MyCity » Nauka -> Nove tehnologije » Vetar – alternativni izvor električne energije\nVetar predstavlja neiscrpan ekološki izvor energije čiji globalni potencijal višestruko prevazilazi svetske potrebe za električnom energijom.\nPiše: Željko Đurišić, Elektrotehnički fakultet u Beogradu.\nGlobalni razvoj društva u budućnosti će u ogromnoj meri zavisiti od stanja u oblasti energetike. Problemi sa kojima se suočavaju u manjoj ili većoj meri sve zemlje sveta su povezani sa obezbeđivanjem energije i očuvanjem životne sredine. Eksplozija ljudske populacije na zemlji uzrokuje stalno povećanje potreba za energijom, naročito električnom energijom. Trend rasta potreba na globalnom nivou iznosi oko 2,8 % godišnje. Sa druge strane, trenutna struktura primarnih izvora električne energije ne može na globalnom nivou obezbediti takav trend povećanja proizvodnje električne energije. Razlog za to su aktuelni ekološki problemi direktno uzrokovani sagorevanjem fosilnih i nuklearnih goriva, na kojima se bazira sadašnja proizvodnja električne energije u svetu. Osim toga, postojeća dinamika kojom se eksploatišu fosilna goriva će u bliskoj budućnosti dovesti i do iscrpljenja njihovih rezervi.\nDirektna posledica ovih oprečnih uslova proizvodnje i potrošnje je stalni porast cene električne energije, čime se, već na sadašnjem nivou, stvara ekološki i ekonomski opravdana potreba uključivanja alternativnih izvora u globalnu strategiju razvoja energetike. Ovakvi energetski tokovi su primorali visokorazvijene zemlje da ulažu ogroman kapital i angažuju veliki broj stručnjaka u razvoj sistema za korišćenje obnovljivih izvora električne energije (vetroelektrane, solarne elektrane, elektrane na biomasu i biogas, geotermalne elektrane, ...). Kao rezultat takvog ulaganja osvojena je tehnologija i razvijena industrija za tehnički pouzdanu konverziju nekih primarnih obnovljivih izvora. Osim toga, međunarodni protokoli i obaveze o smanjenju emisije CO2 (Kyoto protokol) i lokalni ekološki problemi primorali su Vlade mnogih zemalja da različitim subvencijama podstiču izgradnju ekološki čistih elektrana koje koriste obnovljive izvore. Ovakva politika dovela je do izuzetne popularizacije i fantastičnog trenda povećanja udela pojedinih obnovljivih izvora u ukupnoj proizvodnji električne energije. Od svih obnovljivih izvora najveću stopu razvoja u poslednje dve decenije ima vetroenergetika.\nVetar predstavlja neiscrpan ekološki izvor energije čiji globalni potencijal višestruko prevazilazi svetske potrebe za električnom energijom. Oko 2% dozračene sunčeve energije se pretvori u vetar. Korišćenje energije vetra u proizvodnji električne energije je počelo da se razvija tridesetih godina dvadesetog veka i tada je počela izgradnja prvih vetroelektrana – postrojenja za elektromehaničku konverziju energije vetra. Proizvodnja električne energije iz vetra u to vreme je bila neefikasna, nepouzdana i skupa. Sa razvojem velikih hidroelektrana i termoelektrana vetroelektrane su brzo pale u zaborav. Velika energetska kriza sedamdesetih godina prošlog veka, a kasnije i sve ozbiljniji globalni ekološki problemi su doveli do renesanse vetroelektrana. Danas vetroenergetika predstavlja granu energetike koja se najbrže razvija, kako u pogledu tehnologije, tako i u pogledu porasta instalisanih vetroelektrana u svetu. Najveći doprinos razvoju moderne vetroenergetike dala je Danska u kojoj je industrija vetrogeneratora postala jedna od vodećih industrija.\nTehnološki razvoj, politika podrške izgradnje obnovljivih izvora i brza izgradnja doprineli su naglom povećanju instalisanih vetroenergetskih proizvodnih kapaciteta u svetu. Oko 75% svih svetskih vetroelektrana je instalirano u zemljama Evropske Unije (EU). EU iz instaliranih 34 466 MW (decembar 2004.) podmiruje oko 3% ukupnih potreba za električnom energijom. Nemačka je vodeća zemlja po broju instalisanih vetroelektranasa ukupno 16 629MW vetrogeneratora, što je duplo više nego snaga svih elektrana u Srbiji. Najveći udeo vetroelektrana u proizvodnji električne energije ima Danska, koja iz 3 117 MW instalisanih vetroelektrana podmiruje preko 20% svojih potreba za električnom energijom.\nPretvaranje kinetičke energije vetra u mehaničku energiju obrtnog kretanja vrši se pomoću vetroturbine koja može imati različite konstrukcije. Teorijski stepen iskorišćenja vetroturbine je 59%, a praktično rade sa iskorišćenjem od 35 do 45%. Interesantno je da sličan stepen iskorišćenja imaju i parne turbine u termoelektranama i nuklearnim elektranama (tipično 30 do 40%), dok hidrauličke turbine, u hidroelektranama, imaju najveći stepen iskorišćenja od 80% do 95%. Moderni vetroagregati imaju vetroturbinu sa horizontalnom osovinom koja ima sistem za zakretanje osovine u horizontalnoj ravni za praćenje promene smera vetra. Vetroturbine mogu imati različit broj lopatica, ali se za veće snage najčešće koriste turbine sa tri lopatice. Prečnik vetroturbine zavisi od snage i kreće se od 1 m za snagu od 0,5 kW do 120 m za snagu od 5 MW. Vetroturbina se postavlja na vertikalni stub koji, u zavisnosti od njenog prečnika, može biti visok i preko 120 m. Turbina pokreće vetrogenerator koji može biti različite konstrukcije. Vetroturbina i vetrogenerator zajedno sa stubom na koji su postavljeni čine vetroagregat.\nVetroagregat sa modernom trokrakom vetroturbinom nominalne snage 1,3 MW\nDijapazon brzina vetra u kojem vetrogenerator generiše električnu energiju je tipično od 3 do 25 m/s, a maksimalnu (nominalnu) snagu postiže pri brzini vetra od 12 do 15 m/s. Za brzine vetra iznad 25 m/s vetroturbina se iz mehaničkih razloga zaustavlja. Pokazalo se da ekonomski nije isplativo projektovati vetroturbine za aktivan rad pri brzinama vetra većim od 25 m/s jer se takvi vetrovi relativno retko javljaju. Konstrukcija savremenog vetroagregata je projektovana da izdrži udare vetra i do 280 km/h.\nVetroagregati se grade na vetrovitim lokacijama na kojima je srednja godišnja brzina vetra veća od 6 m/s (na visini 50m iznad zemlje). Jedan vetroagregat snage 1MW može na ovakvoj lokaciji proizvesti oko 2000 MWh električne energije godišnje, što je dovoljno da podmiri potrebe oko 500 prosečnih četvoročlanih domaćinstava. Na pogodnim lokacijama se grupiše obično više vetroagregata koji čine vetroelektranu. Vetroelektrana može imati i nekoliko stotina vetroagregata i snagu preko 300 MW. Grade se na kopnu (onshore wind farm), ali i u priobalnom pojasu plitkih mora (offshore wind farm) gde duvaju jaki i stabilni vetrovi.\nVetroelektrana na moru i kopnu\nCena jenog vetroagregata snage 1MW je oko jedan milion eura, koliko košta i instalacija 1MW u prosečnoj termoelektrani na ugalj. Za razliku od termo i hidroelektrana vetroelektrane se grade veoma brzo -- za svega nekoliko meseci. Nemačka je, na primer, u poslednje četiri godine izgradila preko 8000 MW vetrogeneratora, što odgovara snazi svih hidro i termo elektrana u Srbiji. Vek trajanja vetroelektrane je oko 25 god. Ipak, cena proizvedene električne energije iz prosečnog vetroagregata je još uvek skuplja od cene kWh iz konvencionalnih eleketrana. Prosečan vetroagregat od 1MW instalisane snage proizvede električne energije na godišnjem nivou duplo manje nego 1MW instalisane snage u hidroelektrani, odnosno oko tri puta manje nego u prosečnoj termoelektrani i oko 3,5 puta manje nego ista instalisana snaga u nuklearnoj elektrani. Osim toga, proizvodnju vetroelektrane diktira vetar, dok u akumulacionim hidroelektranama upravljanje proizvodnjom se vrši na osnovu zahteva tržišta. Na primer, preko noći se puni akumulacija i proizvodnja drži na minimumu, a preko dana kada je 1kWh najskuplji elektrana radi punim kapacitetom i proizvodi najskuplju “struju” . Na jako vetrovitim lokacijama, čija je srednja godišnja brzina veća od 7m/s, vetroelektrane mogu biti i ekonomičnije od komercijalnih izvora ali su takve povoljne lokacije relativno retke. Smatra se da će vetroelektrane po ceni proizvedenog kWh biti u potpunosti konkurentne konvencionalnim izvorima kada se u cenu proizvodnje električne energije uključi i uticaj na životnu sredinu. Za proizvodnju 1kWh u prosečnoj termoelektrani na lignit se potroši oko 1,5 do 2 kg uglja pri čemu se u atmosferu oslobodi oko 1kg ugljen-dioksida (CO2) i oslobodi oko 2kWh toplotne energije koja se rasipa u okolinu i lokalno zagreva reku i atmosferu. CO2 je uz vodenu paru najveći uzročnik globalnog zagrevanja (efekta staklene bašte). Prema sporazumu iz Kjota svaki kilogram CO2 koji se emituje u atmosferu ima svoju cenu i ti takozvani eksterni troškovi mogu povećati troškove proizvodnje 1kWh električne energije u termoelektranama i do 200%.\nVetroelektrana Tauernwindpark u austijskim Alpima na nadmorskoj visini 1900 m\nRazvoj tehnologije vetroelektrana je intenzivan u svim elementima. Pre svega je usmeren na dalje povećavanje snage koju daju pojedinačni vetroagregati. Na postojećem nivou komercijalno su dostupni vetroagregati snage do 5 MW, a do 2010. planira se razvoj vetroagregata snage 8 – 10 MW. Posebna pažnja se posvećuje daljem razvoju vetroagregata za rad u planinskim lokacijama sa otežanim klimatskim uslovima i turbulentnim vetrovima. Neki proizvođači već su uspešno instalirali komercijalne turbine za ekstremne planinske uslove.\nU Srbiji i Crnoj Gori nije sprovedeno sistematsko istraživanje vetroenergetskog potencijala, ali na osnovu postojećih meteoroloških podataka i nekih pojedinačnih namenskih merenja se može zaključiti da postoje perspektivne lokacije sa značajnim vetroenergetskim potencijalom. To su pre svega južni Banat gde duva jak jugoistočni vetar (košava), Zlatibor, Kopaonik, Vlasina i Crnogorsko primorje.\nU Crnoj Gori je krajem 2004. godine postavljen vetroagregat snage 500kW u mestu Vilusi u blizini Nikšića. U februaru 2005. ovaj vetroagregat je teško havarisan usled direktnog udara groma u lopaticu vetroturbine. Struja groma je otkinula jednu lopaticu i izazvala požar na instalaciji agregata.\nPrognoze razvoja vetroenergetike su vrlo optimističke i u svim varijantama predstavljaju vetroelektrane kao vrlo bitan izvor električne energije u budućnosti. Takve prognoze su realne jer je vetar neiscrpan energent, a njegov potencijal višestruko prevazilazi globalne potrebe za električnom energijom. Ipak, vetar će, zbog svoje nepredvidive (stohastičke) prirode imati ograničen udeo u ukupnoj proizvodnji električne energije. Prema studiji izvodljivosti Wind Force 12, koju je finansirala i sprovela Evropska Unija, učešće vetroelektrana u globalnoj svetskoj proizvodnji električne energije u 2020. godini se procenjuje na 12%.\nPoslao: 26 Dec 2013 11:44\nHvala na opsirnom izlaganju ali steta nisam mogao procitati sve do kraja.Amolio bi ako neko zna gde se kod nas mogu kupiti .manji vetrogeneratori sa elisom do 1kw.Predivna tema ali i suvise malo znam o njoj kao da je kod nas u srbiji tabu tema. HVALA\nPoslao: 27 Dec 2013 08:21\nMožeš se ovde raspitati o cenama i ostali tehničkim problemima:\nOvaj topic je pregledan 13432 puta\nUkupno su 388 korisnika na forumu :: 6 registrovanih, 1 sakriven i 381 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Istanbul: 790din i 99€, za 3 noćenja sa doručkom i prevoz!\nPutovanje i obilazak Istanbula za prvomajske praznike\nKupite kupon za 790 din i platite samo 99€ za:\n✓ Putovanje u Istanbul na bazi 3 noćenja sa doručkom i autobuskim prevozom u organizaciji turističke agencije Bg Turs Plus\nKupon od 790 din plaćate na portalu KupiMe.com, a aranžman od 99€ plaćate prilikom rezervacije termina u turističkoj agenciji\nCena aranžmana je izražena u eurima, plaćanje se vrši u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu evra za efektivu UniCredit banke na dan uplate. Akontacija 30% prilikom prijavljivanja, a ostatak do pune cene aranžmana neophodno je uplatiti najkasnije 15 dana pre polaska na putovanje.\nIstanbul Prvomajski praznici\nSmeštaj u Istanbulu u hotelu 3* (po lokalnoj kategorizaciji, kao sto je Hotel Buyuk Paris ili sličan iste kategorizacije) u 1/2 ili 1/3 sobama, na bazi 3 noćenja sa doručkom / švedski sto\nHotel 3* ( po lokalnoj kategorizaciji) kao sto je Hotel Buyuk Paris (ili neki sličan hotel iste kategorizacije) nalaze se u starom istorijskom jezgru grada Istanbula – Laleli, u blizini Kapali Čaršije… Hotel ima restoran. Sobe su 1/2 I 1/3 sa TWC, TV, mini barom, telefonom


UKRAJINA SE OTCEPILA OD DONBASA, A NE DONBAS OD UKRAJINE: Mala retrospektiva\n01/03/2018 14:09 Srbija Stav\nSve je počelo 2013. godine na Evromajdanu, kada je su po celoj Ukrajini trajali protesti, jedino na istoku zemlje vredni rudari su nastavili da rade i zarađuju za svoj život. Šrema Kijevu ti rudari su krivi samo zbog jednog - oni su Rusi!\nPočetak slobode Donbasa (Foto: Fejsbuk)\nKoren početka krize u Ukrajini, koji je ključan za retrospektivu događaja, je odluka bivšeg predsednika Viktora janukoviča da ne potpiše sporazum o asocijaciji sa Evropskom Unijom. Tog trenutka je počeo haos u celoj zemlji.\nU svim većim gradovima Ukrajine, osim u Donjecku, Lugansku i, može se reći, Harkovu, protesti su prerasli u revoluciju. Na glavnom kijevskom trgu su paljene gume, razapeti su šatori, napadi na policiju su se ponavljali iz sata u sat, dok nije došlo do potpunog svrgavanja Janukoviča sa vlasti i njegovog odlaska u Rusiju.\nZa to vreme specijalna jedinica policije ''Berkut'' je pokušavala da odbrani ustavni poredak predrevolucionarne Ukrajine.\nNa krilima Desnog sektora, Slobode i drugih desničarskih antiruskih organizacija došla je nova vlast u Kijevu i usvojila više novih zakona. Jedan od njih je pokrenuo ustanak u Donbasu i neposlušnost Kijevu - zakon o zabrani upotrebe ruskog jezika.\nZa vreme protesta na Majdanu, stanovnici Donbasa se nisu obazirali na dešavanja u Kijevu, već su vredni rudari i ostali radnici naporno radili kao i svaki dan. Onda je Kijev udario na njihov identitet i jezik. To je bio zvanični povod da Donjeck i Lugansk proglase nezavisnost. Postavili su jasnu granicu između sebe i onih koji su preko noći želeli da ih asimiluju i zabrane im maternji jezik, kulturu i tradiciju, da im zabrane poreklo.\nRatno stanje u Donbasu još uvek traje, uprkos potpisanim mirovnim sporazumima u Minsku, a mnogi su danas zaboravili kako i zbog čega je započeo rat. Zaboravili su da se Kijev otcepio od Luganska i Donjecka svojim nepriznavanjem njihovog identiteta. Nove ukrajinske vlasti su htele da završe preko noći sa dvojezičnošću, a posledice se osećaju posle više godina rata. Hiljade ljudi sa obe strane je poginulo, kuće i infrastruktura su uništeni, ukrajinska armija se guši u alkoholizmu, narkomaniji i dezerterstvu, i sve to zbog jednostrane i agresivne politike Kijeva.\nNeki od političara koji su vodili revoluciju i započeli rat, kao naprimer Jacenjuk i drugi, nisu više u žiži političke javnosti, u Kijevu i dalje pola stanovnika priča na ruskom, a narodne republike Donbasa nezaustavljivo idu u suprotnom smeru od Ukrajine, zemlje koja se otcepila od sopstvenog naroda.\nKijevu ostaje da i dalje bezuspešno svojim nacionalnim bataljonima prodre u neprobojnu novorusku tvrđavu dok ne potroši svoje ljudstvo.\nA šta je amerika učinila od rata u Donbasu, pogledajte OVDE.\nMaj 2014: Početak rata u Donbasu\nOTKRIVEN POROŠENKOV KRVAVI PLAN ZA DONBAS: Evo za šta mu trebaju mirotvorci\nNEMCI PRKOSE PUTINU: Traže da se naoružani mirotvorci rasporede po celom Donbasu (VIDEO)\nOVO NEĆE IZAĆI NA DOBRO: Amerikanci uče baltičke države kako da se bore protiv Rusije


• Raste tražnja za organskim proizvodima\nIako trenutno zauzimaju jako mali postotak ukupnog svetskog tržišta hrane, organski proizvodi postaju sve traženija roba u svetu, i sve je značajnije učešće ovih proizvoda u svetskim trgovinskim tokovima.\nProcene govore da će učešće organskih proizvoda na svetskom tržištu hrane nastaviti ubrzano da raste u narednim godinama. U prilog tome ide i činjenica da je 2010. godine organska proizvodnja u svetu zauzimala 37 miliona hektara, odnosno osam miliona hektara više nego 2005. godine. U istom periodu obradive površine pod organskom proizvodnjom na teritoriji EU povećale su se sa šest na devet miliona hektara, što je u proseku rast od gotovo deset odsto na godišnjem nivou. Rast tražnje organskih proizvoda, pre svega voća, povrća, mleka i mlečnih prerađevina, zabeležen je prethodnih godina u većini evropskih zemalja. Prednjače Nemci, ali je konstatan rast tražnje evidentan u Francuskoj, Italiji, Velikoj Britaniji...\nEvropski trend rasta tražnje za organskim proizvodima prelio se delom i na domaće tržište, za koje se praktično može reći da je u povoju. Sa tek oko 10 miliona evra prometa robe u ovom sektoru svrstavamo se u nerazvijena tržišta organske hrane sa tendecijom blagog rasta. Bez obzira na prilično sumornu sliku, Akcioni plan za razvoj organske proizvodnje predviđa da u predstojećem ciklusu, površine pod organskim poljoprivrednim proizvodima budu značajno uvećana i da dostignu 50.000 hektara. Najavljeno je da će fokus biti stavljen na izvoz, pre svega u zemlje EU u kojima se ne oseti prezasićenost, Nemačka, Francuska, Danska... Jedan od prioriteta je i uspostavljanje prepoznatljive „etikete” za domaće tržište, čime bi bio omogućen jednostavniji nastup organskim proizvoda u maloprodajnim objektima, pre svega najznačajnijih trgovinskih lanaca. Danas se velika većina prodavnica sa ponudom organskih proizvoda nalazi u Beogradu i Novom Sadu.\nIzvor: Projekat Organska poljoprivreda - održiva budućnost sufinansira PS za kulturu i informisanje | savamajstor @ Pon, 15.12.2014. 01:41\nakcioni plan organska poljoprivreda - održiva budućnost organski proizvodi poljoprivreda ps za kulturu i informisanje sombor tržište


Kino u Banjaluci - CineStar Cinemas\nNaslovna > Kino u Banjaluci\nKino u Banjaluci\nKino s pet zvjezdica uskoro i u Banjaluci!\nVeliko interesovanje građana već vlada za multipleksom CineStar, koje će biti četvrto kino najvećeg lanca u zemlji, uz Tuzlu, Mostar i Bihać. Multipleks CineStar uskoro otvara svoja vrata u trgovačkom centru Delta Planet, koji banjalučani željno iščekuju.\nKino će imati ukupno 6 dvorana sa 731 sjedištem izrađenim od kože sa pokretnim dijelom za dodatnu udobnost. Biće opremljeno “Barco” laserskim projektorima, a sve dvorane će biti opremljene vrhunskom tehnologijom, te će gledaocima obezbijediti pravi užitak gledanja filma na “wall-to-wall” platnima, uz laserske projektore, kao i “JBL” i “Crown” zvučni sistem. Potpuna digitalizacija omogućila je da se udovolji i najzahtjevnijim ljubiteljima kina. Oni željni nove dimenzije zabave, moći će se upustiti u “RealD - 3D” avanturu ili se prepustiti ekstremnom doživljaju filma uz “eXtreme” specijalni format, koji gledaocima garantuje doživljaj filma na većem platnu uz jači zvuk i bolji doživljaj sa laserskim projekcijama. Poseban ugođaj svim posjetiocima pružiće dvije dizajnerske dvorane, koje su odgovor na potrebe pravih filmofila, koji od kina traže više nego što nude klasični multipleksi. U njima se savršeno isprepliće moderni i upečatljiv dizajn sa najsavremenijom tehnologijom.


Qatar Airways, Avio kompanija Qatar Airways\nQatar Airways je nacionalna avio kompanija države Katar. Sedište avio kompanije je u Dohi, najznačajnijem trgovačkom središtu Bliskog Istoka. Qatar Airways je osnovan 1993.godine što je svrstava u mlade avio kompanije. Ujedno je i jedna od najviše nagrađivanih avio kompanija u mnogim kategorijama.\nQatar Airways je u kratkom vremenskom periodu uspeo da poveže preko 100 destinacija u svetu. Svrstava se u avio kompanije sa 5 zvezdica i ujedno je drugu godinu za redom proglašena je za najbolju avio kompaniju u svetu. Qatar je kompanija sa najmlađom i najmodernijom flotom u svetu, u koju je do sada uloženo preko 50 milijardi dolara.\nKod kompanije Qatar Airways količina prtljaga zavisi od klase kojom putujete. Tako je u ekonomskoj klasi dozvoljeno 7kg ručnog I 23kg čekiranog prtljaga, u biznis klasi i prvoj klasi dozvoljena su dva ručna prtljaga do 15kg, i 40kg za biznis i 50kg za prvu klasu kada je u pitanju čekirani prtljag.\nSimbol avio kompanije je Oriks antilopa koja nastanjuje Arapsko poluostrvo u okviru istoimenog emirata na Bliskom Istoku. Nadimak za symbol Qatar Airways-a je Orry. Ova antilopa u Kataru je u velikoj meri istrbljena zbog čega je stavljena pod zaštitu, tako da danas gotovo da ima status svete životinje.\nPredstavništvo kompanije Qatar Airways nalazi se na sledećoj adresi u Beogradu: Studentski trg 10.\nPonedeljak 17.12.2018 02:37\nCena povratne karte za avion do Kambodze za 22.12 .2018.\nUtorak 18.12.2018 13:50\nPoštovani,Ukoliko je let samo na jedan dan onda je cena karte 1402€ za tu relaciju.


PRAG - PUTOPIS | ZPU - Zdravstveno potporno udruženje studenata Beograda\nPutopisi / PRAG - PUTOPIS\n08 Nov. 2013 | Izvor: zpubeograd.com\nPrag je jedan od najpopularnijih gradova u istočnoj Evropi. Njegova privlačnost je u 600 godina staroj arhitekturi netaknutoj tokom ratova. Centar grada je pod zaštitom UNESCO-a. Grad sagrađen pokraj reke Vltave nikada nije prestao da očarava posetioce, slikare, fotografe i pesnike. Glavna atrakcija je istorijski deo grada – centar. Postoji nov i stari deo grada, Staré Mesto i Nové Mesto. Stari deo je lavirint aleja, kaldrmskih ulica i prolaza koji vode ka Old Town skveru, Staromestské Namésti, Josefov Ghetto i stari jevrejski kvart. Novi deo grada kontrast je starom po svojoj modernoj arhitekturi. Obuhvata čuveni Wenceslas skver. Istorijski centar grada je pod zaštitom UNESCO-a. U svojim delima Prag su opisali mnogi umetnici iz različitih epoha kao što su Bedžih Smetana, Antonjin Dvoržak i Franc Kafka, a njegovim ulicama su se šetali i Mocart, Ajnštajn i Nikola Tesla.\nMagični grad mostova, katedrala, zlatnih tornjeva i crkvenih kupola, ogleda se na površini reke Vltave preko deset vekova.\nPrag je glavni grad Češke republike, kao i glavni grad Srednje Češke, jednog od četrnaest regiona u Češkoj. U Pragu danas živi 1,2 miliona stanovnika. Prag je jedan od najstarijih, najvećih i najlepših gradova u Evropi, i jedan od retkih koji je bio pošteđen ratnih razaranja u Drugom svetskom ratu.\nHint: Neki od nadimaka Praga su i „Grad stotinu tornjeva“ kao i „Zlatni grad“. Od 1992. godine, istorijski centar Praga je uvršten u deo UNESCO svetske kulturne baštine.\nPovršina: 78.866 km2\nBroj stanovnika: 10,2 miliona stanovnika (najveći deo Česi, manjine: Slovaci, Poljaci, Nemci, Rumuni, Romi i Mađari)\nVeroispovesti:katolici - 39.2%, ateisti - 39,7%, protestanti - 4,1%, ostali - 17%\nPozivni broj: 420\nMoneta: češka kruna (1€~26kč)\nČlanstvo u EU: od 2004. godine\nPredsednik vlade: Jirži Rusnok\nPredsednik Republike: Miloš Zeman\nPrvi stanovnici Praga naselili su ovo područje još u ranom kamenom dobu. Stotinama godina, prateći tok reke Vltave, tu su prolazili trgovački putevi koji su povezivali južne sa severnim delovima Evrope.\nOko 500. godine p.n.e., keltsko pleme Boii naselilo je područje današnjeg Praga, i to je prvo pleme koje je poznato po imenu. Pleme čeških Slovena došlo je u oblast Bohemiju u 6. veku n.e. i oni se smatraju osnivačima češke nacije. U 7. veku, osnovana je dinastija Premisla koja je vladala četiri stotine godina. U toku njihove vladavine hrišćanstvo se brzo raširilo među stanovništvom, najviše zahvaljujući Ćirilu i Metodiju.\nSvoj najveći procvat, Prag doživljava za vreme Karla IV, u 14. veku. Period njegove vladavine poznat je kao epoha velike raskoši.\n1689. godine veliki požar je gotovo uništio Prag, ali je i podstakao preporod i obnavljanje grada. Nakon Prvog svetskog rata, raspadom Austro-Ugarske, nastala je Čehoslovačka, a Prag je izabran za glavni grad. U Drugom svetskom ratu, Prag je jedan od retkih gradova u Evropi koji je bio pošteđen velikih ratnih razaranja. 1989. godine, posle pada Berlinskog zida i Plišane revolucije koja je napunila ulice Praga, Čehoslovačka se oslobodila komunizma i sovjetskog uticaja, a 1993. godine, mirnim raspadom Čehoslovačke, Prag postaje glavni grad Češke republike. Danas je Prag i glavni grad dve administrativne oblasti - Praškog regiona i Centralne Bohemije.\nUkoliko se nađete u Pragu, nemojte štedeti svoje noge, jer vas u ovoj evropskoj metropoli očekuje bogata istorija, raskošna arhitektura i jedinstvena kultura. Čim provedete pet minuta u ovom čudesnom gradu razumećete zašto ga zovu prestonicom Evrope.\nHradčani (Praški dvorac) je najpopularnije mesto za obilazak u Pragu. To je najveći stari dvorac na svetu (570 m dugačak, u proseku 128 m širok, prostire se na 7,3 hektara). Sagradio ga je u devetom veku princ Borivoj, a dvorac se od tadašnje drvene tvrđave okružene zemljanim bedemom transformisao u impozantnu građevinu kakvom je danas znamo. Svaki vladar je dvorcu dodavao neko svoje obeležje, tako da dvorac predstavlja mešavinu stilova. Na dvorcu su izvršene četiri velike rekonstrukcije, ali je zadržao klasičan izgled koji je dobio u 18. veku tokom vladavine Marije Terezije. Dvorac je oduvek bio sedište čeških vladara, ali i zvanična rezidencija. Odvojite najmanje pola dana ukoliko razmišljate da ga malo detaljnije obiđete.\nHint: u Hradčanima obavezno posetite baziliku Svetog Vita, u njoj ćete videti neke od najlepših vitraža na svetu. Ukoliko budete imali malo sreće, videćete smenu straže, koja predstavlja impozantan prizor.\n„Mala Strana’’ je nastala na kosini neposredno ispod Hradčana, i to je deo Praga u kome ima najmanje uticaja skorašnje istorije, tako da je u najvećoj meri zadržan onaj starinski izgled i arhitektura. Poznati češki pisac Jan Neruda je rođen i živeo u Maloj Strani. U ovom delu grada jedna ulica nosi njegovo ime. Pored Nerudove ulice, ovde možete obići i videti trg Malostranske namesti, crkvu Svetog Mikulaša...\n“Petřínská rozhledna’’ je čelični toranj visine šezdesetak metara koji se nalazi na Maloj Strani, jedno je od najposećenijih turističkih atrakcija u Pragu iz razloga zato što snažno podseća na Ajfelovu kulu. Sagrađena je 1891. godine i korišćena je kao opservatorija, kao i TV toranj. Danas je isključivo turistička atrakcija. Vedrim danima sa tornja se pruža predivan pogled na Prag. Do ovog tornja možete doći žičarom ili peške.\nKarlov most je sagrađen u XIV veku po naređenju Karla IV, na mestu starog Juditinog mosta koji je bio uništen velikim poplavama. Most je dugačak 516 m, širok 10, i leži na šesnaest potpornih stubova. Projektovao ga je isti arhitekta koji je projektovao i katedralu Svetog Vita u Hradčanima. Od 1974. godine služi isključivo kao pešačka zona. Most je svetsku slavu stekao sa brojnim skupovima statua koje su postavljene duž staze na mostu, kao i sa dve impozantne kapije na oba kraja mosta. Najpoznatija statua na mostu je svakako statua Svetog Jovana Nepomuka urađena u bronzi, koja pokazuje kako ga muče i bacaju u Vltavu po naređenju Venceslava IV. U svako doba dana ispred ove statue ćete videti veliki broj ljudi koji čekaju da dodirne statuu, što po legendi donosi sreću.\nHint: Prošetajte Karlovim mostom već prvog dana jer ćete možda poželeti da to uradite još jednom tokom vašeg boravka u Pragu. Noćna šetnja Karlovim mostom pružiće vam nezaboravan pogled na osvetljeni praški dvorac - Hradčane.\nStarogradski trg (Staromestske namesti) predstavlja srce istorijskog centra Praga, i predstavlja pravo mesto da započnete svoj obilazak Praga. Na samom trgu se susreću različiti arhitektonski stilovi; gotski tornjevi katedrale Sv. Tina, barokna crkva Sv. Nikole, Astronomski sat, stara gradska kuća izmamljuju uzdahe mnogobrojnih turista koji se kroz uske ulice Starog grada slivaju na trg. Sa vrha tornja stare gradske kuće pruža vam se divan pogled na Stari grad, zato nemojte da vas mrzi da se popnete. Na centralnom delu trga nalazi se spomenik verskom reformatoru Janu Husu, koji je spaljen na lomači zbog svojih verskih uverenja. Starogradski trg je jedno od mesta okupljanja kako stanovnika Praga, tako i mnogobrojnih turista tokom praznika kao što su Božić i Uskrs, a poseban doživljaj je na ovom trgu dočekati Novu godinu.\nNovi grad predstavlja pažljvo projektovanu četvrt koju je sagradio Karlo IV u XIV veku. Zauzima duplo veću površinu od Starog grada i na početku je uglavnom bila naseljena trgovcima i zanatlijama. Krajem XIX veka zidine spoljnje tvrđave su srušene i tada je nastao izgled kakvim ga danas znamo. Neke od znamenitosti i mesta u Novom gradu se prosto nameću da ih obiđete: trg Vaclavske Namesti, Nacionalni muzej, zgrada opere, trg Karlovo namisti, crkva Sv. Ćirila i Metodija...\nTrg Vaclavske namesti sa dužinom od 750 m, i površinom od 45.000m2 više liči na bulevar nego na trg. Trg predstavlja centar poslovne i kulturne zajednice u Pragu i značajan je i kao mesto na kojem su se odigrali mnogi istorijski događaji. Ulicom dominira spomenik Sv. Venceslavu, koji je postavljen ispred zgrade nacionalnog muzeja.\nIV Život u Pragu\nUzimajući u obzir ekonomske pokazatelje, stanovnici Praga imaju duplo veću kupovnu moć u odnosu na svoje sunarodnike u ostalom delu Češke, a u odnosu na Evropsku uniju imaju 50% veću kupovnu moć. Ovi pokazatelji svrstavaju Prag u jedan od 12 najbogatijih regiona Evropske unije. Uprkos svemu, cene u Pragu su značajno niže u odnosu na ostale evropske metropole. I ova činjenica utiče na to da Prag bude jedan od najvećih turističkih centara.\nPrag je atraktivan za turiste tokom čitave godine, ali možda je najlepši s proleća, kada grad zajedno sa cvećem procveta. Sa otvaranjem Praškog prolećnog festivala, koncertne hale i gradske bašte privlače ljubitelje muzike sa svih strana sveta.\nDevedesetih godina prošlog veka Prag je postao i popularna filmska lokacija, a danas sve više internacionalnih kompanija osnivaju svoja evropska sedišta upravo u Pragu. U Pragu se nalazi devet univerziteta i koledža, uključujući i Karlov univerzitet, koji osnovan 1348. godine, predstavlja najstariji univerzitet u centralnoj i istočnoj Evropi.\nPrag je jedan od najviše posećenijh gradova centralne Evrope, i razume se, najpopularnija destinacija Čeha. Jedna od njegovih čari je i svakako što se na svakom koraku susreću različiti arhitektonski stilovi, gde romanske, gotske i renesansne građevine stoje uporedo sa arhitekturom funkcionalista, kubista i modernista.\nJavni prevoz u Pragu je dobro organizovan, relativno jeftin i efikasan. Vozila su dovoljno česta, a sa jednom vrstom karte možete koristiti sva tri oblika prevoza: tramvaje, autobuse i metro.\nMetro se u Pragu sastoji iz tri linije i saobraća od 5 časova ujutru pa do ponoći. Interval između polazaka je između 2 i 3 minuta.\nTramvaji i autobusi saobraćaju i noću, ali samo određene linije, tako da je najbolje da se raspitate za pravac koji vam treba.\nKarte za prevoz možete kupiti na metro stanicama, informativnim centrima, u hotelima, kioscima…Karte takođe možete kupiti i u automatima koji su postavljeni u nekim metro stanicama, i na nekim stajalištima autobusa i tramvaja.\nInteresantno je da karta za prevoz vremenski ograničena i važi 75 minuta od momenta kada je poništite. Cena karte iznosi 20 čeških kruna. Postoje i karte za turiste koje važe 24 časa, tri, sedam, i petnaest dana. Ove karte se mogu kupiti u informativnim centrima Praga.\nPrag je prepun restorana što nacionalne, tako i internacionalne kuhinje (naći ćete i restorane sa našim specijalitetima), koje svakako treba da posetite. Ono što ne smete da propustite dok ste u Pragu je nadaleko čuveno češko pivo. Prošetajte se uskim ulicama starog dela Praga i pronađite neki od mnogobrojnih čeških pabova. Preporučujemo vam da uz češko pivo probate i čuvene kolenice, ili ako ste u pokretu neke od mnogobrojnih vrsta kobasica koje možete naći u mobilnim kioscima u centru grada.\nPrag noću nipošto ne smete propustiti, kako zbog impozantnog izgleda arhitekture, tako i zbog bogatog noćnog života. Prag je grad koji je živ svih dvadesetičetiri časa. Veliki broj pabova, pivnica, kafića, noćnih klubova učiniće da osetite čari dobrog provoda u svetskoj metropoli.\nV Tvoj Prag\nPošto je Prag grad koji živi dvadesetičetiri časa dnevno, svih 365 dana u godini. Nema prave preporuke kada ga posetiti, uvek ćete biti dobrodošli. Ukoliko volite bogate boje i zelenilo, proleće je možda najbolji period za boravak.\nSmeštaj u Pragu, kao i u većini evropskih prestonica je dosta skup, tako da vam preporučujemo hotele koji se nalaze izvan užeg centra, a koji će zadovoljiti sve vaše potrebe po pristupačnoj ceni. Efikasan javni prevoz će se pobrinuti da budete blizu svih značajnih atrakcija u gradu.\nJedna od pogodnosti koja stoji na raspolaganju turistima je turistička kartica Praga koja važi četiri dana, i sa njom možete ući i razgledati preko pedeset spomenika, muzeja i turističkih lokacija u Pragu. Moguće je i da u kompletu sa ovom karticom uzmete karticu za prevoz za taj period. Uz turističku karticu dobijate kolor brošuru na šest jezika sa informacijama i kuponima. Cena ove turističke kartice je oko 25 eura za odrasle, i oko 16 eura za studente. Kao studentsku legitimaciju možete iskoristiti i kartice Euro<26 i ISIC koje inače izdaje Zdravstveno potporno udruženje. Sa ovim karticama možete ostvariti i dodatne popuste u Pragu.\nKako je zvanično sredstvo plaćanja u Češkoj češka kruna, prilikom razmene deviza obratite pažnju na kurs. Ne obraćajte pažnju na table koje stoje u menjačnicama, nego uvek pre nego date novac pitajte koliko ćete dobiti kruna za određenu svotu. Banke uglavnom daju dobre kurseve, često bolje nego menjačnice.\nVI Češki za prvu pomoć\nbižuterie - nakit\ndrogerie – dragstor (prodavnica otvorena 24h)\nklenoty / klenotnictví - zlatara\nknihy / knihkupectví - knjiga/ knjižara\nlékárna - apoteka\nnákupní centrum - tržni centar\novoce a zelenina – voće i povrće\npečivo / pekárna / pekařství - pekara\npotraviny - prodavnica\nsklo, porcelán – staklo, porcelan\nsuvenýry - suveniri\ntržnice - pijaca\nAhoj! - zdravo\nDobré ráno! - Dobro jutro!\nDobré odpoledne! - Dobar dan!\nDobrou noc! - Laku noć!\nDěkuji - Hvala


zahtevi studenata | Fakulteti\nTag "zahtevi studenata"\n🕔01:05, 25.Nov 2013\nDanas se obeležava Međunarodni dan studenata, ali akademci iz Srbije nisu zadovoljni. Oni ukazuju na otpor da se reforma započeta Bolonjskom deklaracijom ispuni do kraja, kao i da se prihvate studentske sugestije. Nastavni programi su obimni, literatura zastarela, a ne


Komunikologija: ELEKTRONIČKO POSLOVANJE, Mila Nadrljanski, Đorđe Nadrljanski - Web knjižara\nELEKTRONIČKO POSLOVANJE, Mila Nadrljanski, Đorđe Nadrljanski\nTradicionalno poslovanje zasnovano je na korištenju strukturiranih papirnih dokumenata u općeprihvaćenoj komunikaciji između učesnika u procesu poslovanja. Novina koju je sobom donijela tehnologija elektroničkog poslovanja (engl. e-Business) često se poistovjecuje i brka s pojmom elektroničkog trgovanja (engl. e-Commerce). Elektroničko trgovanje uključuje razmjenu dobara i usluga izmedu kupaca, poslovnih partnera i prodavatelja (dobavljač interagira s proizvođačem, kupci s prodavačima, a otpremnici (špediteri) s distributerima). Elektroničko poslovanje čine svi ti elementi, ali također i operacije što se obavljaju unutar same tvrtke (upravljanje proizvodnjom, razvojem, korporacijskom infrastrukturom i proizvodima). Elektroničko poslovanje predstavlja razmjenu standardiziranih elektronskih poruka u obavljanju raznih poslova u kompanijama, bankama, upravi, aktivnostima građana i u drugim poslovnim transakcijama. U današnje vrijeme izuzetno konkurentnog tržišta svaka tvrtka traži ono nešto čime će se izdići iznad konkurencije, ubrzati interne procese i na koncu smanjiti operativne troškove uz istovremeno zadržavanje kvalitete krajnjeg proizvoda ili usluge. Predmet je usmjeren mladim, praktično orijentiranim stručnjacima na razini inspekcijskog i kadrovskog menadžmenta, koji bi trebali kreativno uvoditi sustave za potporu elektroničkom poslovanju i uklapati ih u suvremene poslovne modele pomorskog poslovanja. Oni bi trebali postati eksperti koji kreiraju programska rješenja za potporu elektroničkom poslovanju te rukovodioci koji temelje svoje odluke na konzistentnim i kvantitativnim mjerama uspješnosti poduzeća. Ispravno implementirane mobilne tehnologije mogu postati prevaga ka profitabilnijem i kvalitetnijem poslovanju. Elektroničko poslovanje, u svim vidovima poslovanja, više ne predstavlja opciju ili dodatnu mogućnost, već je to fundamentalna poslovna strategija. Mobilno poslovanje (M- poslovanje) predstavlja primjenu mobilnih tehnologija u poslovne svrhe, za pružanje usluga, trgovinu i obavljanje plaćanja, u svrhu efikasnijeg poslovanja. M-poslovanje je aplikacijska infrastruktura koja podržava poslovne odnose, prodaju usluga i informacija uz pomoć mobilnog uređaja. M-poslovanje predstavlja novi kanal za e-poslovanje koji obzirom na osjetljivost na vrijeme i lokaciju predstavlja novu priliku za kreiranje novih poslovnih procesa i poboljšavanje starih. Usljed velikog napretka u infrastrukuri i u softveru, usljed ogromnog kapitala uloženog u njihov razvoj, te usljed sve većih zahtjeva klijenata za mobilnošću i poslovanjem u realnom vremenu, mobilne mreže bilježe sve veći rast. Prema relevantnim istraživanjima, broj mobilnih pretplatnika na globalnom svjetskoj razini je gotovo dostigao ukupan broj stanovnika Zemlje. Postoje predviđanja da će u razvijenim zemljama svijeta sa velikim brojem Internet pretplatnika broj pretplatnika koji pristupaju internetu putem mobilnih uređaja veoma brzo premašiti broj pretplatnika koji mu pristupaju putem personalnih računala. Zato je dugoročnije gledano uvođenje mobilnog poslovanja i pravljenje mobilne strategije za vodeće kompanije koje nastoje da ostanu konkurentne na globalnom svjetskoj razini od presudnog značaja . U knjizi su naznačeni izvjesni pokazatelji i prednosti zašto dolazi primata mobilnih mreža s tendencijom kontinuiranog porasta. To se manifestira na globalnoj svjetskoj razini unazad petnaestak godina i ima tendenciju kontinuiranog trenda, te navodi na opći zaključak da je to već odavno postalo globalni svjetski pravac razvoja. U osnovne ciljeve ove knjige nalaze se zadaci i sadržaji koji omogućuju upoznavanje studenata sa aktualnim pitanjima i problemima radnog okruženja u poslovanju uopće a također, posebno pomorskom, kao i mjesta i uloge elektroničkog poslovanja u njemu. Osposobljavanje studenata za primjenu stečenih stručnih i praktičnih znanja u menadžmentu i primjeni različitih segmenata elektroničkog poslovanja u realnom poslovnom okruženju pomorskih organizacija. Razvoj vještina i iskustava u timskom radu, kao i sposobnosti komuniciranja i suradnje. Mobilni pristup postavlja osnove za kreiranje nove, mobilne digitalne ekonomije. To je omogućila integracije interneta i elektroničkog poslovanja. Knjiga sadrži brojne prednosti koje primjena mobilnog poslovanja može pružiti kako poduzećima, tako i njihovim korisnicima. Sve to je posljedica trendova, kao što su povećanje broja širokopojasnih mobilnih pretplatnika, povećavanje broja korisnika „pametnih“ telefona i tableta kako u razvijenim zemljama svijeta, tako i kod zemalja u razvoju, kod kojih je to još više izraženo budući da su imale izuzetno nerazvijenu fiksnu telekomunikacijsku infrastrukturu te su orijentirale za strategiju razvoja mobilnih mreža. Kao konstataciju izložene materije, moglo bi se zaključiti da dalji razvoj mobilnog poslovanja predstavlja opću neminovnost.\nKljučne riječi: e-Business, e-Commerce, M-Commerce,e-poslovanje\nNaslov: ELEKTRONIČKO POSLOVANJE\nAutori: Mila Nadrljanski, Đorđe Nadrljanski


Festival Egzit odložen | Boom93\n“Zašto je to važno? Za ovogodišnji Egzit sklopljeno je više stotina ugovora, kako sa izvođačima, tako i sa dobavljačima iz zemlje i sveta i da bi se mogla upotrebiti klauzula o višoj sili, da bi se raskinuli ti ugovori, pred svim zakonima – američkim, engleskim i tako dalje, mi smo se konsultovali, kako sa našom pravnom službom, tako i sa pravnom službom krovne evropske festivalske organizacije, koja je uputila preporuke festivalima da pomeraju datume tek kada njihove zemlje donesu te mere”, naveo je Dušan Kovačević, direktor Egzit festivala.\nKovačević za N1 pojašnjava da im je novac, koji inače svake godine dobijaju iz budžeta na svim nivoima, zbog epidemije sada uskraćen, a da su dobili “samo” 35 miliona dinara koje su obavezni da vrate ako se festival ne održi. Od države traže hitan sastanak, koji još nije zakazan.\nDa je epidemija dovela do neizvesnog opstanka manifestacija, kaže urednik novosadskog “O radija”. U opasnijem su položaju, kaže, mali i srednji festivali, koji inače iz budžeta dobijaju daleko manje svote nego Egzit. Njihove pozive upomoć ne čujemo jer su, kaže, navikli na snalaženje.\n“Čini mi se da Egzit nekako daje sebi za pravo da zahteva pomoć države, a zaboravlja koliko mu je država zapravo do sada pomagala. Mislim da tu nekako treba naći balans i voditi računa i o nezavisnoj kulturnoj sceni i o samostalnim umetnicima i o tzv. malim festivalima i o udruženjima umetnika. Svi su oni na neki način ugroženi”, kazao je Predrag Novković, urednik “O radija”.\n“Želimo da opstane festival jer festival doprinosi sigurno i Srbiji i Vojvodini i Novom Sadu. Da li će i koja forma pomoći biti, ostaje da se vidi. Nismo konkretno o tome razgovarali, ni oni nisu tražili neku konkretnu pomoć, već da se sagleda njihovo stanje. Videćemo, rano je o tome govoriti”, istakao je Igor Mirović, predsednik Pokrajinske vlade.


Izložba „Historijska pruga kroz historijske izvore – 70 godina pruge Brčko – Banovići” u Istorijskom arhivu Užice - Užice Oglasna Tabla\nIzložba „Historijska pruga kroz historijske izvore – 70 godina pruge Brčko – Banovići” u Istorijskom arhivu Užice\nаприл 3, 2018 0275\nJuče je u Istorijskom arhivu Užice otvorena izložba „Historijska pruga kroz historijske izvore – 70 godina pruge Brčko – Banovići”.\nIzložbu čine dokumenati, fotografije i novinski članci, koji svedoče o prvoj velikoj i jednoj od najznačajnijih radnih akcija u izgradnji Jugoslavije, izgradnji Omladinske pruge Brčko-Banovići.\nU izgradnji je učestvovalo 62.268 omladinaca i omladinki iz cele zemlje, a pomagalo im je skoro 2000 dobrovoljaca iz drugih zemalja. Pruga je bila podeljena na 24 deonice na kojima je radilo 220 brigada. Bili su organizovani stručni kursevi, a štampan je i list “Omladinska pruga“.\nPruga Brčko – Banovići izgrađena je za samo 190 dana. Dužine 92 kilometara, sa tri tunela, 22 mosta i 177 drugih objekata. Prvi voz prugom je prošao 7.novembra 1946.godine.\nIzgradnja pruge prvenstveno je bila namenjena lakšem transportu uglja iz rudnika Banovići. Tome služi i danas, ali u mnogo manjoj meri nego pre 70 godina.\nPrilikom otvaranja izložbe prisutnima su se obratili direktor Istorijskog arhiva Užice Željko Marković, direktor Arhiva Tuzlanksog kantona, mr. sc. Omer Zulić, autor izložbe Selma Isić, predstavnik akcijaša Milutin Đuričić, učesnik izgradnje Radoje Lapčević i zamenik gradonačelnika Užica Nemanja Nešić koji je otvorio izložbu.\n„Ova istorijska pruga kao jedan fenomen i jedna od prvih akcija koje će uslediti je donela dve stvari, sa jedne strane je povezala banovićki basen uglja sa lukom Brčko koja je u tom momentu bila jako važna u distribuciji ove preko potrebne sirovine u svim delovima naše bivše domovine za obnovu zemlje, a sa druge strane ova pruga je postavila drugačiji sistem vrednosti. Taj sistem vrednosti nisu samo činila 92 kilometra jedne volje i želje ili 192 dana novog optimizma i 62 268 srca koji su solidarno radila na nečemu što je opšte dobro, njega je činilo mnogo više od toga, činilo je da se podigne od temelja iz ruševina jedno društvo zahvaljujući pre svega radu akcijaša, udarnika, proletera…“, rekao je ovom prilikom Nešić i dodao da je moto ove akcije „Brčko-Banovići to je naša meta, izgradićemo prugu još ovoga leta“ dokaz da jedan duh optimizma i čelična snaga volje i jaka emocija mogu da učine nešto što na prvi pogled deluje nemoguće.\nIzložba će biti izložena u Istorijskom arhivu Užice mesec dana.\nPočele pripreme za „HILLS UP“ (VIDEO)\nTradicionalno, a moderno: Napravite mermerna uskršnja jaja pomoću lukovine i malo boje (VIDEO)


Turska u BiH šalje pomoć od 100 kamiona namještaja! | Drvo&Namještaj\nVeć je stiglo 25 kamiona namještaja za poplavljena područja u susjednoj Bosni i Hercegovini. Tvrtka Cilek je isporučila 13 kamiona, a njih 12 ostali proizvođači okupljeni u strukovnom udruženju proizvođača namještaja MOSDER koje namjerava ukupno u BiH poslati 100 kamiona namještaja. Iz Turske je do sada stiglo dosta humanitarne pomoći u obliku hrane pa su koordinatori upozorili tursku stranu da su potrebniji građevinski materijal i namještaj.


Detalji stravičnog zločina: Macolom ubio suprugu, punca i punicu, djeca sve gledala – Vijesti-x.com\nNjihov stariji sin (10) je, nakon što je Janković pobjegao iz kuće pozvao ujaka i rekao mu da je njegov otac ubio njegovu mamu, babu i dedu\nGoran Janković, koji je osumnjičen da je rano jutros izvršio trostruko ubistvo u novosadskom naselju Telep, svoju suprugu Mirjanu Janković (31) i njene roditelje Branislava (63) i Nadu (57) Pajić, ubio je tupim predmetom, tačnije macolom, saznaje Blic.rs\nPrema istom izvoru, Janković, za kojim policija intenzivno traga od jutros, svo troje ubio je brutalnim udarcima macolom po glavi. Da zločin bude još jeziviji, to je uradio pred Mirjaninom i njegovom maloljetnom djecom!\nBrat ubijene Mirjane i ujaka nesrećnih dječaka odmah je odjurio do kuće Pajića i zatekao krv i strahovit prizor. On je pozvao policiju koja je poslije par minuta stigla na lice mjesta, prenosi Fokus.ba\nUviđaj u kući užasa traje od rano jutros, a forenzičari su iz kuće iznijeli brojne predmete na vještačenje.\nMirjana je prije samo dvije sedmice prijavila svog supruga zbog nasilja u porodici, a imao je i prijavu zbog nelegalnog držanja oružja. U braku su imaju dva sina, uzrasta 10 i tri godine.\nKako pričaju komšije porodice Pajić ona se nedavno vratila u porodičnu kuću svojih roditelja gdje je jutros i ubijena.\nPolicija intenzivno traga za Goranom Jankovićem. Patrole su na svim izlazima iz Novog Sada i putu ka Zrenjaninu i kontroliše sve automobile, dok helikopteri nadlijeću grad i iz vazduha tragaju za trostrukim ubicom.\nMinistar policije Srbije, Neboša Stefanović, rekao je danas da očekuje da ubica uskoro bude uhapšen, kao i da postoje indicije o njegovom kretanju.\nNovi Sad: Skrivajući se u cistijerni dvojica migranata preminula, ostali kritično


Kurs danskog jezika | škola danskog jezika | akademija oxford\nKurs danskog jezika - Audio verzija\nO danskom jeziku\nDanski jezik je germanski jezik i pripada podgrupi skandinavskih jezika. Govori ga oko 6 miliona ljudi prvenstveno u Danskoj gde je i zvanični jezik. Zvanični je jezik i na Grenlandu i Farskim ostrvima. Priznati je jezik manjine na severu Nemačke. Danski je veoma blizak norveškom i švedskom. Pisani danski je skoro identičan norveškom.\nKurs danskog jezika Akademije Oxford namenjen je polaznicima koji žele da uče strane jezike iz hobija ili planiraju da žive i rade na danskom govornom području, itd.\nKurs danskog jezika se bazira na konverzaciji, brojnim interaktivnim metodama koje omogućavaju da se gramatika savlada kroz razgovor.\nKurs danskog jezika može biti opšti grupni ili individualni, online (onlajn) ili ubrzani.\nKursevi danskog jezika - cena\n33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 33000 36000 33000 33000 36000 36000 36000 33000 33000 36000 36000 33000 33000 33000 33000 36000 33000 33000 33000 33000\n45000 45000 45000 45000 60000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000\n45000 45000 45000 45000 60000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 60000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000 45000\nCenovnik kurseva danskog jezika\nNa našem sajtu vam je dostupan kompletan cenovnik za kurseve danskog jezika. Cene kurseva se razlikuju po gradovima.\nVidi cenovnik za kurseve danskog jezika >>>\nOpšti grupni kurs danskog jezika\npodrazumeva 3-12 polaznika i traje 5 meseci.Prilagođen je svim polaznicima koji imaju potrebu za redovnim, temeljnim i kvalitetnim savladavanjem ne tako lako jezika.Nastava koju su pripremili profesionalci i dobri poznavaoci kako samog jezika tako i njegove istorije, omogućiće Vam lakši pristup radu, ali i sigurno usvojeno znanje.\nViše za opšti kurs danskog jezika >>>\npodrazumeva kurs za pojedinca. Dinamika i trajanje se usklađuju sa potrebama polaznika, njegovim napredovanjem, kao i zahtevima koje ima.Ovakvim vidom nastave omogućili smo Vam da sami izberete termine i količinu nedeljno, pa i mesečno održanih časova, kako bi ste zasigurno bili na pravom putu, putu ka znanju i savladavanju svih osnovnih pojmova i gramatike ovog jezika.\nViše za individualni kurs danskog jezika >>>\nje namenjen polaznicima koji nisu u stanju da se prilagode dolasku na nastavu i terminima koji postoje. Oni mogu da zakazuju termine koji im odgovaraju i da odluče koja će biti dinamika kursa.Ovakav vid edukacije je po svim svetskim standardima, ali sklon stalnom menjanju i profesionalnom napredovanju, kako biste iskoristili sve mogućnosti koje ovakav program nudi.\nViše za online kurs danskog jezika >>>\nje namenjen pojedincima ili manjim grupama koji žele da imaju ubrzani kurs danskog jezika, što znači da se nastava može odvijati svakodnevno, po nekoliko školskih časova.\nViše za ubrzani kurs danskog jezika >>>\nKonverzacijski kurs danskog jezika – vid je edukacije za svakog polaznika koji je savladao osnovni fond reči i gramatiku danskog jezika. Ovaj jezik pripada grupi germanskih jezika i jezičkoj grupi skandinavskih jezika, a govori ga preko pet miliona ljudi. Sa svim svojim specifičnostima sličan je švedskom i norveškom jeziku, te se ove tri nacije dosta lako sporazumevaju.\nViše za konverzacijski kurs danskog jezika >>>\nPoslovni kurs danskog jezika – usavršili smo kao poseban i specifičan oblik nastave kojim smo u mogućnosti da svim polaznicima izađemo u susret kada je u pitanju bilo koja oblast koju je neophodno da savladate da biste nastavili svoju profesionalnu karijeru da usavršavate.\nViše za poslovni kurs danskog jezika >>>\nSpecijalizovani kurs danskog jezika\nSpecijalni kurs danskog jezika – naš iskustveni i profesionalan tim, osmilio je kao pravi izazov za svakog ko želi da napreduje u bilo kom smislu kada je u pitanju učenje danskog jezika.\nViše za specijalizovani kurs danskog jezika >>>\nKurs danskog jezika – za decu – neohodan je danas deci čiji roditelji imaju u planu ili sigurno znaju da se njihov profesionalni put nastavlja na teritorijama sa govornim područjem danskog jezika, kako bi im bilo lakše da nastave školovanje bez jezičkih barijera.\nViše za dečji kurs danskog jezika >>>\nKoriste se udžbenici Aktivt dansk, Pa banen, Coloquial Danish, Complete Danish, kao i brojni dodatni materijal u vidu audio i video zapisa, dodatnih tekstova, vežbi i testova.\nDanski jezik - međunarodni ispit\nDanski jezik za strance - postoje ukupno 4 ispita čijim se uspešnim polaganjem stiču međunarodno priznati sertifikati.\nDanski jezik - priprema za polaganje >>>\nPored kursa danskog jezika, Akademija Oxford vam nudi usluge sudskog prevođenja tekstova sa danskog na srpski i sa srpskog na danski jezik, bilo da se radi o sudskoj, ličnoj, pravnoj ili poslovnoj dokumentaciji. Naši sudski tumači i prevodioci će vam u najkraćem mogućem roku dostaviti prevedenu dokumentaciju u štampanom ili elektronskom obliku.\nVidi više o uslugama sudskih tumača i prevodilaca za danski jezik >>>\nSpisak gradova za kurs danskog jezika\n- Kursevi danskog jezika za osnovce\n- Kursevi danskog jezika za srednjoškolce\n- Kursevi danskog jezika za preduzeća\nŠKOLE DANSKOG JEZIKA\nŠkola danskog jezika Beograd\nŠkola danskog jezika Novi Beograd\nŠkola danskog jezika Čukarica\nŠkola danskog jezika Voždovac\nŠkola danskog jezika Palilula\nŠkola danskog jezika Banovo Brdo\nŠkola danskog jezika Zemun\nŠkola danskog jezika Pančevo\nŠkola danskog jezika Mladenovac\nŠkola danskog jezika Novi Sad\nŠkola danskog jezika Niš\nŠkola danskog jezika Subotica\nŠkola danskog jezika Kragujevac\nŠkola danskog jezika Jagodina\nŠkola danskog jezika Ćuprija\nŠkola danskog jezika Paraćin\nŠkola danskog jezika Kruševac\nŠkola danskog jezika Kraljevo\nŠkola danskog jezika Smederevo\nŠkola danskog jezika Požarevac\nŠkola danskog jezika Čačak\nŠkola danskog jezika Užice\nŠkola danskog jezika Valjevo\nŠkola danskog jezika Vranje\nŠkola danskog jezika Leskovac\nŠkola danskog jezika Zrenjanin\nŠkola danskog jezika Novi Pazar\nŠkola danskog jezika Sombor\nŠkola danskog jezika Šabac\nŠkola danskog jezika Velika Plana\nŠkola danskog jezika Bor\nŠkola danskog jezika Zaječar\nŠkola danskog jezika Vračar\nŠkola danskog jezika Savski venac\nŠkola danskog jezika Kosovska Mitrovica\nŠkola danskog jezika Loznica\nŠkola danskog jezika Zvezdara\nŠkola danskog jezika Sremska Mitrovica\nŠkola danskog jezika Vršac\nŠkola danskog jezika Kikinda\nŠkola danskog jezika Kovin\nŠkola danskog jezika Aranđelovac\nŠkola danskog jezika Obrenovac\nŠkola danskog jezika Pirot\nŠkola danskog jezika Bečej\nŠkola danskog jezika Stara Pazova


Geografija za gimnazije-BLOG\nMyCity » Nauka -> Geografija » Praistorijska geografija\nPoslao: 15 Jul 2021 15:32\nPoznavaoci i ljubitelji geografije, molim vas za pomoć. Da li neko može da mi kaže kako je izgledao nivo mora u Evropi pre nekih 10 000 i 20 000 godina? Ili još bolje, da li imate kartu? Hvala unapred.\nPoslao: 15 Jul 2021 18:04\n2Ovo se svidja korisnicima: Bane san, flipns\nNa reddit sam pronašao ovu ogromnu mapu koja prikazuje Evropu pre oko 20 hiljada godina...\n... jedino što na njoj nije prikazana zona leda... evo je npr. ovde:\nPoslao: 19 Jul 2021 20:39\nBlagodarim, od velike si mi pomoći.


HK "Krušik" a.d. » GODIŠNJICA POSTOJANJA FABRIKE\nGODIŠNJICA POSTOJANJA FABRIKE\nZaposleni u HK „Krušik” a.d. zajedno sa rukovodstvom 78. rođendan proslavljaju radno, zadovoljni postignutim rezultatima u prethodnom periodu i novim elanom, da ove godine budu još bolji i uspešniji u ispunjavanju proizvodnih zadataka.\nNa ovaj svečarski dan možemo biti zadovoljni realizacijom za prošlu godinu u visini od 50 miliona dolara. Višestruko povećanje obima proizvodnje uslovilo je prijem novih 725 radnika različitih profila zanimanja. Iz sopstvenih finansijskih sredstava uspeli smo da izgradimo nekoliko novih pogona u kojima su primenjene nove nedostajuće tehnologije i osvojili nove proizvode. Do danas preko 12,000.000 naših proizvoda izvezli smo u više od 70 zemalja sveta.\nSvečanu proslavu godišnjice organizovao je KUD „Krušik”, svojim programom, u velikoj gradskoj sali Centra za kulturu za sve zainteresovane Valjevce i radnike fabrike„Krušik” održanom u petak 24.02.2017. godine sa početkom od 20 časova.\nRukovodstvo HK „Krušik” a.d. svim zaposlenima i penzionerima čestita Dan fabrike, 22. februar, uz želju da u narednom periodu budemo još bolji i uspešniji, jer smo u protekle tri godine stvorili uslove da se to i ostvari. Takođe izražava zahvalnost zaposlenima za realizovan poslovni uspeh u prethodnoj godini, kakav nismo imali duži niz godina i bez čije posvećenosti poslu ne bi uspeli realizovati zadate ambiciozne ciljeve.


Tuča navijača u Francuskoj - 16 povrijeđenih - Glas Srpske\nTanjug 23.09.2021 10:06\nPARIZ - U Francuskoj se dogodila nova tuča navijača, ovaj put, pred utakmicu Monpeljea i Bordoa.\nPrema pisanju "Le Parizijena" autobus koji je prevozio 50 navijača Bordoa zaustavljen je na autoputu od starne protivničkih fanova, a video snimci, koji su se pojavili na društvenim mrežama, pokazuju da je potom došlo do brutalne tuče dva navijačka tabora.\nNavijači Bordoa su izašli iz autobusa naoružani čeličnim oprugama, kaiševima i staklenim flašama, a zapalili su i pirotehnička sredstva.\nBezbjednosne snage uspijeli su ubrzo da zaustave tuču, ali je 16 osoba povrijeđeno, od kojih je mnogo moralo biti hospitalizovani.\nUtakmica je ipak odigrana i završena je rezultatom od 3:3.\nRužne scene mogle su se vidjeti i na jednoj drugoj utakmici. Pristalice Olimpika iz Marseja i Anžera su se sukobili na terenu stadiona.\nFanovi Marseja su isprovocirali navijače Anžera nasrnući na njihovu stranu tribine. Na video snimcima se vidi kako se navijači tuku, kao i da bacaju razne predmete jedni na druge. Tek nakon dužeg vremena redari su uspijeli da smire situaciju.\nOvakve slike su se mogle vidjeti i proteklog vikenda kada su navijači Lensa i Lila, u poluvremenu, upali na teren i sukobili. U Francuskoj time su tuče navijača postale učestale, a vlasti razmatraju kako da protiv toga djeluju.


Poziv na uvid u spis predmeta u postupku izdavanja građevinske dozvole\n16.9.2015. - E-Oglas\nPozivamo Vas na uvid u spis predmeta u postupku izdavanja građevinske dozvole za - građenje građevine infrastrukturne namjene, energetskog sustava distribucije električne energije - izgradnja nove 1 0(20)/0,4 kV KTS "Kutina 5 - Krč" s kabelskim dalekovodom i niskonaponskim izlazima i rušenje stare zidane TS, na katastarskim česticama k.č.br. 9459, 9317/1, 9317/3, 9821, 9458, 9340 k.o. Kutina (Kutina-Krč, 1.Svibnja).\nUvid u spis predmeta može se izvršiti dana 24.09.2015. godine u prostorijama Upravnog odjela za komunalni sustav i prostorno uređenje, Odsjek za prostorno uređenje Grada Kutine, Kutina, Trg kralja Tomislava 12, l kat, soba broj 11, u vremenu od 9,00 do 12,00 sati.\nStranka koja se odazove pozivu nadležnoga upravnog tijela za uvid, duž je dokazati da ima svojstvo stranke.\nPoziv na javni uvid (.pdf)


Reakcije na nasilje u Gazi: SAD optužio Palestince, svijet šokiran brutalnošću Izraela | Faktor.ba\nReakcije na nasilje u Gazi: SAD optužio Palestince, svijet šokiran brutalnošću Izraela\nobjavljeno: 15.05.2018. u 10:05\nIzraelska vojska ubila je 58, a ranila najmanje 2.700 Palestinaca u protestima zbog preseljenja Američke ambasade u Jerusalem.\nBio je to najsmrtonosniji dan od prekograničnog rata 2014. godine koji je izazvao niz reakcija širom svijeta. Od 30. marta, kada se svakog petka održavaju demonstracije uz granicu Palestinaca i Izraela, poginulo je na desetke Palestinaca, dok ih je više od 8.500 ranjeno.\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdogan optužio je Izrael za "državni terorizam" i "genocid", zbog čega je Turska pozvala kući svoje ambasadore u Izraelu i u Sjedinjenim Američkim Državama.\nPalestinski čelnici na Zapadnoj obali odlučili su da Međunarodnom kaznenom sudu podnesu tužbu za ratne zločine protiv Izraela. Bijela kuća je odgovorila da odgovornost za desetke mrtvih u Gazi "leži na Hamasu".\nGlasnogovornik Bijele kuće Ray Shah rekao je kako se "Izrael ima pravo braniti" i optužio palestinski pokret Hamas za "tešku situaciju".\nPrema njegovim riječima, ponedjeljak je zbog preseljenja Američke ambasade iz Tel Aviva u Jeruzalem bio "odličan dan za Izrael i Sjedinjene Američke Države".\nU međuvremenu je Kuvajt zatražio sazivanje hitne sjednice Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija, no SAD je blokirao donošenje službenog izvještaja tog tijela u kojemu se traži nezavisna istraga o krvavim događajima u Pojasu Gaze, javljaju agencije.\n70 years of #Israel in #Palestine can be summarized in one phrase: right of might over might of right\n— Marwan Bishara (@marwanbishara) May 14, 2018\nPored Turske, i Južnoafrička Republika odlučila je opozvati svog ambasadora iz Izraela istaknuvši da osuđuju "najnoviji čin nasilne agresije koju su izvele izraelske oružane snage duž granice Gaze".\n- Zbog teškog i neselektivnog najnovijeg napada izraelske strane, Vlada Južnoafričke Republike odlučila je da odmah opozvati ambasadora Sisea Ngombanea - navelo je Ministarstvo vanjskih poslova u Johannesburgu.\nVelika Britanija je saopćila da "veliki obim korištenja vatrenog oružja od strane Izraela je zabrinjavajući", ali da protesti moraju biti mirni.\nNjemačka je poručila da Izrael ima pravo da se brani, ali da njegov odgovor mora biti proporcionalan.\nJedna od najsnažnijih osuda došla je od UN-ovog komesara za ljudska prava Zeida Ra'ada al-Husseina koji je osudio "šokantna ubistva desetaka i ranjavanje stotina Palestinaca od strane Izraela".\nProteste predvodi Hamas iako ih prvobitno nije pokrenuo. Kada je riječ o selidbi ambasada, većina država će zadržati svoje adrese u Tel Avivu, premda su se nakon odluke Washingtona na selidbu odlučili Guatemala i Paragvaj.\nThis is what happened today in occupied #Palestine. #Nakba70 #GazaMassacre #PalestineBleeds pic.twitter.com/MDzJUqu5yS\n— Habba Khatoon (@HabbaKhatoon2) May 14, 2018


LUDNICA! ĐOKOVIĆ I NAVIJAČI U PONOĆ ISPRED STADIONA! Nole, legendooooo! /VIDEO/ - Informer\nNovak Đoković nije mogao sa navijačima da prolavi pobedu protiv Matea Beretinija u četvrtfinalu Rolan Garosa\nPublika je zbog policijskog časa morala da napusti stadion "Filip Šatrije".\nAli, verni navijači prvog tenisera sveta su ga sačekali ispred stadiona posle meča.\nZapevala su Novaku i verovatno probudili Francuze, mada su bili malo tiši, jer je meč je završen u sitne sate, pa je usledila i konferencija za medije. Ali, to nije smetalo Novaku da ispoštuje fanove.\n- Hvala Srbikosi! - napisao je Novak uz snimak pesme sa grupicom navijača.\nNovak Đoković sport Navijač Rolan Garos tenis


Nemam običaj, uvažene kolege, da predlažem da se neki amandman ne usvoji, ali ovaj amandman zaista ne treba usvojiti jer su Vlada i nadležno ministarstvo prepoznali potrebu da one koji su 2000. godine na juriš otimali radna mesta u organima uprave, donosili stolice od kuće i izbacivali radnike nikada nisu stekli kvalifikaciju, sa sobom nisu doneli ni domaće vaspitanje, niti izgrađene stavove o tome kako radi uprava. Treba ih prevaspitati, treba im pružiti mogućnost posle ovih 17 godina, za koje vreme nisu uspeli da to steknu, da steknu radne navike, da rade u korist građana, a ne mogu da dobiju otkaz jer je to jako komplikovano. Iz tog razloga mislim da ovaj amandman ne treba podržati. O stranačkom zapošljavanju najmanje treba da pričaju oni koji su veterinarske tehničare ubacivali na mesta gde rade diplomirani pravnici, gde su neškolovani izbacivali školovane 2000. godine i do današnjeg dana nisu naučili ništa. Hvala.\nKao i moje prethodne kolege, isto bih predložio da ne prihvatimo predlog amandmana jer su i kolega Đorđe i Aleksandar već rekli puno stvari koje su bile veoma loše u prethodnom periodu. Podržavam predlog i ovog zakona i ovaj član jer mislim da zakon daje mogućnost ljudima koji rade u upravama da rade, da se usavršavaju. To mogu da kažem jer dolazim uprave, odnosno iz Svrljiga, čija opštinska uprava ima manjak broja zaposlenih. Zbog toga kažem – tim ljudima treba dati prednost, tim ljudima treba dati mogućnost. Stvarno podržavam i Vladu i nadležno ministarstvo jer sa ovim novitetima i sa ovim novim zakonom može se mnogo više pomoći ljudima da se usavršavaju, da rade, da prate propise i, normalno, ovo sve radimo zbog naših građana, da svi građani imaju ista prava, da mogu da dobiju bolje usluge, a na taj način imaćemo sve bolje uslove života.\nJoš jednom predlažem da se ne prihvati ovaj amandman, zato što mislim da je ono što govori koleginica loše, da puno stvari koje su rađene do 2012. godine su bile stvari koje mi želimo da radimo. Zbog toga podržavam zakon u potpunosti.\nNije teško biti fin, kultura je način života. Hajde da u ponedeljak krenemo na jednom visokom nivou da razgovaramo argumentovano, a ne da pričamo o partokratiji. Moja uvažena koleginica reče – ovo se tiče partokratije i zapošljavanja. Pa to naprosto nije tačno. Da je pročitala zakon, videla bi da se Nacionalna akademija puno razlikuje od ustanova visokoškolskih, znači, potpuno, dijametralno suprotno je. Ovo je samo jedna vrsta edukacije, naučite to, edukacija. Nekada su se dozvole dobijale za tri godine, sada se dobijaju za tri meseca, sa tendencijom za deset dana.\nŠto se tiče naše poštovane predsednice, ona je vrstan pravnik i vrstan advokat. Nemojte više vređati ljude. Amandman treba odbiti. Hvala najlepše.\nAmandman je vrlo jasan u svojoj nameri da se stavovi i vrednosti zaposlenih koji o njima treba da uče na osnovu ovih obuka izbrišu. Ako ste toliko temeljno čitali zakon i amandmane o kojima odlučujete i izjašnjavate se o njima onda biste i to pročitali.\nS druge strane, potpuno razumem da je vama neprijatno, nezgodno i da ne znate kako da se pred javnošću Srbije opravdate nad uzurpacijom javne uprave i potpuno je tačno sve što sam rekla. Cela Srbija zna da je javna uprava glavna mašinerija za zloupotrebu vlasti Vučića i SNS, tako što upreže kompletnu javnu upravu, sve državne službenike da rade kampanje. Nije to nikakva tajna, toliko je miliona svedoka u celoj Srbiji koliko ima i stanovnika. A svi bi oni bili i ljubazniji i profesionalniji i bolji da ih vladajuća koalicija ne ucenjuje za radna mesta, da im ne preti, da neki nemaju ugroženu čak i slobodu kretanja zbog takvog ponašanja, odnosno zbog ne pristajanja da postanu članovi SNS ili vladajuće koalicije.\nVi možete da pričate ovde šta god hoćete i mene da vređate, to je naprosto tačno i to svi znaju, kao što svi znaju da u vreme kampanje javna uprava u opštinama i gradovima je prazna veće od ranih pre podnevnih sati kada se svi uprežu, autobusi idu širom Srbije da kliču vođi.\nPovreda Poslovnika, narodna poslanica Maja Gojković. Izvolite.\nNe govori se o tome, uvažena poslanice, da li je neko slagao ili nije, govori se o tome šta mi moramo da radimo kad dođemo ovde. Moramo da pokažemo građanima Srbije u skladu sa članom koji sam citirala kako treba da se ponaša čovek koji dođe na svoj posao. Da radi ono što mu je zadatak toga dana, a to je da govori o amandmanima na zakone. Inače, treba da ukinemo kategoriju podnošenja amandmana i rasprave o amandmanima i da sve svedemo na nekakvu načelnu raspravu koja neće imati nikakvih dodirnih tačaka sa zakonom koji tog dana imamo.\nKada govorimo o načelnoj raspravi, što je bilo pre nekoliko dana, nismo govorili nionda o tome, ajde da se uzme u obzir nekakvo razmatranje i širina, pa da se politički ovde povede debata iako je dugo nije bilo, da li je zakon dobar ili nije dobar i u kom smislu bi opozicija uradila nešto drugačije. Ali, kada su u pitanju amandmani, onda Poslovnik govori nešto drugo. Mi moramo da govorimo kakav smo amandman podneli, da po Poslovniku, tačno, a sa druge strane, da kažemo čime taj amandman popravlja sadržinu člana na koji se odnosi taj amandman. I, da prekinemo sa tom praksom da se jave podnosioci amandmana i da im bude dozvoljeno da kažu šta god ima padne na pamet jer, bože moj, oni su iz opozicije, i čim im skrenete pažnju na povredu Poslovnika ili na poštovanje Poslovnika, počnu da viču na vas i vrše teror nad poslanicima koji znaju šta je današnji naš zadatak.\nHvala vam, i u napred kažem, ne želim da se glasa ali želim da javnost Srbije zna kako sednice izgledaju kod nas i ko vrši opstrukciju time što ne žele da se pridržavaju ovog Poslovnika.\nVideo sam vas, dobićete reč, svakako, a i u elektronskom ste sistemu.\nDefinitivno imamo različite zadatke i ciljeve kada počne radni dan, i u potpunosti sam saglasan sa vašom konstatacijom, načelna rasprava je bila pre nekoliko dana, danas vodimo raspravu o pojedinostima, po amandmanima. Molim vas da nastavimo u tom tonu današnju sednicu.\nKoliko sam shvatio koleginice Gojković, ne želite da se Narodna skupština u Danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne).


Vi ste ovdje:Home»Extra»Vodolija: Sedmični horoskop za period od 18.02.2019. do 24.02.2019.\nPosao. Neke Vodolije će ozbiljno početi da razmišljaju o pokretanju privatnog posla. Želite stabilnije i jače finansije i polako će neki od vas krenuti da pripremaju teren u tom pravcu. Generalno gledano, zatrpani ste obavezama, ali uspijevate da s njima izađete nakraj.\nStoji vam jedna interesantna ponuda koja i te kako može da promijeni mnogo toga u narednom periodu. Treba se u ovo uključiti, ali ne i odmah se obavezivati, pogotovo ne odmah potpisivati nešto crno na bijelo. Pustite da se sve slegne.\nLjubav. Vodolije će biti dobro u svojim partnerskim relacijama, dokle god tu neko nešto ne krije, ne sakriva i ne mulja. Bilo vi, bilo partner.\nUopšte nije važno kakve su tajne u pitanju – da li ljubavne, da li se vezuju za finansije ili za nešto stoto – poenta je u tome da i vi i druga strana morate da se potrudite da budete maksimalno otvoreni jedno prema drugom. I onda će sve funkcionisati kako treba.\nUkoliko ste slobodni, neko se oko vas mota sigurno, ali ili ta osoba ne pokazuje jasno da je zainteresovana ili vi niste baš sigurni šta ćete s njom. Možda biste, ali možda i ne biste. A može da se desi i da ste sumnjičavi prema ovoj personi – nešto vam se čini da baš i nije najiskrenija prema vama i da nešto krije…\nZdravlje. U ovoj sedmici još uvijek postoji osjetljivost i sklonost prolaznim prehladama i padovima energije.


GAJIĆ ŠETAO I SVE PRIZNAO: Čega se uplašio, koga bi poveo na pusto ostrvo, ko najgore parkira... (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n20.03.2019. • 16:00 Srbija Danas\nZvezdin defanzivac u novoj epizodi.\nPosle većine fudbalera Crvene zvezde, od gola do gola na stadionu "Rajko Mitić" šetao je i Milan Gajić. Bek crveno-belih takođe je odgovarao i na standardna pitanja. Po pravilu, prvo je "čega se prvi put uplašio kada je izašao na teren".\nREMI ORLIĆA U KVALIFIKACIJAMA ZA EP: Srbija protiv Ukrajine došla do boda sa igračem manje (FOTO)\n- Uf... Pritiska - kratko je odgovorio Gajić, a zatim se prisetio najbolje utakmice u karijeri.\n- Finale Svetskog prvenstva na Novom Zelandu (kada je osvojena titula).\nOdgovorio je i ko najviše vremena provodi na telefonu, a zatim priznao i koji mu je najveći blam.\n- Nisam ih imao mnogo, možda kada sam jednim prilikom skor pao dok sam izlazio na teren.\nKoškanje koje će pamtiti, bilo je sa Balotelijem, a otkrio je i ko najgore parkira, kao i ko je najduhovitij od saigrača. Postavljeno mu je i pitanje koga bi od saigrača poveo na pusto ostrvo, a odgovor je bio originalan. Ne bi nijednog, ali bi na mali fudbal poveo Jovančića, Marina, Jovičića, i naravno sebe.\nMožete i da pogledate ceo snimak sa odgovorima momka koji je došao ove zime.\nVERONIK OPLELA PO PSŽ-U: Sin mi je taoc, zarobljenik! (FOTO)\nSAVIĆEVIĆ O KONTRAVERZNOM MEČU: Zašto bi se SRBI plašili UTAKMICE SA TZV Kosovom?\nTagovi: FK Crvena zvezda, Milan Gajić, Od gola do gola


Naslovna/Društvo/Vatikanski arhivi otkrivaju: Šta je Alojzije Stepinac radio u ratu?\nMeđu njima su – kakve su bile reakcije pape Pija Dvanaestog na informacije o događajima u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj (NDH) u Drugom svjetskom ratu i zločinima ustaškog režima, kao i o ulozi zagrebačkog nadbiskupa, kardinala Alojzija Stepinca, pišu “Večernje novosti”.\n“Novosti” prenose i izjavu jednog visokog sveštenika u vatikanskoj hijerahiji koji kaže da su i u Vatikanu svjesni da je do sada jako malo poznato o prepisci između zagebačkog Kaptola i Vatikana i šta ona sadrži, ali da je sigurno da je vrh Rimokatoličke crkve znao šta se događa u NDH.\n“Dokumentacija može da rasvijetli kako je Vatikan reagovao na vijesti iz Zagreba i Hrvatske o zločinima koji su tada počinjeni, a iz toga će biti jasnija slika o ponašanju kardinala Stepinca”, kaže sagovornik lista.\nAlojzije Stepinac dokumenti Katolička crkva Papa Vatikan


APLIKACIJA KAO PREDJELO Scan4Chem proverava bezbednost proizvoda | Happy BSC portal\nNajpoznatije među njima su ftalati koji su česti u proizvodima od plastike, usporivači gorenja u sunđerastim delovima nameštaja i recikliranoj plastici, bisfenol A koji se može naći u plastičnim bocama za vodu i perfluorovane supstance - česte u nepromočivoj odeći, i oštećenom posuđu od teflona, navela je programska direktorka ALHema Jasminka Ranđelović.\nPravo da se preko aplikacija pitaju snabdevače o SVHC materijama sadržano je Zakonu o hemikalijama već devet godina, kao i u EU regulativi, a masovno korišćenje aplikacije doprineće pored dobijanja infomacije o robi koja se kupuje i pritiskom kako bi se na tržištu pojavile bezbednije alternative, naglašeno je danas.\nScan4Chem funkcioniše preko skeniranja barkoda proizvoda ili unošenjem podataka dostupnih na deklaraciji proizvoda.\nAplikacija Scan4Chem se istovremeno pojavljuje na 13 jezika od kojih je Srbija jedina zemlja van EU koja je uključena u ovaj projekat za ostvarivanje prava građana koji imaju pravo da bi biraju zdravu robu kada kupuju.\nObaveza pitanih je da odgovore na upit u roku od 45 dana, a kako je objasnila Jelena Milić iz ALHema masovno korišćenje aplikacije stvoriće bazu odgovora pa će i odgovori preko imejla brže stizati.\nPo online istraživanju ALHema sa početka ove godine 90 odsto ispitanika je svesno problema, a različiti stepeni zabrinutosti postoje kod ukupno 72 odsto.\nPolovina anketiranih odgovorila je da ne zna koji proizvodi mogu biti rizični i zašto a preko 80 posto se izjasnilo da bi koristili aplikaciju kako bi saznali da li proizvodi sadrže supstance koje izazivaju zabrinutost.


Ko je ko i ko je u koga pucao? Nakon informacija da je hodža pucao na mezarju Bilal Memišević kaže da Nusret S. nije imam Medžlisa IZ Višegrad – PressMedia.ba\nKo je ko i ko je u koga pucao? Nakon informacija da je hodža pucao na mezarju Bilal Memišević kaže da Nusret S. nije imam Medžlisa IZ Višegrad\n– Ne radi se o imamu Medžlisa Islamske zajednice Višegrad. On sa Višegradom i Medžlisom nema i nije imao nikakve veze. Radi se o čovjeku koji je penzionisani imam iz Goražda, vratio se na svoju babovinu u selo Kaoštice gdje mi imao džemat i džamiju. On ni na koji način nije angažiran kod nas i radi se o čovjeku koji je penzionisan u Goraždu zbog zdravstvenih problema – kazao je Memišević.\n– Nijedan ni drugi nemaju veze s Medžlisom IZ Višegrad, a eto došli su da rješavaju svoje nesporazume na imovini koja je vakufska, odnosno mezarju u džematu Kaoštica. Aziz jeste hadžija i on je isto tako povratnik- rekao je Memišević.


Održana radionica o najčešćim greškama u Banji Vrujci – Cross-border Programme\nYou are here: Home / Вести / Вести и догађаји / Održana radionica o najčešćim greškama u Banji Vrujci\nOdržana radionica o najčešćim greškama u Banji Vrujci\nU sklopu priprema za 3. poziv za dostavljanje predloga projekata u okviru IPA Prekograničnog programa Srbija – BiH , Kancelarija za evropske integracije Vlade Republike Srbije i Direkcija za evropske integracije BiH kao operativne strukture Programa i Zajednički tehnički sekretarijat Programa , organizovali su, uz podršku Delegacija Evropske unije u Srbiji i BiH, radionicu o najčešćim greškama prilikom izrade prijedloga projekata u dosadašnja dva poziva.\nRadionica je održana u Banji Vrujci uz prisustvo više od 60 potencijalnih aplikanata – predstavnika različitih institucija, agencija, nevladinih organizacija i lokalnih zajednica iz BiH i Srbije.\nUčesnici su imali prilike da se upoznaju sa najčešćim greškama vezanim za izradu i podnošenje predloga projekata. U drugom delu radionice predstavljene su evaluacione liste i kriterijumi ocenjivanja projektnih predloga.\nPrezentaciju sa pomene radionica možete preuzeti ovde kao i spisak prisutnih.\n4. март 2013. /by admin\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 admin https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png admin2013-03-04 12:00:562017-09-30 11:27:03Održana radionica o najčešćim greškama u Banji Vrujci\nSažetak projekta Oglas za poziciju Task Menadžera


Otkaz rezervacije i uvjeti promjene: Booking.com i Airbnb • Claimdon\nPrava putnika Martina Stanić, 19 ožu. 2020\nOtkaz rezervacije i uvjeti promjene rezervacije na Booking.com i Airbnb, trenutno su goruća tema u turističkom sektoru, posebno u zemljama pogođenima Koronavirusom. Da bismo vam olakšali pretragu, donosimo najvažnije informacije o promjenama i otkazu rezervacija smještaja na navedenim platformama.\nBooking.com i Airbnb su povodom izvanredne situacije, izdali priopćenja svojim partnerima i gostima, napominjući kako im je upravo njihova sigurnost najveći prioritet.\nTrenutno je na snazi popriličan broj ograničenja koja vrijede za sve putnike, odnosno stanovnike zemalja pogođenih koronavirusom te svih koji su doputovali iz područja visokog rizika.\nAirbnb: Otkaz rezervacije i uvjeti promjene\nAirbnb je objavio da gotovo svi kupci s postojećim rezervacijama, iste mogu otkazati bez plaćanja naknade. Korisnici koji su napravili rezervaciju 14. ožujka ili prije tog datuma, mogu je otkazati besplatno, priopćio je Airbnb. Pravilo se odnosi na sve rezervacije u periodu od 14. ožujka 2020. do 31. svibnja 2020. Novo pravilo također znači da domaćini objekata, mogu otkazati sve rezervacije bez naplate, napravljene prije 14. ožujka, a odnose se na gore navedeno razdoblje korištenja usluge. Potrebno je to učiniti prije prijave u uslužni objekat, da bi se ostvarilo pravo na potpuni povrat novca. Ukoliko je rezervacija počela, uvjeti otkazivanja zbog izvanredne situacije sa koronavirusom ne vrijede, osim ako korisnici ili domaćini, eventualno budu zaraženi virusom COVID19.\nGostima i domaćinima, Airbnb poručuje da ih ne trebaju kontaktirati ukoliko ispunjavaju sve uvjete za otkaz Airbnb rezervacije, te da će povrat biti odobren ukoliko prethodna rezervacija koja se otkazuje, ispunjava sve uvjete navedene za otkazivanje rezervacije. Navode i da, u slučaju otkaza Airbnb rezervacija, domaćin neće izgubiti status Superhosta. Sve dodatne i detaljne informacije za otkaz njihove rezervacije, kao i uvjeti promjene, oglašene su na službenoj web stranici Airbnb-a.\nBooking.com: priopćenje za partnere i domaćine\nS obzirom da su na snazi mjere ograničenja za putovanja svima koji su u posljednjih 14 dana boravili u područjima visokog rizika zaraze koronavirusom, Booking.com na svojim službenim stranicama oglasio je priopćenje glede izvanrednih okolnosti za otkaz rezervacija i naveo uvjete promjene.\nOd partnera i domaćina uslužnih objekata očekuju povrat sredstava za sve Booking.com rezervacije napravljene prije određenog datuma, koji je definiran ovisno o zemlji u kojoj se nalaze uslužni objekti.\nIscrpan popis država i sporna razdoblja s obzirom na izvanredne okolnosti, te razdoblja rezervacije za koje je moguće tražiti puni povrat novca za Booking.com rezervaciju, nalaze se na Booking.com Partner Hub stranici.\nBooking.com također navodi da od svojih partnera i domaćina uslužnih objekata, očekuje puni povrat novca za sve goste koji su zatražili poništavanje rezervacije zbog ove izvanredne situacije i napominje da će se u tom slučaju odreći dogovorene provizije.\nBooking.com moli sve korisnike da imaju na umu da se izvanredne okolnosti ne odnose na putovanja unutar određene zemlje, osim ako to nije naglašeno u njihovom detaljnom priopćenju sa popisom država u kojima su od strane nadležnih institucija proglašene posebne mjere.\nZrakoplovne kompanije zbog izvanredne situacije otkazuju letove te se ograničavaju međunarodna putovanja u rizična područja. Mnogo putnika odgađa putovanja iz zabrinutosti za vlastito zdravlje. Da bismo olakšali pronalazak informacija za realizaciju povrata ili ponovno rezerviranje, ukoliko i sami imate nedoumica i pitanja glede vašeg leta u spornom razdoblju, saželi smo najvažnija priopćenja zrakoplovnih kompanija u zasebnom blogu.


Kancelarija za KiM saopštila je ranije danas da su pripadnici Kosovske policije uhapsili Srboljuba Veselinovića pod optužbama za navodna imovinsko-pravna pitanja, te da je on sproveden u Prištinu, gde treba da bude saslušan pred tužiocem.\nMeđutim, kako ističu, prema poslednjim podacima sa terena Veselinović se i dalje nalazi na prelazu Jarinje.\nKako navode, o svim novim informacijama u vezi sa ovim slučajem, obavestiće javnost.\nIz Kancelarije za Kosovo i Metohiju dodaju da je "nedopustivo ovakvo postupanje prema čoveku u devetoj deceniji života".


Od Lazarevićevog "Sve će to narod pozlatiti" do "Sve će to narod platiti" | Grad za sve nas\nHomeInformacije o našem raduOd Lazarevićevog “Sve će to narod pozlatiti” do “Sve će to narod platiti”\ndec. 17, 2020 at 6:37 pm\nOd Lazarevićevog “Sve će to narod pozlatiti” do “Sve će to narod platiti”\nGrad za sve nas 1 godina ago 17/12/2020 no commentamandmanifeaturedgrad za sve nassremska mitrovica\nGovorili su da rade u interesu građana.\nNastupali su pod sloganom “Za našu decu”.\nRekli su da mi zastupamo lične interese i da smo poleteli za naknadama i budžetskim jaslama.\nEvo, za sve one koji su se nad njihovim izjavama zamislili, odgovor-jasan da jasniji ne može biti.\nAko već oni koji su glasali protiv ovih amandmana nisu mislili na vas, mislite vi na njih kada sledeći put izađete na izbore. 👇\nDana 17.12.2020.godine Odbornička grupa “Grad za sve nas” dostavila je Skupštini Grada Sremska Mitrovica četiri amandmana.\nOdnosili su se na nacrt Odluke o platama, naknadama i ostalim primanjima funkcionera, službenika na položaju, ODBORNIKA, članova gradskog veća, članova upravnih i nadzornih odbora, radnih tela organa grada i zaposlenih.\nPredlog se odnosio na to da svi gore navedeni, a ne nalaze se na stalnom radu, za svoj rad NE PRIMAJU NAKNADU, već da svoju funkciju obavljaju VOLONTERSKI.\nSredstva koja bi na taj način ostala u već preopterećenom Budžetu Grada bila bi usmerena na to da obezbede:\n-BESPLATNE UDŽBENIKE I UŽINU ZA SVE ŠKOLARCE\n-BESPLATNE VRTIĆE ZA SVU DECU PREDŠKOLSKOG UZRASTA\n-BESPLATAN GRADSKI PREVOZ\n-OBUSTAVU DALJEG POSKUPLJENJA KOMUNALNIH USLUGA I PORESKIH OBAVEZA NAŠIH SUGRAĐANA\nTakođe, na taj način mogao bi se rešiti dobar deo potreba u oblasti zdravstva i pomoći socijalno najugroženijim građanima.\nNa sednici Odbora za statutarna pitanja i propise, održanoj danas u 13 časova, PROTIV sva četiri amandmana, bez ikakvog obrazloženja, izjasnili su se svi sem predstavnika Grupe građana “Grad za sve nas”.\nPredstavnici vlasti su svojim postupkom ODBILI mogućnosti koje su na ovaj način bile ostvarive i koje bi umnogome olakšale život svih naših sugrađana, a posebno ODBILI priliku da nešto učine “Za našu decu”.\nDa li će sutra na sednici Skupštine Grada i definitivno staviti tačku na naše predloge ostaje da se vidi.\nMada odgovor na ovo pitanje već naziremo.\nCeo tekst predloženog amandmana koji ce sutra biti prezentovan i odbornicima na izjašnjenje možete preuzeti ispod objave.\nTags :amandmanifeaturedgrad za sve nassremska mitrovica\nGrad za sve nas 17/12/2020\nInicijativa za ukidanje naplate parkinga oko bolnice\nJAVNO-TAJNI UVID U BUDŽET I ZLOUPOTREBA DEMOKRATSKIH PRAKSI


Tržišno rešenje: PISA\nPostoji jedna stvar koja je notorna, a to je da naši đaci, a bogami i studenti, dobijaju diplome bez da su imali prilike da nauče veštine i da rešavaju praktične probleme. Kako je život uglavnom sazdan od praktičnih stvari i veština, rezultati PISA testa nam govore da smo sve samo ne zemlja sa dobrim obrazovnim sistemom. Ustvari, razmišljajući o nesposbnosti naše dece da rešavaju prilično jednostavne, ali, avaj, praktične probleme sve više mi se čini da bi upravo njihove nastavnike trebalo testirati. Verujem da bi rezultati bili poražavajući, ali i da bi se došlo do uzroka. A još bi ubili i štajkački instinkt sistema koji gotovo 98% sredstava troši na plate.\nuh šta če sad reći oni koji tvrde da imamo pametnu decu,dobre škole a ameri su glupi.\nSecam se da mi je neko pokazao primer jednog od zadataka koji nasa deca u vecini nisu znala da urade...\nOtprilike, dat je poprecni presek stepenica od 5 stepenika, a na slici je oznaceno da su cele stepenice visoke 1 metar. Pitanje je bilo "Kolika je visina jednog stepenika?"\nSad sam nasao dosta primera pitanja na OECD-ovom sajtu\nPISA test pitanja\nDrzava nije sposobna da izvede reformu obrazovanja zbog negativne selekcije sopstvenih kadrova.\nSa druge strane, reforme daju rezultate tek posle par decenija..\nFali samo rektor BU B. Kovacevic i njegovo objasnjenje da je nas obrazovni sistem najbolji na svetu, i da su rezultati takvi samo zbog toga sto je istrazivanje obuhvatilo i privatne skole.\nRektor je rekao nesto jos zanimljivije povodom cinjenice da se Beogradski univerzitet nije nasao medju 500 najboljih na svetu...\nOtprilike, rekao je da im je los marketing, a i vebsajt im ne valja. Samo to je problem.\nNajjače je mkantranje da Kinezi nisu sve to dobro shvatili. Još im BU poslao dopis i malo materijala pride, u stilu pogrešili ste. Kinezi ih oduvali i rekli da nisu.\nNema druge nego razbijati ogledala.\nEvo i dekan ekonomskog je objasnio da imamo vrsne ekonomiste, ali nemaju prodor jer je u ekonomiji sve već objašnjeno:\n"Naši profesori objavljuju radove i bave se istraživačkim radom, ali imaju jako težak prodor u svetske časopise. To ne znači da mi nemamo vrsne ekonomiste ili pravnike, ali oni se pre svega bave domaćim prilikama, koje nemaju velikog značaja za razvoj opšte teorije. Jednostavno nismo u istom položaju sa medicinarima, kojima priroda stalno priređuje novi materijal za izučavanje. Mi smo ipak ograničeni u tom pogledu - smatra Marko Backović, dekan Ekonomskog fakulteta."\nMa da je samo Pisa,da vidite samo kako i koliko gnusno se prepisuje na fakultetima BU...a upravo je fakultetsko znanje ono koje finalizije ona elementarna,da ne govorim da nam je startna pozicija učešća visokoobrazovanih stanovnika izražena jednocifrenim procentima


NAJVEĆI SVETSKI PROIZVOĐAČI LAPTOPOVA\nDatum kreiranja: petak, 23 novembar 2012 01:00\nDa li ste se nekad zapitali ko su najveći svetski proizvođači laptopova? Možda imate neku svoju listu favorita, pa evo prilike da je uporedite sa pravim stanjem. Trenutni poredak prvih 5 je: HP, Lenovo, Acer, ASUS i Dell. Ova rang lista je dobijena na osnovu prodaje u prva tri kvartala i procene prodaje u četvrtom kvartalu 2012. godine. Pored trenutne situacije, veoma je zanimljiva i prognoza za 2013. godinu, a ona kaže da se očekuju velike promene.\nPre svega, očekuje se da doći do smene na prvom mestu i da će najveći proizvođač laptopova postati Lenovo, koji je već postao najveći svetski proizvođač PC računara (laptop i desktop). HP će po svemu sudeći pasti na drugo mesto, a sledeća velika smena je na poziciji koja u sportu obezbeđuje bronzanu medalju. Procene su da će broj 3 postati ASUS, a da će Acer pasti na četvrto mesto. Očekuje se da će Dell zadržati peto mesto, ali sa mnogo manjom razlikom u odnosu na pratioce nego što je to bilo u ovoj godini. Listu onih koji žele da se ubace u Top 5 predvode Apple, Toshiba i Samsung.\nVery nice! This article is focusing on a very important factor called E learning. Basically, it is online learning or education. In australianwriting learning students have to learn by his own. It has very worthy benefits like it is cost...\nVery nice! This article is focusing on a very important factor called E learning. Basically, it is online learning or education. In australianwriting learning students have to learn by his own. It has very worthy benefits like it is cost effective, immediate feedback, higher retention and learning and most important self-discipline.


Astronomski kamp Letenka 2009: Utisci\nPoziv sam, kao i svake godine, dobio od Milana samo što mi sada slobodno vreme nije predstavljalo problem. Od odlaska na Letenku delilo me je samo par sitnih detalja:\nRealno, ako idete negde na kampovanje, velike su šanse da će vam trebati šator. Nakon uporedjivanja cena i kvaliteta po radnjama u Nišu, izbor je pao na model koji se u Tempo-u prodavao po ceni od 1900 dinara. Specifikacija kaže da na površini 205x185cm mogu stati dve osobe. Jednoslojni je te nisam siguran koliko bi kiše moglo izdržati ali za leto i letnje vremenske prilike pokazao se kao sasvim solidan izbor. Treba pomenuti da se pakuje u vrećicu, teži manje od 2kg a za postavljanje je potrebno čitavih 15 minuta i praktično svako to može učiniti. Od prateće opreme, uzeo sam podmetač za vreću za spavanje (oko 200 dinara) i jastučić na naduvavanje (takodje 200 dinara).\nOdmah ću vam priznati, meni hrana nikad nije bila prioritet :) Za kampovanje sam tražio kombinaciju za oko 8 obroka koja neće zauzimati previše prostora, biće "nosiva" i izdržaće par dana na povišenoj temperaturi. Izbor je pao na konzerviranu hranu, tost hleb, par pakovanja Plazma keksa i par flaša Rosa vode u novoj 0.75 ambalaži... Sve je upakovano u omanju torbu "za hladjenje" što je pružalo dodatne garancije da ću ipak preživeti ovu avanturu :) Sve je moglo da počne...\nOK, stigli smo nakon 40ak minuta vožnje iz Novog Sada. Tu stvari počinju odmah da budu zanimljive jer, dok stojim u redu na prijavnici, lik iza mene gleda u moj formular i vidim da ga nešto kopka :) Pita me: "Jesi ti ITkutak, ONAJ @ITkutak na twitter-u?" Odgovorim potvrdno i čovek se uredno predstavi - Ivan Katić, nama twitterašima (a i blogosferi) poznatiji kao @SadClown. I tako je sve počelo. Sutradan sam čisto izazova radi "našao" signal mobilne telefonije i poslao prvi tweet sa Letenke :)\nMoram primetiti da program predavanja i radionica nije baš ispoštovan, ali se ipak radi o kampu i jednoj "opuštenijoj" varijanti učenja pa se to ne može zameriti. Želeo bih pomenuti one koji su mi privukli i držali pažnju. Pre svega, tu je predavanje Tima Mortona o vansolarnim planetama i metodama nalaženja istih. Zatim fenomenalno i veoma interesantno predstavljanje mikro-kosmosa izvedeno od strane Dr Tijane Prodanović. Uvek je lepo videti da neko sa toliko ljubavi i energije ume da objasni drugima šta je to čime se bave. Obavezno treba pohvaliti i Miliju Jovičića za izlaganje o vezi izmedju nauke i umetnosti.\nOd radionica, pomenuo bih najpre trud Milana Miloševića da ukaže na primenu tehnologije u nauci ali pre svega na benefite korišćenja slobodnog softvera. Nadam se da će u narednom periodu to biti ozbiljno razmatrano na ovim prostorima. Druga, modelovanje raketa, imala je i takmičarski karakter. Trebalo je sklopiti raketu i kasnije je uspešno lansirati uz nekoliko pravila koja moraju biti ispoštovana. Kako je to izgledalo možete videti na sajtu Astronomije. Treba pomenuti još i imena timova koji su učestvovali u ovom poduhvatu: F.O.A.B. Tzar (Father Of All Bombs), GSM (Gimnazija "Svetozar Marković") i ePilići c-117A (ime tima inspirisano Twitterom budući da smo u timu bili ja i @SadClown). Može se reći da smo bili na visini zadatka i jedini tim koji je kompletirao sve faze lansiranja (uključujući i nalaženje rakete nakon pada).\nŽeleo bih posebno skrenuti pažnju na mr Natašu Stanić koja je bila uglavnom zadužena za rad sa najmladjima u kampu. Posmatrajući sa strane, moram priznati da se divim načinu na koji kod njih budi interesovanje za nauku i mogu slobodno reći neguje buduće generacije intelektualaca. Vredno svake pohvale i divljenja.\nPostane vam jasno da je Twitter zaista uspeo da pokrije svaki ćošak planete onda kada na apsolutno "diskonetovanom" mestu uspete da okupite više od 5 twitteraša (okupite, ne zajedno dodjete tu). Rekoh već, najpre smo u kamp stigli @MMilann, @DejanPejcic, i ja (@itkutak). Odmah u redu iza mene se pojavio @SadClown a par dana kasnije su pristigli i @Kalkulus i @Tamburix. Tu je bio i @Statorbgw ali njega nema na slici. Ah da, slika.\nKamp Letenka je dobra prilika da vidite i upoznate toliko mladih i talentovanih ljudi na jednom mestu. Opušteno mesto gde se možete baš lepo odmoriti, uz fenomenalni ambijent koji pruža Nacionalni park Fruška gora.\nPriča je mnogo šira a bilo bi neukusno forsirati je u jednoj temi. Za početak predlažem par linkova: Kalkulusov izveštaj sa Letenke, Fotografije sa Letenke, Sajt "Ona je astronom".\nSadClown on 06.08.2009. 03:01\nMeni je ovo 4. godina kako praktikujem Letenku i svaki put bude fenomenalno na drugačiji način.\nOve godine je bilo ogromno društvo. Uglavnom su to ljudi koji dolaze redovno, ali nekoliko neočekivanih susreta (kao tvoj i moj, npr) je uticalo da se tako ekipe izmešaju i, eto, ispade fenomenalno :D\nTi si, to sam kasnije video, najavljivao Letenku na Twitteru. Kad razmislim, sad mi dođe i drago što sam bio bez neta tih dana, inače bismo se još preko Twittera dogovorii da se vidimo. Ovako je bilo baš neočekivano, što je super :D\nSrdjan on 06.08.2009. 08:47\nZnao sam od pocetka da su tviterasi sekta :D okupljaju se na goletima i zovu cudnim imenima.. ccc\nDejan Pejčić on 06.08.2009. 13:31\nJer, gde su mladi, tu je i shaaaaaaalaaaaaaaa! :D ;)\nSlavko Ilic on 06.08.2009. 14:56\n@SadClown ja nekoliko godina unazad imam dobru volju da posetim kamp ali mi je to uspelo tek ove :) Sto se slucajnosti tice - u pravu si... mozda ne bi bilo to to da je nas susret bio isplaniran :) ali pitanje je: Da si bio samo dva mesta iza mene u redu (ili ispred) kakvo bih misljenje o tebi formirao i da li bi se uopste upoznali? :))))\n@Srdjan Kad razmislis malo o tipicnoj recenici koju svaki twitteras skoro svako jutro twittne - "Good morning my followers" - sve ce ti biti jasno :))\n@Dejan ti poceo sa skupljanjem narodnih umotvorina? :))\nSadClown on 06.08.2009. 19:31\nNanosekunde su bile u pitanju - meni je slučajno pogled preleteo preko tvog obrasca...\nPazi, možda bi smo se skontali posredno, preko ovih drugih Nišlija, ali, ako ne ranije, sugurno bismo pričali tokom radionice raketnog modelarstva i teško bismo zaobišli Twitter zbog tvoje majce :D\nSlavko Ilic on 06.08.2009. 22:13\nNa majci je inače pisalo "Tweet Me! @PositiveNoviSad". Poklon Positive računara ;)


Kolaž Tatiane Bilbao\nBjarke Ingles, Norman Foster, David Adjaye i Renzo Pjano su samo neka od velikih imena koja su se odazvala ovoj humanitarnoj akciji.\nViše od 60 međunarodnih arhitektonskih firmi priložilo je svoje skice i potpisane crteže na aukciju kako bi zajedno pokušali da prikupe sredstva za obnovu Bejruta nakon stravične eksplozije koja je ovog leta znatno oštetila grad i ostavila bez domova najmanje 300.000 ljudi.\nSva sredstva prikupljena na aukciji Architects for Beirut u okviru Design Miami Fair, koji će trajati do kraja novembra, odlaze za Beirut Urban Lab. U pitanju je interdisciplinarni istraživački prostor koji je prvobitno osnovan od strane Američkog univerziteta u Bejrutu, departmana za arhitekturu i urbanizam, kako bi se suprotsavili uništenju civilne infrastrukture koja se dešavala za vreme rata Libana i Izraela 2006. godine. Sada, nakon stravične eksplozije, ovaj kolektiv je fokusiran na obnovu grada na ravnopravan i održiv način, a arhitekte širom sveta su rešile da im u tome pomognu, piše Dezeen.\nToyo Ito – Under the Cherry Trees\nSredstva za ključnu infrastrukturu\n„Čak i pre eksplozije, zemlja je prolazila kroz ekonomsku i finansijsku krizu koja je paralizovala bankarski sistem kao i vladine sposobnosti da se nosi sa posledicama eksplozije. Sve je još više pogoršano izbijanjem Covid 19.“, rekao je Makram el Kadiiz njujorške arhitektonske firme LEFT.\nBeirut Urban Lab konkretno planira da pomogne u rekonstrukciji ključne infrastrukture, poput bolnica, hitnih prostora za smeštaj, kao i vrtova, biblioteka i drugih javnih prostora koji imaju značaj za lokalnu zajednicu.\nAAU Anastas – Amoud drawing\nViše od 60 međunarodnih arhitektonskih firmi priložilo je svoje skice i potpisane crteže na aukciju.\nLibanska arhitektica Lina Ghotmeh, koja je eksploziju uporedila sa „nuklearnom eksplozijom“, nakon što ju je videla iz lokalnog kafića, odlučila je da doprinese slobodoručnim crtežom svog stambenog bloka The Stone Garden, koji je završen neposredno pred eksploziju.\nItalijanski arhitekta Stefano Boeri nacrtao je Mediterranean Mosaic map na kojoj je izražen jarko žutim linijama odnos Bejruta sa glavnim evropskim gradovima, dok je njegov sunarodnik Renco Pjano donirao svoju skicu.\n„Skica Renca Pjana pokazuje određenu nadu koja prožima trenutnu tugu, odnosno scenario u kom je planiranje boljeg sutra još uvek nešto o čemu se može i mora sanjati.“, dodao je el Kadiiz.\nWael Al Awar – Hayy Creative Hub\nDrugi su doprineli crtežima i grafikama značajnih objekata koje su projektovali, pa se na aukciji nalazi BIG-ov aksonometrijski prikaz elektrane Amager Bakke u Kopenhagenu.\nNorman Foster je priložio jedan primer iz ograničene serije od 100 litografija, na kojoj se prikazuje modularna škola koju je njegova firma uradila za Sijera Leone 2009. godine, a koja je izrađena od lokalno dostupnih materijala kao što su drvene daske i limovi. Prethodno je još jedan primerak ove organičene serije poklonio engleskoj kraljici u znak sećanja na 60 godina njene vladavine. Njegov kolega, Sir David Chipperfield donirao je print na kom je prikazan betonski most koji je dizajnirao za Royal Academy of Arts.\nDavid Chipperfield – Weston Bridge\nEksplozija u Bejrutu znatno je oštetila grad i ostavila bez domova najmanje 300.000 ljudi.\nOd kako je zabranila rendere u njenom studiju, meksička arhitektica Tatiana Bilbao zajedno sa svojim timom izrađuje prikaze u formi kolaža, te je baš jedan i donirala, dok je studio Zahe Hadid doprineo sa nekoliko njenih trodimenzionalnih umetničkih dela.\nZaha Hadid – Serenity Centrepiece\n„Pored arhitektonske mašte koju crteži pokreću u nama, oni zajedno izražavaju predivan osećaj velikodušnosti i globalne solidarnosti.“, istakao je suosnivač firme LEFT, Ziad Jamaleddine.\nSteven Holl – neimenovana skica\nKlinika za nameštaj\nU međuvremenu, dok se aukcija odvija, dizajnerski dvojac Bokja iz Bejruta transformisao je svoj prodajni prostor u privremenu „kliniku za nameštaj“, gde članovi zajednice mogu doneti predmete oštećene eksplozijom koji će biti popravljeni crvenim koncem, po uzoru na japansku tehniku kintsugi, koja podrazumeva primenu laka pomešanog sa zlatnim prahom u obnovi napuklih keramičkih proizvoda.\n#Architects for Beirut #Beirut Urban Lab #bejrut #big #eksplozija #Lina Ghotmeh #norman foster #obnova bejruta #Renzo Piano #Stefano Boeri #tatiana Bilbao


Izvor: B92, 27.Feb.2021, 15:37\nSrpski košarkaš i igrač Efesa Vasilije Micić najkorisniji je igrač 26. kola Evrolige, objavljeno je danas na sajtu tog takmičenja.\nIstanbulski Efes je sinoć pobedio Fenerbahče sa 106:74, a najzaslužniji za to bio je upravo Micić koji je sa 37 postignutih poena postavio rekord karijere.\nMicić je postigao svih šest šuteva za tri poena, kao i 11 slobodnih bacanja bez promašaja. Dodao je i pet asistencija i tri ukradene lopte, što mi je na kraju donelo >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << indeks korisnosti 44.\nSrpski plejmejker je peti put u karijeri proglašen za najboljeg igrača nedelje u Evroligi.\nMicić ponizio selektora\nRekord karijere Vase Micića\nEfes deklasirao Fenerbahče – 37 poena fantastičnog Micića\nSrpski košarkaš i član Anadolu Efesa, Vasilije Micić, najkorisniji je igrač 26. kola Evrolige, objavljeno je danas na sajtu tog takmičenja.. The post ZASLUŽENA NAGRADA ZA SRPSKOG PLEJA! Vasilije Micić je MVP nedelje u Evroligi (VIDEO) appeared first on HotSport.