu je istraženo pitanje: koliko je kreirana slika stvarnosti samo refleksija sveta koji nas okružuje, a koliko kolaž koji svako od nas sklapa za sebe. U isto vreme, rad pokušava da odgonetne kako se gradi vizuelni doživljaj i da li slika može da uvuče posmatrača u svoj prostor.\nОзнаке: Ana Ćuzović, broken, digitalna instalacija\nNedeljnik "Vreme" u Kragujevcu (Petak, 18. septembar u 19 sati)\nPetak, 18. septembar u 19 sati\nTEŠKE GODINE UZ DOBRE NOVINE\nPovodom 25. godišnjice nedeljnika „Vreme“ redakcija ovog nedeljnika organizuje karavan kroz Srbiju, organizovanjem – tribine „Sloboda govora tokom 25 godina višestranačja u Srbiji“ i izložbe naslovnih strana objavljenih brojeva. Program počinje izložbom, a tribina je planirana za 19:30 časova.\n– Galerija Biblioteke (visoko prizemlje) –\nPovodom 25 godina nedeljnika "Vreme" karavan "Vremena" dolazi u Kragujevac.\n19:00 Izložba naslovnih strana "Vremena"\n19:30 Tribina "Sloboda govora tokom 25 godina višestranačja u Srbiji"\n- Dragoljub Žarković, glavni urednik nedeljnika "Vreme"\n- Olja Bećković\n- Miroslav Jovanović, glavni i odgovorni urednik "Kragujevačkih novina"\nModeratorka: Jovana Gligorijević, pomoćnica glavnog urednika nedeljnika "Vreme"\nОзнаке: Dragoljub Žarković, Kragujevac, Olja Bećković\nу 03:30 Нема коментара:\nutorak 22. septembar u 20h\nAntihrist savremene filmske misli\nRazgovor o načinima sagledavanja filmova Larsa fon Trira. Učesnici: Vesna Dinić, filmolog, Jovan Čekić, filozof i Miroljub Stojanović, filmski kritičar. Ovaj razgovor najavljuje publikovanje nove knjige o Larsu fon Triru, autorke Vesne Dinić, koje priprema Filmski centar Srbije\n19. septembar, 17.00 i 21.00\nNarodno pozorište – scena „Raša Plaović“\nBosansko narodno pozorište Zenica, Wien Kultur, BMUKK, Trembles Verein für freies Theater, Hundsturmfestival MESS\nDorutnina Basha, Almir Bašović, Almir Imširević\nBALKANSKI REKVIJEM, predstava\nTrajanje: 120' (nakon predstave sledi razgovor sa publikom)\nUloge: Jan Hutter, Sylvia Haider, Ana Stefanović-Bilić, Jens Olle Schmieder\nProducenti: Hazim Begagić, Jaschka Laemmert, Ana Stefanović Bilić, Wolfgang Schlag, Dino Mustafić\nIzvršna producentkinja: Sandra Ikanović\nInspicijent: Borka Jokanović\nBalkanski rekvijem je projekat koji se bavi problemom nestalih u ratovima na teritoriji bivše Jugoslavije. Na prostorima bivše Jugoslavije još uvek se čak 10.000 ljudi vodi kao nestalo. Tragične i nerasvetljene sudbine ovih ljudi pokazuju kako su zemlje Zapadnog Balkana svoju mračnu, nedavnu prošlost samo gurnule pod tepih i nastavile svoj istorijski put sa potisnutom traumom koja pre ili kasnije preti da stvori nove mržnje i sukobe. Heterogenom formom predstava Balkanski rekvijem pokušava da osvetli ovaj fenomen iz što više uglova i da postavi što više pitanja. Balkanski rekvijem je predstava o događajima i fenomenima koji su formirali sve nas, koji su sastavni deo našeg kolektivno nesvesnog i koji bespovratno slikaju pejzaž naše sadašnjosti i budućnosti.\nОзнаке: Beograd, bitef


BH blok traži da se razjasni dogovor i status ANP-a | FENA\nStranačke aktivnosti\t Uto, 19.11.2019. 18:39\nSARAJEVO, 19. novembra (FENA) - Dogovor u Predsjedništvu BiH između tri člana Predsjedništva postavlja više pitanja nego što nudi odgovora. Iako nakon 13 mjeseci čekanja pozdravljamo inicijativu da se formira Vijeće ministara BiH, naglašavamo da je BH blok kao opozicija dosljedno podržavao stav da usvajanje ANP-a ostaje neupitna obaveza. I dalje tražimo odgovor na pitanje zašto se odustalo od usvajanja ANP-a prije imenovanja mandatara i kakve su uopće garancije da će dokument u bilo kojoj formi biti dostavljen NATO-u, navodi se u saopćenju Naše stranke.\nBH blok traži i jednostavan odgovor na jednostavno pitanje: Šalje li se prema NATO-u dokument zvani ANP ili ne?\n- Dogovor koji je danas postignut eksplicitno ne navodi ANP, nego Program reforme, dok jedan član Predsjedništva to tek naziva dokumentom. Ostaje nejasno da li navedeni Program reformi podrazumijeva reformu oružanih snaga što je suština ANP-a? Smatramo nedopustivim da se ovako ozbiljne odluke i dokumenti drže u tajnosti, a navedeni Program uopće nije dat javnosti na uvid. Time postaje jasno sljedeće: dok je mandatar Zoran Tegeltija neupitno imenovan, ostaje nejasan sadržaj drugog dokumenta. Ukoliko se radi o ANP-u, pozdravljamo takvu odluku i tražimo uvid u dokument- dodaju u saopćenju.\nDa li će navedeni dokument ponovo proći provjeru Parlamenta, Vijeća ministara ili Predsjedništva BiH? Smatramo neozbiljnim da se godinu dana čekalo na dogovor da bi sada građani BiH ostali bez odgovora na ova pitanja, smatraju u BH bloku.\n- Budućnost generacija koje dolaze zavisi od ovakvih dogovora, a dok oni traju, 50.000 ljudi je napustilo Bosnu i Hercegovinu upravo zbog politike kakvoj svjedočimo u kojoj je jedna strana tvrdila da nema nikakvog odstupanja od ANP-a vrlo precizno, dok je druga kategorički odbijala takav stav.\nS obzirom na to da postoji dokument pod nazivom ANP, mora se odgovoriti da li je ovo taj dokument, u kojem obimu će biti poslan i ko će ga poslati? Iz dogovora u Predsjedništvu nismo dobili odgovore na ključna pitanja i opravdano se pitamo da li je dogovor postignut tako da niko od ovih aktera ne izgubi, osim građana BiH - zaključuju iz BH bloka, a prenosi Naša stranka.\nNAŠA STRANKA BH BLOK REAGIRANJE


MUPRS: U RS-u ne postoje paradžemati – Minber\ntra. 29, 2017 at 1:53 pm\nMUPRS: U RS-u ne postoje paradžemati\nadmin 5 godina ago 449 views\nPrema raspoloživim informacijama Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUPRS), u ovom trenutku ne postoje organizovane strukture paradžemata na području ovog bh. entiteta.\nIz entitetske policije su ovaj odgovor dali na pitanje poslanika Koalicije Domovina u Narodnoj skupštini RS-a Admira Čavke (SBB).\nUz negiranje postojanja paradžemata u RS-u, iz MUPRS-a su naveli da s ciljem ostvarivanja povoljnog sigurnosnog okruženja za sve građane i druge subjekte društvenog i privrednog života u RS-u, prate stanje i problematiku ekstremizma, naročito u posljednje vrijeme izraženog vjerskog radikalizma, kao i djelovanje organizacija koje se dovode u vezu sa širenjem ovih negativnih društvenih pojava.\nSlično pitanje postavio je i potpredsjednik Narodne skupštine RS-a Senad Bratić (SDA) nakon što su pojedini mediji, pozivajući se na povjerljive izvještaje MUPRS-a, iznijeli i tvrdnje o navodnom postojanju paradžemata u Bosanskom Novom.\nDodali su i da je “poznato da u Republici Srpskoj živi ili povremeno boravi određeni broj osoba koje su simpatizeri ili pripadnici vehabijske zajednice u BiH, koja se u javnosti dovodila u vezu sa osnivanjem paradžemata, međutim, što se tiče teritorije RS-a, za sada nisu uočene aktivnosti kod takvih osoba koje bi ukazivale na njihovo organizovanje u strukture paradžemata”.\nIzraelske snage uhapsile pet Palestinaca


Sarajevo i Željo razočarali na Koševu\nVJEČITI DERBI BEZ GOLOVA\nObjavljeno u kategoriji Sport na 15.04.2018 18:33:01\nSARAJEVO, (Patria) - Derbi susret između Sarajeva i Željezničara u okviru petog kola Lige za prvaka Premijer lige BiH završio je bez pogodaka (0.0).\nPosjeta u sarajevskim derbijima na stadionu Asim Ferhatović Hase odavno nije bila lošija. Na tribinama se skupilo jedva 5.000 ljubitelja fudbala, a s obzirom na bojkot Hordi zla Plavi su imali brojniju podršku.\nTrener Bordo tima Husref Musemić je za ovaj meč uspio oporaviti nekoliko igrača uključujući Anela Hebibovića i Mersudina Ahmetovića koji su bili starteri, dok je u posljednji tren ostao bez Emira Halilovića. Sličan problem zadesio je i trenera Plavih Admira Adžema, umjesto najavljenog Kenana Hadžića u stratnih 11 se našao Kemal Osmanković.\nPrvih 20-ak minuta je proteklo bez ikakvih uzbuđenja, domaći su bili nešto aktivniji, imali terensku incijativu i nekoliko solidnih situacija da ugroze Vedrana Kjosevskog, međutim ništa konkretno.\nU 23. minuti stativa spašava Plave, poslije lijepe akcije sa 10-ak metara je šutirao Amar Rahmanović, sreća je bila na strani gostiju.\nIpak, Željo je uspio uspostaviti ravnotežu te preseliti igru na polovinu Sarajeva, prvu kakvu-takvu priliku gosti su stvorili u 36. minuti. Jovan Blagojević je šutirao iz kornera, a glavom pored gola je šutirao Adi Mehremić. Dvije minute kasnije lijepo su iznijeli loptu, napravili višak, međutim Dženan Zajmović je pogrešnim pasom sve upropastio.\nPlavi su u 63. minuti imali sjajnu situaciju da povedu, Zajmović je na lijevoj strani iz igre izbacio Joachima Adukora, pronašao Vranješ koji iz odlične pozicije šutira užasno pa je Bojan Pavlović bez problema zabilježio svoju prvu odbranu na susretu.\nU 75. minuti Mićo Kuzmanović napravio višak, uposlio je rezervistu Halid Šabanović iskosa sa lijeve strane šutirao pored gola. Sarajevo je potom prijetilo u dva navrata preko Alena Mustafića, ali nije bilo promjene rezultata.\nVeliku šansu za Željezničar u 88. minuti utakmice imao je Dženan Zajmović. Oslobodio se svojih čuvara, a potom izašao pred Bojana Pavlovića, koji mu je odbranio udarac. Potom je na drugoj strani Mićo Kuzmanović bio u dobroj prilici, ali u posljednji čas intervenisao je Daniel Graovac te otklonio opasnost. Do kraja susreta nije bilo uzbuđenja niti promjene rezultata.\nSarajevo: Pavlović, Kuzmanović, Sarić, Ahmetović(od 78. Mustafić), Rahmanović(od 70. Herić), Velkoski, Hebibović, Mujakić, Bekić(od 67. Šabanović, Crepulja, Adukor. Trener: Husref Musemić.\nŽeljezničar: Kjosevski, Graovac, Mehremić, Blagojević, Bogičević, Zakarić (Od 81’ Žerić), Zajmović, Hadžić, Vranješ, Hajdarević, Ubiparip (od 70. Kajkut). Trener: Admir Adžem.


Pioniri elektronske muzike: Kraftwerk u Beogradu – TOP FM radio Belgrade\nPioniri elektronske muzike: Kraftwerk u Beogradu\n6. oktobra 2017. Marija Jovanović TOP FUN\nSpajajući muziku i performans, Kraftwerk 3-D koncerti predstavljaju pravi „Gesamtkunstwerk – potpuno umetničko delo“, a ovaj sjajni audio-vizuelni spektakl 24. februara videće i domaća publika u Kombank areni.\nUlaznice za koncert KRAFTWERK u Kombank Areni, su u prodaji po ceni od 3290 dinara na svim prodajnim mestima CS Eventima, na blagajnama Kombank Arene i Bilet Centra Beograda, i online na www.kombankarena.com.\nIzvor: Kombank arena-TOPFM\n« Prva fotografija: Fantastične zveri i gde ih naći 2\nJessie J: Nisi moj bivši »


Opportunity banka podstiče građane na štednju | Kamatica\nPočetna > vest > Opportunity banka podstiče građane na štednju\nTekst objavljen: 22.03.2018 10:42\nDa banka misli na svoje građane pokazala je još jednom kroz edukativnu kampanju “Školica za štednju” putem koje ih podstiče na sticanje navike da štede. U okviru kampanje nastao je i jedinstven proizvod na tržištu pod nazivom ŠTEK koji banka nudi u svojim filijalama u Novom Sadu, Novom Beogradu i Kragujevcu. Kroz ŠTEK ne samo da ćete uštedeti već ćete za to biti i nagrađeni.\nTakođe, aktuelnom akcijom „Štednja kô bombona“ u Opportunity banci trenutno možete dobiti najbolju ponudu za deviznu štednju od čak 2,2% nominalne kamate (1,85% EKS). Ova ponuda objedinjuje sve ono što biste želeli - sigurnost depozita, dobar prinos i uvek raspoloživ novac. U okviru oročenog perioda od 25 meseci, u svakom trenutku možete da podignete sredstva, a ukoliko se oročenje prekida pre isteka ugovorenog roka, na položena sredstva se primenjuje kamatna stopa za izdržani period oročenja.\nGrađanima su na raspolaganju i standardne oročene štednje u dinarima ili evrima. Za “Šampionsku dinarsku štednju” fiksna nominalna kamata se kreće od 1,50% do 5,00% (EKS 1,51% - 4,56%) u zavisnosnosti od perioda oročenja. Kada je u pitanju štednja u evrima, fiksna nominalna kamatna stopa za 12 meseci iznosi 1,50% (EKS 1,28%), isplata je naravno u valuti štednje, ali vas očekuje porez na prihod od 15%.\nPreporučujemo vam da posetite internet stranicu Opportunity banke www.obs.rs, pogledate Školicu za štednju i naučite kako da uštedite novac. Na stranici možete pronaći i više informacija vezano za akcijsku ponudu „Štednja kô bombona“ ili neki od navedenih proizvoda štednje koji su dostupni u svim filijalama – (Novi Sad, Novi Beograd, Niš, Čačak, Kragujevac i Subotica). Za detaljne informacije tu je i kontakt centar 021 ili 069/ 340-50-70 (možete kontaktirati i putem Vibera).\nOpportunity banka štednja 2018. devizna štednja Opportunity banka štednja


Kakav finiš sezone: Barsu bi posle odluke UEFA mogao da izbaci njen fudbaler iz Lige šampiona! - Telegraf.rs\n11/08/20 | 18:36 ≫ 18:37\nNema prepreka da Brazilac zaigra za Bajern u petak uveče\nFilipe Kutinijo mogao bi u petak uveče lako da izbaci Barselonu, klub u čijem je vlasništvu i dalje, i to kao igrač Bajerna iz Minhena.\nBrazilac nastupa na pozajmici u Minhenu iz Katalonije, a propisi UEFA ne dozvoljavaju klauzule po kojima igrač ne može da nastupi protiv kluba iz kojeg je pozajmljen, što znači da je Kutinjo u konkurenciji za utakmicu iako će teško biti starter.\nOkršaj španskog i nemačkog velikana u okviru četvrtfinala Lige šampiona na programu je u petak uveče u Lisabonu, a posle ipak razočaravajuće sezone u Nemačkoj, Kutinjo se sigurno vraća u Barselonu sledećeg meseca jer ga Bajern neće otkupiti.\nIpak, nekadašnji ofanzivac Liverpula se neće dugo zadržati u Kataloniji.\nEngleski mediji danima nagađaju oko njegovog prelaska u Arsenal sa kojim je navodno već dogovorena nova jednogodišnja pozajmica, a nakon što je Kutinjo tajno obišao i trening centar "Tobdžija".\nGlavnu ulogu u dovođenju Brazilca u Arsenal odigrao je njegov menadžer Kia Jorabhijan koji ima dobre veze sa trenutnim sportskim sektorom londonskog kluba oličenom u Brazilcu Eduu i Špancu Raulu Sanlehiju.\nIpak, najpre da vidimo šta će uraditi s Bavarcima u Ligi šampiona.\n11. avgust 2020 | 18:51\nCovece ovaj vise ne moze da izbaci ni Cukaricki,a ne Barselonu. To sto se tice Kutinja,a Bajern ce ih pregazit u petak.


ARMATURE I SANITARIJA KOJA ĆE NADŽIVETI GENERACIJE\nPREDNOST KOMPANIJE SLOVARM U ODNOSU NA KONKURENCIJU SU DOKAZANE PROCEDURE PROIZVODNJE I DUGOGODIŠNJA ISKUSTVA PROFESIONALNIH RADNIKA\nSLOVARM dugoročno ima stabilnu poziciju na tržištima srednje i istočne Evrope, više od 100 ugovornih poslovnih partnera u Slovačkoj i Češkoj i 30 partnera za saradnju. Svoje proizvode izvozi u 24 zemlje sveta.\nKlijenti kompanije SLOVARM su svetski poznati brendovi iz raznih oblasti industrije. Nakon spajanja sa kompanijom SLOVPLAST je preuzeo njen proizvodni program i proširio svoj asortiman plastičnim proizvodima sa zahtevnom primenom za mašinsku, elektrotehničku, potrošačku i automobilsku industriju i istovremeno je sertifikovana laboratorija za proizvodnju plastičnih proizvoda.\nTehnička oprema i proizvodni kapaciteti nam omogućavaju da isporučujemo specijalne proizvode prilagođene zahtevima kupaca.\nZahvaljujući tehnološkoj pozadini i iskusnim zaposlenima smo u mogućnosti da fleksibilno reagujemo na zahteve klijenata i optimalizujemo proizvodnju.\nSLOVARM poseduje sve relevantne sertifikate u oblasti upravljanja internim procesima i deklarisanih svojstava proizvoda. Istovremeno stavlja poseban akcenat na to da proizvodi budu bezopasni po zdravlje i ekološki prihvatljivi.\nSertifikati za preuzimanje\nNakon prestanka sa radom kompanije Slovenská armatúrka Myjava 1999. godine, na njenim temeljima su nastale firme naslednice SLOVARM i SLOVPLAST koje su postepeno obnovile njen proizvodni program. Kompanije su se spojile 2020. godine i nastavljaju sa proizvodnjom armatura i sanitarne tehnike pod nazivom SLOVARM.\nSpajanje firmi SLOVARM i SLOVPLAST\nEnergy Group je nakon uspešne modernizacije obe kompanije pristupila spajanju obe firme i time je obnovila većinu proizvodnog programa kompanije Slovenská armatúrka Myjava\nPočeci proizvodnje armatura na Mijavi\nDolazak firme Tauš na Mijavu, postavljanje temelja programa proizvodnje mesinga\nSlovačka armatura Mijava\nNakon promene vlasnika fabrika nastavlja sa proizvodnim programom pod novim nazivom – Slovenská armatúrka Myjava\nPrestanak sa radom kompanije Slovenská armatúrka Myjava\nNakon transformacije centralnog upravljanja ekonomijom u tržišno kompanija postaje insolventna i prestaje sa radom\nNastanak SAM Holding, d.o.o.\nDeo proizvodnog programa plastične armature kupuje novi vlasnik. Naslednica kompanije SAM Holding, a.s. nastavlja sa proizvodnjom sanitarije od plastike\nNastanak kompanije SLOVARM\nGrupa Energy Group započinje konsolidaciju mesinganog programa kompanije Slovenská armatúrka Myjava i osniva kompaniju naslednicu – SLOVARM, a.s.\nSLOVARM se širi na Srbiju\nNakon detaljnog ispitivanja tržišta kompanija se širi na Srbiju i osniva kompaniju SLOVARM d.o.o., Beograd, Srbija\nŠirenje i modernizacija proizvodnje\nEnergy Group investira u SLOVARM u širenje i modernizaciju proizvodnje, pokreće novu tehnologiju kontinuiranog livenja mesinganih šipki\nSLOVARM se širi na Aziju\nPutem nove poslovne kancelarije u Kini SLOVARM širi svoj proizvodni program na Aziju\nNovo poslovno predstavništvo u Belorusiji\nSLOVARM širi svoje poslovanje u Evropi i osniva ćerku kompaniju SLOVARM BEL u Belorusiji\nPokretanje novog pogona\nSLOVARM širi proizvodni program i pušta u rad centar sanitarnih stambenih armatura\nNakon deset godina od osnivanja kompanija SLOVARM beleži porast proizvodnje po porudžbini za 100%\nSLOVARM potvrđuje svoju poziciju lidera i pokreće proizvodnju novih sigurnosnih ventila\nNove CNC tehnologije\nSLOVARM širi svoju tehnološku pozadinu i uvodi u proizvodnju CNC tehnologije sa visokim performansama\nSigurnosni ventil po meri\nSLOVARM pokreće proizvodnju novog dizajna sigurnosnog ventila za kompaniju Stiebel Eltron\nNastanak kompanije SLOVPLAST Mijava\nEnergy Group ulazi kao novi 100% vlasnik kompanije SAM HOLDING, a.s. i menja naziv kompanije u SLOVPLAST Myjava, a.s.\nUlaganja u modernizaciju\nU narednom periodu će Energy Group investirati u SLOVPLAST Mijava u nove tehnologije, rekonstrukcije proizvodnih pogona i optimalizacije proizvodnih procesa\nČasopis firme EG 3 / 2021\nČasopis firme EG 2 / 2021\nČasopis firme EG 1 / 2021\nČasopis firme EG 4 / 2020\nČasopis firme EG 3 / 2020\nČasopis firme EG 2 / 2020\nČasopis firme EG 1 / 2020\nČasopis firme EG 4 / 2019\nČasopis firme EG 3 / 2019\nČasopis firme EG 2 / 2019\nČasopis firme EG 1 / 2019\nČasopis firme EG 4 / 2018\nČasopis firme EG 25 godina / 2018\nČasopis firme EG 3 / 2018\nČasopis firme EG 2 / 2018\nČasopis firme EG 1 / 2018\nČasopis firme EG 4 / 2017\nČasopis firme EG 3 / 2017\nČasopis firme EG 2 / 2017\nČasopis firme EG 1 / 2017\nČasopis firme EG 3 / 2016\nČasopis firme EG 2 / 2016\nČasopis firme EG 1 / 2016


Ambasador pred skupštinskim Odborom | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome>>>Vesti>>>Dijaspora Srbije>>>Ambasador pred skupštinskim Odborom\nAmbasador pred skupštinskim Odborom\n18. decembar 2013.\tDijaspora Srbije, Vesti 4 Views\nČlanovi skupštinskog Odbora za spoljne poslove razgovarali su sa novoimenovanim ambasadorom Srbije u Australiji Miroljubom Petrovićem, koji je poručio da Srbija mora da bude vidljivija i prisutnija u toj dalekoj zemlji i da će njegov rad biti usmeren ka tome.\n“Politički dijalog Srbije i Australije dugo godina nije takav da bi se moglo reći kako postoje intenzivni odnosi, pre bi se mogao koristiti termin “zastoj“, ali to ne znači da ne postoji prostor da se to popravi”, rekao je Petrović.\nOn je na sednici skupštinskog Odbora rekao da će ugovorni odnosi i ukidanje viznog režima biti njegov prioritet u radu, kao i da će pitanje jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosva i Meothije, koju je Australija priznala, biti otvoreno pitanje u svim razgovorima.\nNjegovo nastojanje, dodao je novoimenovani ambasador, biće da se poljulja stav o priznanju, što je učinila Australija, kao i očuva stav onih ostrvskih država koje nisu priznale nezavisnost Kosova i Metohije.\nKada je reč o ugovornim odnosima, Petrović je istakao da su razmenjeni nacrti ugovora o socijalnom osiguranju i da se njihovo potpisivanje očekuje naredne godine, kao i da postoji sporazum o vazdušnom saobraćaju od koga obe strane imaju velika očekivanja, posebno posle dolaska Etihada i osnivanja Er Srbije.\nGovoreći o viznom režimu, koji, kako je podsetio još postoji iako je Srbija jednostrano ukinula vize za tu zemlju, ambasdor Petrović je rekao da je i na tom polju došlo do izvesne relaksacije, jer državljani Srbije više ne moraju da popunjavaju takozvani Haški upitnik, ali da to nije slučaj, na žalost, i sa Novim Zelandom, kao i sa Kanadom.\nOn je dodao i da je prvi put “naš čovek”, odnosno Australijanac srpskog porekla “izborio mesto u australijskom parlamentu” i da će svakako uspostaviti komunikaciju i saradnju sa njim.\nPrevious Čestitka bečkih Srba\nNext Informacija o prebivalištu u Hrvatskoj


Akademik Mirko Pejanović: Riječ na promociji knjige “U sjenci Branka Mikulića” – Mile Lasić\nAkademik Mirko Pejanović: Riječ na promociji knjige “U sjenci Branka Mikulića”\nMay 6, 2015 May 22, 2015 admin\nI Z L A G A NJ E\nna promociji knjige “U sjenci Branka Mikulića”, autora sveučilišnog profesora Mile Lasića\nVečeras imamo zadovoljstvo govoriti o knjizi profesora Mile Lasića pod naslovom: “U sjenci Branka Mikulića”. Knjigu je priredio i štampao HKD Napredak, Sarajevo. Autor i izdavač su se ujedinili u namjeri da bosanskohercegovačkoj stručnoj, naučnoj i političkoj javnosti učine dostupnim politološku studiju o Branku Mikuliću i njegovoj ulozi u političkoj istoriji Bosne i Herecegovine u vremenu od druge polovine 60-tih godina do kraja osamdesetih godina XX stoljeća.\nKnjiga je napisana na 68 stranica. Predstavlja politološku sintezu viđenja uloge Branka Mikulića iz pera istaknutog bosanskohercegovačkog politologa koji je od 1983. do 1989. godine (6 godina) bio prvi saradnik, šef kabineta Branka Mikulića u vremenu pripreme XIV. zimskih olimpijskih igara, a potom u vremenu kada Branko Mikulić obavlja najviše dužnosti u organima jugoslovenske federacije i to: člana Predsjedništva SFRJ (1984-1986) i predsjednika Saveznog izvršnog vijeća (1986-1989) godine.\nSadržaj knjige je koncipiran u četiri zasebna poglavlja.\nU svom proslovu prof. dr. Franjo Topić, predsjednik HKD Napredak izlaže više spoznaja o povijesnoj ulozi Branka Mikulića u razvoju Bosne i Hercegovine u drugoj polovini XX. stoljeća. Profesor Topić izvodi ocjenu da Branku Mikuliću pripada iznimno mjesto u hrvatskoj i bosanskohercegovačkoj institucionalnoj memoriji. U odnosu na projekt štampanja knjige prof. Topić ističe da je glavni motiv bio sadržan u želji da se omogući “šira i dublja sagledavanja iščezlog vremena koje povezujemo sa Mikulićevim imenom” … Citat, iz knjige str. 7)\nDrugi, treći i četvrti dio knjige čini elaboraciju Lasićevog uvida iz blizine saradnika povijesne uloge Branka Mikulića u nekoliko društveno-istorijskih procesa tokom razvoja bosanskohercegovačkog društva od vremena 1966., pa sve do 1984. godine kada Branko Mikulić preuzima najviše dužnosti u seveznim državnim organima jugoslovenske socijalističke federacije.\nU analizi društveno-istorijskih procesa 70-ih i 80-ih godina XX. stoljeća profesor Lasić, polazi od svojih sopstvenih uvida. Na temelju svojih zapamćenja (pamćenja i sjećanja) profesor Lasić vođen politološkom sintezom, približava čitaocu i stručnoj javnosti najznačajnija postignuća Branka Mikulića u vremenu u kome je preko dvije decenije bio na čelu najviših državnih i partijskih organa Bosne i Hercegovine. U vremenu od druge polovine 60-ih do početka 80-ih godina XX stoljeća, kada državnim i partijskim organima rukovodi Branko Mikulić Bosna i Hercegovina u svom ukupnom socijalnom razvoju postiže civilizacijske iskorake.\nProfesor Lasić te civilizacijske iskorake identifikuje u ovim društvenim dostignućima: zasniva se i ostvaruje nova međunacionalna politika; uspostavlja se novi koncept ekonomskog i socijalnog razvoja; ostvaruje se zaokret u kulturološkoj sferi. I najzad na vrhu piramide civilizacijskog uzleta javlja se organizacija i održavanje XIV. zimskih olimpijskih igara u Sarajevu 1984. godine.\nMikulićevo doba upravljanja razvojem Bosne i Hercegovine istaknuti istoričar političkog razvoja Bosne i Hercegovine u jugoslovenskoj socijalističkoj federaciji označavaju kao zlatno doba. Među ovim istoričarima izdvaja se viđenje uloge Branka Mikulića u radovima hrvatskog akademika Dušana Bilandžića (vidi šire: Dušan Bilandžić, “Zlatno doba Bosne i Hercegovine” u Zborniku: Bosna i Hercegovina prije i poslije ZAVNOBiH-a, ANU, Sarajevo 2007). Radi se o tome da akademik Dušan Bilandžić razvoj Bosne i Hercegovine nakon Drugog svjetskog rata unutar jugoslovenske federacije promatra u dva perioda. Prvi period se odnosi na vrijeme od 1945. do 1963. godine. To je vrijeme dominacije saveznog državnog centralizma. U tom periodu Bosna i Hercegovina kao jedna od šest jugoslovenskih republika ima nepovoljan položaj i u ekonomskoj i u političkoj sferi: u ekonomskoj sferi Bosni i Hercegovini je pripao razvoj bazne i niskoproduktivne industrije. Politički uticaj Bosne i Hercegovine na odlučivanje u saveznim organima bio je nedovoljan. Dominiralo je nekritičnost i pokornost volji saveznih državnih organa.\nOva nepovoljna tendencija je zaustavljena nakon Brionskog plenuma i pada Rankovića 1966. kao zagovornika saveznog državnog centralizma.\nTe 1966. godine, nakon smrti Hasana Brkića na čelo Izvršnog vijeća Bosne i Hercegovine dolazi Branko Mikulić. Na dužnosti predsjednika Izvršnog vijeća Bosne i Hercegovine Branko Mikulić ostaje do 1969 godine kad postaje predsjednik Centralnog komiteta Bosne i Hercegovine. Tokom naredne dvije decenije, a to su sedamdesete i osamdesete godine Branko Mikulić postaje nosilac i lider društvenih promjena u socijalnom, ekonomskom i kulturnom razvoju Bosne i Hercegovine.\nU sferi međunacionalnih odnosa rješava se pitanje nacionalnog subjektiviteta Muslimana. Politika nacionalne emancipacije muslimanskog stanovništva i politika nacionalne ravnopravnosti muslimanskog – bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda dovela je do jačanja povjerenja u međunacionalnim odnosima i do stabilnosti u razvoju bosanskohercegovačkog društva.\nIskorak u ekonomskom razvoju ostvaren je inovacijom koncepcije razvoja po kojoj je u Bosni i Hercegovini uspostavljen razvoj prerađivačke industrije u metalnom, drvoprerađivačkom i poljoprivrednom sektoru. Izvršeno je povezivanje manjih u velike privredne sisteme. Privreda je postala izvozna. Zaposleno je milion stanovnika.\nSvi opštinski centri su povezani, u to doba, modernim asfaltnim saobraćajnicama.\nOsloncem na sopstvene snage, a to je bila jedna od vizija Branka Mikulića ostvaren je ubrzan razvoj opština i gradova a time i ravnomjerniji razvoj cijele teritorije Bosne i Hercegovine. Nerazvijene opštine su u kontekstu ove strategije izgradile proizvodne fabrike kao sastavne dijelove velikih poslovnih sistema kakvi su bili: RMK Zenica, Soda-so Tuzla, Famos, Unis i Energoinvest u Sarajevu, Incel u Banja Luci, Šipad u Sarajevu.\nUspon u privrednom razvoju, omogućuje promjene i u sferi obrazovanja, kulture i nauke. Izgrađeno je 1000 novih osnovnih škola.\nSve opštine su dobile srednjoškolske centre. Opštine su tako postale nosioci lokalnog ekonomskog i infrastrukturnog razvoja.\nOsnovana su tri nova univerziteta: banjalučki, tuzlanski, mostarski. Osnovana je Akademija nauka i izgrađen televizijski dom.\nUspon u socijalnom, privrednom i kulturnom razvoju Bosne i Hercegovine tokom 70-ih i početkom osamdesetih godina XX. stoljeća postaće najbolja osnova za dobijanje organizacije XIV. zimskih olimpijskih igara. Prema kazivanju profesora Lasića, Branko Mikulić je, u ulozi predsjednika Organizacionog komiteta zimskih olimpijskih igara u Sarajevu, radio danonoćno. Pokazao se jednom vrstom “željeznog kancelara”. Široki krug saradnika u timu pripreme XIV zimskih olimpijskih igara pratio je dinamiku koju je svojim angažovanjem, i svojim ličnim primjerom uspostavio Branko Mikulić. Taj trud i to zlaganje vrednovao je svojom izjavom i H. A. Samaran kad je rekao da su XIV. zimske olimpijske igre bile najbolje organizovane u dotadašnjoj istoriji zimskih olimpijskih igara.\nU proljeće 1984., nakon održanih zimskih olimpijskih igara Branko Mikulić je izabran za člana Predsjedništva SFRJ. Na toj dužnosti je ostao do 1986. godine kada na zahtjeve iz rukovodstva SKJ preuzima vođenje Saveznog izvršnog vijeća. Zbog otpora i opstrukcija ekonomskim reformama koje je namjeravala izvesti Savezna vlada, a dolazile su iz republičkih rukovodstava Srbije, Hrvatske i Slovenije, Branko Mikulić u decembru 1988. godine podnosi ostavku na dužnost predsjednika SIV-a u Skupštini Jugoslavije. Čin te ostavke, značio je odnos Branka Mikulića prema odgovornosti za nastalo stanje i krizu u jugoslovenskoj federaciji. To stanje je bilo do kraja uslovljeno političkim neslaganjem rukovodstava republika u odnosu na traženje izlaza iz krize funkcionisanja institucija jugoslovenske federacije.\nVrijeme “zlatnog doba” u socijalnom razvoju Bosne i Hercegovine od 60-ih do 80-ih godina XX. stoljeća pripada prošlosti. Ali dosezi u tom razvoju istorijski se vežu za postignuća Branka Mikulića kao osobe koja je 22 godine bila na čelu državnih i partijskih institucija i upravljala društvenim razvojem Bosne i Hercegovine.\nČime se danas, nakon četiri decenije može objasniti uloga Branka Mikulića u izvođenju civilizacijskog iskoraka u sveukupnom razvoju Bosne i Hercegovine od 1964. do 1988. Autor na ovo pitanje nudi nekoliko odgovora. Najprije profesor Lasić polazi od stajališta da je Branko Mikulić u svojoj ličnosti sjedinio bosanskohercegovački patriotizam, što zapravo znači odanost državnosti Bosne i Hercegovine utemeljene na konceptu ZAVNOBiH-a i AVNOJ-a. U svojoj ličnosti Branko Mikulić objedinjuje osebujnu odgovornost za opšte dobro zajednice koja mu je dala povjerenje da upravlja društvenim razvojem. Približio se Aristotelovom učenju o smislu polisa i života u polisu, primjernom borbom za opšte dobro.\nBranko Mikulić je u vršenju svojih dužnosti, a to su bili javni poslovi, izgradio metod rukovođenja u kome je svojom sistematičnošću, radinošću i svojim znanjem uspješno objedinjavao ljudske energije na razvojnim projektima.\nPosjedovao je dar, a u praksi ga je potvrđivao i jačao da svoje ideje dovede do opšteprihvatljivog projekta razvoja, a potom do realizacije u praksi.\nSa ovih nekoliko odrednica Branko Mikulić se javlja u bosanskohercegovačkoj novijoj političkoj istoriji kao najveći državnik XX. stoljeća na prostoru Bosne i Hercegovine. Na ovim odrednicama može se izvesti i stanovište da je na primjeru postignuća Branka Mikulića potvrđena uloga ličnosti u istoriji. Lako se složiti sa autorom knjige prof. Lasićem kako nove elite nakon 90-ih godina izbjegavaju vrednovati dostignuća razvoja Bosne i Hercegovine u drugoj polovini XX. stoljeća, a time izbjegavaju vrednovati i ulogu Branka Mikulića.\nNapor profesora Lasića da osvijetli, u najvažnijim aspektima, ličnost Branka Mikulića, iako iz sjene saradnika ima šire naučne i društvene domete. Vjerujem da će ova knjiga poslužiti istoričarima Bosne i Hercegovine i kao povod i kao dobra osnova za izradu cjelovite naučne studije o ulozi Branka Mikulića u socijalnom, ekonomskom i kulturnom razvoju Bosne i Hercegovine u vremenu od 60-ih do kraja 80-ih godina XX. stoljeća.\nIzdavaču čestitam, a autoru želim da nastavi stvarati nove knjige.\nKulturni dodatak Oslobođenja KUN (Kultura, umjetnost, nauka), 21.05.2015.\n← Bosna i Hercegovina u klinču licemjera\nIvo Josipović: Dan pobjede? Čije pobjede? →


U Zavičajnom muzeju Ruma, u okviru manifestacije „Muzeji za 10”, otvorena je izložba „Kultura i mi” na kojoj su predstavljeni radovi korisnika Gerontološkog centra „Srem“ i rumskog Dnevnog boravaka za decu, mlade i odrasle sa smetnjama u razvoju.\nDirektorica Zavičajnog muzeja Ruma Branislava Konjević kaže da je tema ovogodišnje manifestacije je “Muzeji za jednakost: raznovrsnost i uključenost”, koja podstiče jačanje raznolikosti i inkluzije u ustanovama kulture.\nPo šesti put učestvujemo u manifestaciji, od samog početka ove muzejske inicijative. S obzirom na to da imamo dve veoma značajne ustanove u našem gradu koje brinu o posebnim kategorijama ljudi, rešili smo da ih uključimo i u skladu sa temom ovogodišnjeg programa „Muzeji za deset”, napravili smo izložbu radova korisnika Gerontološkog centra „Srem” i Dnevnog boravaka za decu, mlade i odrasle sa smetnjama u razvoju”- rekla je direktorica Zavičajnog muzeja, ustanove koja je nagrađena za najbolje realizovan program u prošloj godini, kada je reč o manifestaciji „Muzeji za deset”.\nOve godine zbog epidemiolške situacije manifestacija nije bila organizovana redovno u maju mesecu, već je odložena za novembar.\nProšle nedelje smo dobili obaveštenje da smo dobili priznanje za najbolje realizovan program u 2019. godini, kada je tema manifestacije bila „Budućnost tradicije” i mi smo na osnovu te opšte teme izabrali četiri programa koja su povezivala prošlost, sadašnjost i budućnost, a centralna manifestacija je bila izložba o sportu sa nazivom „Više od igre”- kaže Konjević, kojoj je nagrada uručena u Narodnom muzeju u Beogradu.\nIzložba u Zavičajnom muzeju Ruma će biti otvorena za posetioce do 22. novembra. Muzej je otvoren za individualne posete uz obavezno poštovanje svih propisanih mera zaštite. Ulaz je za sve posetioce besplatan.\nTags: Ruma, Zavičajni muzej


Gde smo danas u Pupinovom sistemu vrednosti - Teslavision\nMihailo Pupin je dostigao nebeske visine, a nije bio ni ohol ni gord.\nPiše: Milan Božić\nNapadali su ga njegovi sunarodnici da je lažni pronalazač, austrijski špijun, da je niko i ništa, optuživali ga za proneveru novca, kada je bio spreman da celo svoje bogatstvo da za Srbiju. Sa bolom u duši na to je prijateljima govorio: „Nikada ne mrzite one koji vas napadaju.\nSpas nam je svima u tome da se pokajemo i oprostimo“. Takav čovek, veliki hrišćanin, bavio se ozbiljno i privredom. Zalagao se za Inovacijsko društvo u kojem dominira kreativnost radnika u neposrednoj proizvodnji i za obrazovni sistem koji od mladih stvara čestite ljude i dobre radnike. Kad završe škole oni ne postaju gospoda, već sluge i to sluge dobrog gospodara, a taj gospodar je rad.\nRadnici treba da su najviše nagrađeni, posebno oni koji rade u direktnoj proizvodnji i stvaraju Tehnološke inovacije. Inovacije su moćno sredstvo koje oplemenjuju uvezene tehnologije i strana ulaganja, rešavaju problem nezaposlenosti, i postižu viši životni standard.\nKao što nema ukrasa na voćki bez plodova, tako nema stabilnog privrednog razvoja bez Tehnoloških inovacija. Na taj način se stvara bogato društvo gde ljudi svojim poštenim radom mogu dobro da žive.\nGde smo danas u Pupinovom sistemu vrednosti?\nTo nam najbolje govore podele u društvu gde se ogromna energija troši na žestoke sukobe umesto da je udruženi koristimo za ekonomski oporavak zemlje.\nTrebalo bi prvo da budemo čestiti i pravični, da se uzajamno poštujemo, da uvažavamo drugo mišljenje, da nikoga olako ne optužujemo i ako to radimo da reči budu blage a argumenti jaki. Sve je ovo Pupin naučio od Linkolna od koga potiče snažna Amerika. Linkoln koji je i sam bio pronalazač čija politička vizija omogućava milione pronalazaka je govorio: „kao što ne želim da budem rob, tako ne želim ni apsolutno da vladam.\nŽelim da budem samo sluga svom narodu, ne praveći razliku između onih koji su za mene ili protiv mene. U politici mogu da postignu dobre rezultate samo oni, koji u prvi plan stavljaju ljude i bolji život.“ Pupin ceni političke lidere koji su ekonomski reformatori i koji dižu životni standard.\nZnao je Pupin da kritikuje predsednika Kalvina Kulidža zato što nedovoljno ceni velike stvaraoce, ali i da hvali predsednika Herberta Huvera što je obezbedio 1929. veličanstvenu proslavu u SAD-u, 50 godina od pronalaska sijalice. Cela Amerika je slavila to kao nacionalni praznik, a na dan pronalaska sijalice, 21. oktobra, 2 minuta je bila u mraku. Predsednik Huver posebnu pažnju ukazuje pronalazaču Tomasu Edisonu koji je tad imao 84.\nKada je u pitanju obrazovni sistem i položaj radnika u proizvodnji daleko smo od Pupina. Veliku nam štetu nanose agresivni rijaliti programi na televizijama sa nacionalnim frekvencijama, kao i priča o kupovini diploma.\nZa neke teškoće koje imamo danas mnogo je kriv i neoliberalni koncept kapitalističkog razvoja na globalnom nivou. Taj koncept je doprineo povećanju siromaštva u našoj zemlji stvarajući bogatu elitu koju ne interesuju siromašni ni socijalna pravda u državi. Zakoni tržišta su za njih iznad svega a ekstra profit je po svaku cenu najvažniji.\nOni ignorišu sopstvene kreativne snage, posebno u proizvodnji, jer forsiraju privatizacije, strana ulaganja, međunarodne kredite, donacije i poreze. U takvim uslovima nema inovacija pa ni boljeg života.\nFondacija „Mladen Selak“ je preko 1500 đaka i studenata pomagala što i danas čini, koliko joj mogućnosti dozvoljavaju. Dodeljivala je posebno nagrade: jednu od 3000$, dve od 2000$ i tri od 1000$ za mlade preduzetnike i pronalazače koji su na sopstvenim patentima razvijali firme.\nSvake godine Fondacija dodeljuje tradicionalne nagrade uglednim društvenim radnicima i novčane mladim talentima. MZ Idvor proglašava dva nova počasna građanina Idvora.\nCentar za mlade talente iz Pančeva dodeljuje posebne nagrade učenicima. Izuzetno nas raduje priznanje koje smo dobili od Privredne Komore Srbije i Svetske organizacije pronalazača Arhimedos iz Moskve, povodom velikog Jubileja. Treba pripremati nove ljude kako se Susreti i Fondacija ne bi ugasili. Snagu mi daje sećanje na Mladena Selaka i to što sam imao privilegiju da upoznam velike ljude od kojih su mnogi postali moji prijatelji.\nMolim se Gospodu da mi da snage da završim treće izdanje moje knjige „Mihajlo Pupin najveći hrišćanin među naučnicima“. Ona će pokazati da jedino ako poštujemo sistem vrednosti koji je izgradio Mihajlo Idvorski Pupin Srbija može da ide napred.\nDelovi referata podnetog na 40. oktobarskim susretima, u organizaciji Fonda „Mladen Selak“, u Idvoru 9. oktobra ove godine\nPrevious : Ko je Miša Vacić: „Srpski Julije Cezar“ ili „politička starleta“\nNext : Jeremić: Stefanović ne može da se izvuče iz afere o trgovini oružjem\nRIK: 61,4 odsto izašlih na referendum glasalo za promenu Ustava – prvi preliminarni rezultati\nReferendum: Zatvorena birališta – građani odlučuju o promeni Ustava\nSrbija i referendum: Više od 60 odsto izašlih glasalo za promenu Ustava, kaže predsednik Vučić


Canon PIXMA G7040 – štampači - Canon Serbia\n4-u-1 štampač sa dopunjivim kartridžima, mehanizmom za automatsko uvlačenje dokumenata i Ethernet vezom\nKvalitet, visok učinak i mali troškovi po stranici\nŠtampajte, skenirajte, kopirajte i razmenjujte faksove pomoću jednog elegantnog modela koji produžava vreme operativnosti uz kapacitet za obični papir od 350 listova i mehanizam za automatsko uvlačenje dokumenata kapaciteta 35 listova. Štampajte do 18.000 stranica pomoću 3 boce sa mastilom ili 7.700 uz komplet u boji*, za visok kvalitet i niske troškove.\n4-u-1 funkcionalnost, monohromatski LCD sa 2 reda i mehanizam za automatsko uvlačenje dokumenata kapaciteta 35 listova za kopiranje i skeniranje garantuju kompaktnu praktičnost, što je idealno za ambiciozne preduzetnike ili za malu kancelariju sa velikim obimom posla.\nŠtampajte do 18.000 stranica pomoću 3 boce sa crnim mastilom (7.700 stranica pomoću kompleta u boji*) i nastavite da radite uz automatsko dvostrano štampanje i kapacitet od 350 listova sa dvostranim uvlačenjem.\nBežično i lokalno povezivanje\nUspostavite vezu uz Wireless Connect i preuzmite kontrolu pomoću aplikacije Canon PRINT. Štampajte uz AirPrint (iOS), Mopria (Android) i Windows 10 Mobile ili uspostavite Ethernet vezu.\nOstvarite profesionalne rezultate uz velike brzine štampe i pigmentno crno mastilo, za jasan i oštar tekst. Štampajte živopisne fotografije bez margina u formatima do A4, uz mastila u boji.\nDaljinski nadgledajte nivoe mastila u štampaču, korišćenje i status uz alatke za daljinsko upravljanje, za punu kontrolu.\nSve što vam je potrebno da pokrenete poslovanje, uz manje troškove i štampač koji pruža visok učinak.\nVišefunkcionalni štampač sa dopunjivim kartridžima sa mastilom – PIXMA G7040


Pre nego što je postao trenerski bog, Klop je bio pravi šarlatan (video)\nA. J. 9. maja 2019. 06:06\nIako su igrači Liverpula glavni heroji veličanstvene pobede protiv Barselone u revanš utakmici polufinala Lige prvaka, „mozak operacije preokret“ bio je nemački fudbalski stručnjak Jirgen Klop.\nOn je sam nakon susreta iskreno priznao da nije verovao ovako nešto može da se dogodi, ali je svojim igračima u svlačionici rekao da veruje u njih i da ako je neko sposoban to napraviti, onda su to oni.\nBefore Jürgen Klopp was bossing Barcelona…\nHe tried his hand at a German game show 😎https://t.co/foRUOqRY5F\n— DW Sports (@dw_sports) May 8, 2019\nKlop se na trenerskoj karti Evrope pojavio 2001. godine kao trener Majnca, u kojem je bio prosečan igrač. Tamo je nakon aktivne igračke karijere sticao znanje da bi sedam godina kasnije otišao u Borusiju Dortmund. Nakon što je na sebe skrenuo pažnju fantastičnim metodama i trenerskim stilom, a onda je 2015. preuzeo klupu Liverpula, s kojim drugu sezonu zaredom igra u velikom finalu Lige šampiona\nOsvojio milion evra u kvizu, znate li odgovor na poslednje pitanje?…\nNiko u kvizu nije znao kako se zove ovaj poznati glumac, znate li vi?…\nIzgubio 4.000 evra u kvizu: Publika dala pogrešan odgovor, znate li ga…\nA pre nego je postao vrhunski menadžer, Klop je bio običan smrtnik, koji je učestvovao u nemačkim TV emisijama.\nJedan od njih bila je i nemačka verzija britanskog šoua „Izgubite Milion“. Klop se u njemu pojavio 90-ih godina prošlog veka, a cilj je bio da izgubiti milion maraka nudeći pogrešne odgovore na pitanja voditelja.


Naslov: Angels & Demons (2009) DVDRip Sub Jul 23, 2011 7:53 am\nŽanr: Triler | Misterija\nGlavne uloge: Tom Hanks, Ewan McGregor, Ayelet Zurer, Stellan Skarsgard,\nPierfrancesco Favino, Nikolaj Lie Kaas, Armin Mueller-Stahl\nU filmu Angels & Demons, Robert Langdon (Tom Hanks) dobija poziv da poseti Švajcarski istrazivački institut kako bi analizirao zagonetni simbol urezan na grudima ubijenog fizičara. Ono što otkriva je nezamislivo: smrtonosna osveta Katoličkoj crkvi od strane vekovima stare tajne organizacije - Iluminati. Očajnički pokušavajući da spase Vatikan od snažne tempirane bombe, Langdon se u Rimu udružuje sa prelepom i tajanstvenom naučnicom Vittoriom Vetrom (Ayelet Zurer). Zajedno kreću u frenetičnu poteru kroz zapečaćene kripte, opasne katakombe, napuštene katedrale i najskriveniju odaju na zemlji... odavno zaboravljeno skrovište Iluminata.


Continuing pakistan floods by Adnan Mazhar 319 views\n21. ICV Srbija sastanak - Kako izgl... by Menadžment Centar... 281 views\n07. ICV sastanak (SAP i controlling... by Menadžment Centar... 338 views\n1. ICV Kongres controllera Srbije 2... by Menadžment Centar... 338 views\nPower of Podcasting ATIA by Christopher Bugaj 546 views\nPutauaki Primary Inquiry Learning T... by Jeanette Murphy 497 views\nBiljana radi u sjajnoj srpskoj farmaceutskoj kompaniji ESSENSA i ona se najviše fokusirala na način formiranja prodajne cene.\n1. S R B I J AMARKETING 2011\n2. S R B I J ACena koštanjaBiljana Janaćković\n3. 3S R B I J A1. O nama2. Moj CV3. Planiranje4. Cena koštanja proizvodaSadržaj\n4. S R B I J AO nama\n5. 5S R B I J AVlasnici: MPharm, Spec. Lovorka Nikolic MPharm, Spec. Miomir Nikolic 2002U okviru Farmalogista osnovan proizvodni pogon 2007ESENSA d.o.o. se izdvaja iz Farmalogista kao posebnopravno liceESENSA\n6. 6S R B I J AEsensa• Kvalitet kao filozofija mišljenja i bezbednost kaoimperativ• Godine iskustva u proizvodnji i iskusan timstručnjaka - farmaceuti, tehnolozi, hemičari,lekari...118 zaposlenih• Pristup baziran na spoju znanja i tradicije• U stalnoj potrazi za boljim rešenjima„ Ne čekamo da se stvari dese,sami kreiramo promene“\n7. 7S R B I J AEsensa proizvodiSpecijalno formulisani dijetetski suplementi nabazi biljnih ekstrakata i sirovina prirodnogporeklaKozmetički proizvodiMedicinska sredstvaBiocidni proizvodi\n8. S R B I J A\n9. 9S R B I J ADr Colić kozmetika\n10. 10S R B I J A• 1989. Beograd-TMF u Beogradu, dipl.ing.tehn.• 2 godine asistent Opšte i Organske hemije TMF BG• 14 godina razvoj i proizvodnja u industriji hemijskihproizvoda, kućne hemije i kozmetike-Balkan, StevanStill, Beohemija• 6 godina QA –Komgradnja, Esensa (ISO 9001, 14001,HACCP, ISO 22000, CE znak)• Od 2011. plan i analiza, unapređenje poslovanja iinvesticije-EsensaBiljana\n11. S R B I J APlaniranje\n12. 12S R B I J A• Prodaja predlaže plan prodaje po proizvodima, kom,VPC, po tržištima , Rabate I Case• Proizvodnja izrađuje plan proizvodnje, komada,časova rada• Izračunavanje vrednost potrebnog materijala,prema normativima materijala• Izračunavanje budžeta (troškova) za Sektore• Planiranje ostalih rashoda• Dobit +45 % u odnosu na proizvođačku cenuIzrada Bilansa uspeha\n13. 13S R B I J APlan prodajeRSD MILRabat CasaProdaja NETORSD MILTršište 1 81,5 5% 5% 73,55Tržište 2 34,65 2% 2% 33,28Ukupno 116,15 106,83Planirana dobit 17,89 45% od PCTržište 1RSD MILTržište 2RSD MILUkupnoRSD MILPlan prodaje 81,5 34,65 116,15Rabat 4,07 0,69 4,77Prihod od prodaje 77,42 33.96 111,38Kase 3,87 0,68 4,55Prodaja NETO 73,55 33,28 106,83Trošak proizvodnje 28,46 11,29 39,75Trošak direkcije 2,86 1,13 4,00Trošak saradnikaprodaje6,50 3,50 10,00 OdlukaprodajeMarketing 24,00 11,19 35,19Dobit 11,73 6,15 17,89 45% od PCPlaniranje BU\n14. S R B I J ACena koštanja proizvoda\n15. 15S R B I J A• Direktni troškovi proizvodnje– Troškovi repromaterijala za proizvod (NC-din/kom)– Troškovi direktnog rada u proizvodnji, prema broju satizaposlenih– Indirektni troškovi proizvodnje (Opšti troškovi proizv.)• režija u proizvodnji, održavanje, laboratorija, nabavka,zakup, menza, amortizacijaKriterijum: Opšti troškovi se raspoređuju prema vremenupotrebnom za izradu jedinice proizvoda (broju sati radazaposlenih)Proizvođačka cena (PC)\n16. 16S R B I J AProizvodP1 P2 P3Ukupnodel.automatiz.,mala šaržaautomatiz.,mala šaržaautomatiz.,velika šaržaNORMA kom/h 80 100 160h/1kom 0,0125 0,01 0,00625Plan proizvodnje kom 150.000 250.000 300.000Direktan rad potrebni h 1.875 2.500 1.875 6.250Direktan rad din 12,50 10,00 6,25Opšti troškovi proizvodnje 8,00 6,40 4,00Tpr ukupni din/kom 20,5 16,4 10,25NC- vrednost repromaterijala/kom 30 40 50PC= NC+ Tpr 50,50 56,40 60,25Trošak Cena din/1hDirektan rad 6.250.000 1.000Opšti troškovi proizvodnje (zakup, menza,amortizac, lab, magacin MSA)4.000.000 640Trošak repromaterijala 29.500.000Ukupno trošak proizvodnje 39.750.000Proizvođačka cena (PC)\n17. 17S R B I J A• Zajednički indirektni troškovi za sva tržišta– Direkcija (režijski troškovi i troškovi zajedničkih službi..)– Plate i režijski troškovi zaposlenih u marketingu,– krediti, kamate,...Kriterijum: učešće u realizaciji prihoda od ukupne prodajeTQ cena proizvoda – cena bez troškova marketinga i prodaje• Troškovi za određeno tržište– troškovi saradnika prodaje na tržištu– Troškovi marketingaKriterijum: učešće u realizaciji prodaje za određeno tržišteAlokacija indirektnih troškova\n18. 18S R B I J AFormiranje prodajne cene\n19. 19S R B I J A• TQ je cena u koju su uračunati troškovi proizvodnje i režije(ostali opšti troškovi) prema svim tržištima• Kada se odredi TQ i planirana dobit, dalje alociranjetroška/kom ide unazad, od VPC, koja je ograničena tržištem.U odnosu na VPC se određuje RF-nastaje SPC.• U odnosu na učešće u prihodu od prodaje (realizacija –RF)alocira se :– Trošak direkcije, kamate… na svako tržište i realizcija se prati po tržištu– Trošak marketinga, saradnika….• U toku godine, na mesečnom nivou se prati realizacija cenekoštanja PC, kao i učešće ostalih troškova u ceni proizvoda.• Odluka za ulaganje u marketing - raspodelu troškova poproizvodima vrši prodajaFormiranje prodajne cene\n20. 20S R B I J AP1 P2 P3 Ukupno dinTržište 1VPC /kom 140 155 180Kom 100.000 180.000 220.000VPC promet 14.000.000 27.900.000 39.600.000 81.500.000Rabat -5% 700.000 1.395.000 1.980.000 4.075.000Prihod od prodaje 13.300.000 26.505.000 37.620.000 77.425.000Kase-5% 665.000 1.325.250 1.881.000 3.871.250Prodaja NETO 12.635.000 25.179.750 35.739.000 73.553.750PC 5.050.000 10.152.000 13.255.000 28.457.000CB1 7.585.000 15.027.750 22.484.000 45.096.750CB1% 60% 60% 63% 61%P1 P2 P3 Ukupno dinTržište 2VPC /kom 150 165 195Kom 50.000 70.000 80.000VPC promet 7.500.000 11.550.000 15.600.000 34.650.000Rabat -2% 150.000 231.000 312.000 693.000Prihod od prodaje 7.350.000 11.319.000 15.288.000 33.957.000Kase -2% 147.000 226.380 305.760 679.140Prodaja NETO 7.203.000 11.092.620 14.982.240 33.277.860PC 2.525.000 3.948.000 4.820.000 11.293.000CB1 4.678.000 7.144.620 10.162.240 21.984.860CB1% 65% 64% 68% 66%Odluka za prodaju\n21. 21S R B I J AZa sve dodatne informacije okoprezentacije, možete direktno dakontaktirate autora:Biljana JanaćkovićPomoćnik direktora za investicije iunapređenje poslovanjatel: +381 11 2760 034fax: +381 11 20 84 592mob. tel: +381 64 869 2516e-mail:biljana.janackovic@esensa.co.rswww.esensa.rsKontakt


"Borit ćemo se za otvaranje novih radnih mjesta" - Klix.ba\nSNSD u TK\n"Borit ćemo se za otvaranje novih radnih mjesta"\n6.9.2010. u 16:04\nSavez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD - Milorad Dodik), ukoliko uđe u Skupštinu Tuzlanskog kantona, borit će se, prije svega, za otvaranje novih radnih mjesta, a to može ostvariti privlačenjem stranih investitora, ali i znatno boljom međuentitetskom saradnjom, izjavio je nosilac liste SNSD-a za Skupštinu Tuzlanskog kantona Nedo Petrović.\n"Na evidenciji Biroa za zapošljavanje u Tuzlanskom kantonu registrovano je više od 91.000 nezaposlenih lica, što je rekordan broj, dok je zaposleno samo 81.000 lica, što samo po sebi predstavlja katastrofalan podatak", rekao je Petrović na predizbornom skupu u Lukavcu.\nPrema njegovim riječima, broj korisnika Narodne kuhinje u Tuzli sada je veći od 3.000, a potrebe su znatno veće, što je poražavajuća činjenica.\n"SNSD očekuje da dobije jednog poslanika u Tuzlanskom kantonu koji neće imati mnogo uticaja na donošenje političkih odluka, ali će napraviti jedan bitan iskorak u ekonomskom, ali i u demokratskom smislu jer bi to bilo prvi put da u Skupštini Tuzlanskog kantona bude zastupljen i poslanik iz jedne partije koja ima sjedište u Republici Srpskoj", istakao je Petrović.\nPredbajramsko ukrašavanje Sarajeva\n06.09.2010. u 16:12\n"Sarajevo je bilo 'logor prepun vojnih meta'"\n06.09.2010. u 15:58


Kako bi izgledali gradovi da ih dizajniraju žene? - Politički pregled\nKrakov, Poljska. Izvor: Unsplash\nSmanjenje zagađenja i izgradnja objekata za sve mogu pomoći da se umanji prednost muškaraca.\nAutorka: Antonia Cundy, 7. oktobar 2020. godine\nKreiranje biciklističke staze duge 400 milja i više od 60 trgova u Njujorku možemo pohvaliti činjenicom da su stvorili novi život u gusto naseljenom gradu.\nAli za Dženet Sadik – Kan (Jannete Sadik – Khan), kreatorki ovih izmena kao komesarke za transport grada u periodu između 2007. I 2013. godine, sticanje ranog priznanja u profesiji koja je dominantno muška – bilo je teško.\n“Ušla bih u prostoriju i ljudi bi me pitali kad stiže komesar za saobraćaj, jer nisam bila veliki, teški muškarac koji nosi kacigu sa gradilišta”, prisećala bi se gospođa Sadik Kan. “Prošlost je bila veoma, veoma muška”.\nGospođa Sadik Kan nije sama u svom iskustvu. Prema podacima Svetske banke, žene zauzimaju svega 10% više rangiranih pozicija u vodećim svetskim firmama koje se bave arhitekturom. Urbanim planiranjem dominiraju muškarci i njihovo nasleđe. Svaki grad na svetu je dizajniran i građen rukom muškaraca.\nKao rezultat toga, “gradovi rade bolje za muškarce nego za žene”, navodi Svetska banka. Kako bi onda veća zastupljenost žena u oblasti urbanog planiranja promenila gradove na bolje?\n3 prema 1 je odnos muškaraca i žena koji voze bicikl u Njujorku.\n“Ukoliko pitate kako bi izgledao grad koji su dizajnirale žene, prva reakcija bi bila: O da, imali bi više rampi za kolica i više toaleta”, kaže Lien Hartli (Liane Hartley), osnivačica “Urbanistas”, globalne mreže koja promoviše žene u kreiranju gradova. “Ali mislim da treba da gledamo veću sliku. Radi se o tome kako se konceptualizuju gradovi na prvom mestu”.\nKonsenzus između žena u sektoru je da urbano planiranje koje vode žene, može da se obrati istorijskom seksizmu ugrađenom u gradove, kao na primer stvaranjem javnih prostora koja su više gostoprimljiva prema majkama koje doje ili više ženskih toaleta.\nAli dizajn vođen od strane žena se nada da će ići dalje od ovoga – kreiranjem gradova koji služe svima, nevažno koji je pol u pitanju, starost, posebne potrebe, seksualnost ili pripadnost nacionalnoj zajednici.\nFren Tonkis (Fran Tonkiss), profesorka urbane i ekonomske sociologije Londonske škole ekonomije, kaže da je zato što žene znaju kako je to kad ste isključene iz procesa planiranja gradova, pa urbanom planiranju prilaze sa više podrške i više uključenosti.\n“Radi se o kreiranju fizičkog okruženja koji nije dizajniran oko odraslih, radno sposobnih muških subjekata”.\nGospođa Sadik Kan ističe da je dominacija gradova automobilima primer pristupa koji je usmeren na muškarca.\n“U Njujorku, vozači bicikla su brojčano nadjačali žene u odnosu tri prema jedan”, ona kaže. “Ukoliko žene (ne bi vozile bicikl jer) se ne osećaju bezbedno, postoji verovatno puno razloga koje su pogrešne na ulicama”. Smanjenje zagađenja, kako kaže je ključno za kreiranje više pristupačnih gradova.\nU Barseloni, gradonačelnica Ada Kolau (Ada Colau) uvodi “superblokove” kroz grad, grupe ulica gde su automobili usmereni na saobraćajnice ka periferiji grada i podzemne garaže, dozvoljavajući centralnim ulicama da se pretvore u pešačku zonu i javne površine.\n“Malo smo zaglavili sa određenim tipom gradova koje su pravili muškarci, putujući vozom na posao, a dok su žene ostajale kući”, kaže Saskija Sasen\nAna Hidalgo (Anne Hidalgo) gradonačelnica Pariza, takođe je energično uvela pešačke i biciklističke rute, kao što gura koncept “grada na 15 minuta”, gde su stambene jedinice, radna mesta, mesta za kupovinu, zabavu, obrazovanje i zdravstvenu zaštitu na 15 minuta šetnje ili vožnje biciklom.\nIdeja je suprotna nasleđenom trendu razdvajanja biznis sektora od mesta stanovanja i škola, koja prostor za obrazovanje i rad čine značajno razdvojenim i teškim, po rečima Lesli Kern, autorke knjige “Feministički grad: Tražeći prostor u svetu muškaraca”. “Feministička vizija nije tamo gde se žene bave negom, jer im bolje ide, već kako gradove možemo napraviti da posao nege može biti bolje distribuiran”, ona navodi.\n“Malo smo zaglavili sa određenim tipom gradova koje su pravili muškarce, putujući vozom na posao, dok su žene ostajale kući”, kaže Saskija Sasen (Saskia Sassen), sociološkinja i ekspertkinja za urbanu teoriju. “Trebaće vremena, ali mali pomaci u određenom pravcu mogu dovesti do promena”.\nTu su i problemi sa podacima kojim se informiše planiranje. Miriam Gonzales je 2016. godine kreirala GeoChicas u Meksiku, nakon što je otkrila da većina podataka koji se dodaju u mape (koje koriste Apple i Google) dolaze od muškaraca – što znači da su usluge kao što su bolnice, toaleti, predškolske ustanove, klinike za reproduktivno zdravlje ili sigurne kuće za žrtve porodičnog i partnerskog nasilja najčešće zanemarene.\nGrupa, sačinjena od preko stotinu saradnica u više od 20 zemalja, osnažuje žene da dodaju informacije za mapiranje i rade na projektima kako bi popravile odnos mapa i urbanog planiranja prema ženama.\n“Problem nije samo u tome ko se bavi ovim poslom, već čiji se glasovi slušaju,” kaže gospođa Kern.\n“Imamo mali broj žena koje su stigle do određenih pozicija, na kojima nisu bile ranije, ali i to je još uvek vrlo malo”, dodaje Saskija Sasen.\nSasen ostaje optimistična oko pritiska sa pitanjem klimatskih promena i nejednakosti koje mogu rasplamsati stvarne promene u sledećoj generaciji. “Čini mi se da je ovo period promene. Delom zbog pitanja životne sredine, kao i delom zbog toga što postoji veći broj muškaraca koji su sve bliži ženskom načinu razmišljanja”.\nPredhodni članakKLJUČEVI BELE KUĆE\nSledeći članakDa li se borba za autonomiju Vojvodine može voditi sa levice?


LAŽNIH DOKTORATA: +1.200 | Galaksija Nova\nLAŽNIH DOKTORATA: +1.200\nMiodrag Stojković (Vikipedija)\nGenetičar Miodrag Stojković izjavio je danas da u Srbiji, prema podacima republičke inspekcije, ima najmanje 1.200 lažnih doktorata, a da su poseban problem neakreditovana odeljenja fakulteta i kupovanje diploma. On je u intervjuu za „Južne vesti” rekao da je obrazovanje u Srbiji potpuno srozano.\nPrema rečima prof. dr Miodraga Stojkovića,\njedini način da se povrati ugled srpskog\nobrazovanja jeste kontrola svih diploma.\n„Mi smo daleko od toga da imamo dobro obrazovanje, u smislu da je to provereno, onako papirološki. Fakultet ili univerzitet nije više u obavezi da ako vi donesete diplomu sa nekog drugog fakulteta proveri istinitost te diplome”, rekao je Stojković koji vodi Specijalnu bolnicu za lečenje steriliteta u Leskovcu.\nPrema njegovim rečima, jedini način da se povrati ugled srpskog obrazovanja je kontrola svih diploma. „Ne možete da pustite nekog ko je diplomirao u nedelju. Ne možete da pustite nekoga ko je za četiri dana položio 10 ispita i napisao da je studirao u mestu B, a studirao je u mestu A, ali to nije znao. Prešli smo, nažalost, na hiperprodukciju”, kazao je Stojković.\nNajveći problem zašto se „lažnim doktorima”ne staje na put, kako kaže doktor Stojković, jeste u sistemu. „Problem je da li ste podobni ili niste. Ako ste podobni, niko vas neće goniti, ali ako niste, onda drvlje i kamenje na vas. To će sve da bude tako, dok se ne pošalje znak da takvi nemaju šanse, ne da grade karijeru, nego da gube sve što su do tada postigli. Kazna je jedini način da se naučimo nečemu”, ocenio je Stojković.


Jadranska copy, Evroliga paste - SPORTSKI ŽURNAL\n29 oktobar, 2015 16\nPatrik Bauman, generalni sekretar FIBA će 3. novembra u Švajcarskoj ugostiti delegaciju predstavnika najvećih evropskih klubova - Barselone i Reala (Španija), Olimpijakosa i Panatinaikosa (Grčka), Makabija (Izrael), CSKA (Rusija), Efesa i Fenerbahčea (Turska).\nNa tom sastanku će se razgovarati o predlogu nove Evrolige koju zagovara FIBA, a u kojoj bi ovom osmercu bila zagarantovano učešće. Zanimljivo je da će se prema najavama iz Atine tom prilikom spojiti nespojivo. U grčkoj delegaciji će biti Jorgos Vasilakopulos, predsednik KS Grčke i Jorgos Skindilijas, potpredsednik Olimpijakosa koji će ovom prilikom zastupati i interese Panatinaikosa!!!\nTakođe, na svetlo dana izašao je još jedan detalj o kome se do sada nije govorilo. FIBA od prvog dana predlaže klubovima da naprave istu stvar koja se dogodila u Jadranskoj ligi. Klubovima je sugerisano osnuju novu kompaniju koja će voditi Evroligu, a u kojoj bi Đordi Bertomeu mogao da zadrži menadžment u delu finansija. Naravno, pod uslovom da mu Skupština evroligaša poveri mandat.\nPodsećamo, od preostalih osam mesta četiri će pripasti šampionima Italije, Nemačke, Francuske i Litvanije. Mesto koje su dobili Litvanci bilo je namenjeno prvaku Jadranske lige, ali je ono izgubljeno još prošle godine kada su Radovan Lorbek i Roman Lisac, potpuno ignorisali molbe Međunarodne košarkaške organizacije da podnesu transparentan izveštaj o vlasništvu i finansiranju ABA lige. Iznenadnu prilikuLitvanci su iskoristili i u velikoj meri zakomplikovali sudbinu košarke na balkanskim prostorima.\nPoslednja četiri mesta popuniće pobednici četiri kvalifikaciona turnira, koji će biti organizovani po regionalnom principu. Jedan od njih činiće klubovi iz ABA lige kojima će biti pridodat pobednik prvenstva Bugarske.\nbokiUSA · 29 oktobar, 2015 11:11\nbokiRUS · 29 oktobar, 2015 16:23\nMiki · 29 oktobar, 2015 11:49\nШахтёр Солигорск · 29 oktobar, 2015 13:03\npedja,partizan champion · 29 oktobar, 2015 13:03\nШахтёр Солигорск · 29 oktobar, 2015 13:27\nlika · 29 oktobar, 2015 13:38\na ha · 29 oktobar, 2015 13:46\nDddd · 29 oktobar, 2015 14:14\nMikele · 29 oktobar, 2015 17:11\nNadimak · 29 oktobar, 2015 15:15\nbokiRUS · 29 oktobar, 2015 16:25\nNOCA · 29 oktobar, 2015 18:42\nbokiRUS · 29 oktobar, 2015 16:20\nDebeli · 29 oktobar, 2015 16:51\npacijent · 02 novembar, 2015 11:29