Težak život osoba sa invaliditetom – Glas za jednakost | Osobe sa invaliditetom | OSI | Vesti | Novosti\n“U Udruženju trenutno sakupljam podatke u vezi osoba sa invaliditetom. U pitanju su sve aktivnosti, od sporta, kulture, nauke, obrazovanja, do informisanja. Imali smo i radionicu gde smo pravili grnčarske predmete,učili izradu na staklu i mašinsku gravuru“, kaže Stefan.\nOn dodaje da postoji puno problema i prepreka sa kojima se suočava ali da je i pored toga srećan.\n“Mogu da kažem da sam srećan. Nije loše. Ali osobe sa invaliditetom nemaju pristup institucijama, pošti, banci, na pijaci, da mogu sam da odem”, kaže Stefan.\nStefanovo odrastanje nije bilo lako, ali njegovi roditelji i braća su uvek tu da mu pruže podršku i pomoć u svemu što radi.\n“Moram da se staram o njemu i da se trudim da mu pružim najviše što mogu”, kaže Stefanov otac Radojica.\n“Svakodnevno ga oblačim, dajem mu da jede, iznesem ga vani ako treba”, dodaje Stefanov brat Lazar.\nStefan je sada i jedan od pet zaposlenih u udruženju distrofičara. Predsednik ovog udruženja Dragan Josifović kaže, da Stefan, kao i ostali članovi, ovde pronalazi utočište.\n“Stefan Petrović je momak koji je prošao sve golgote. Njegovo obrazovanje je bilo teško. Išao je u osnovnu školu gde nije bilo osnovnih uslova za obrazovanje dece sa invaliditetom. Nisu imali pristup zgradi ni edukovane nastavnike za rad sa takvom decom. Kasnije je išao u specijalnu školu gde su bila uključena sva deca sa invaliditetom bez obzira da li se radi o telesnom, mentalnom ili senzorskom invaliditetu”, kazao je Josifović.\nŽivot osoba sa invaliditetom nije lak, a društvo nema dovoljno razumevanja za njihove potrebe.\n“Nemamo nijedan servis podrške. Nemamo pristup javnim zgradama, ni uslugama koje te institucje pružaju. Da ne pričamo o tumaču za gestikularni govor, o pomoći u kući za starije osobe i osobe sa invaliditetom, o transportu, obrazovanju i zapošljavanju”, dodao je Josifović.\nStefan je u ovom udruženju angažovan preko Nacionalne službe za zapošljavanje na period od šest meseci. Planovi Udruženja su da se akcenat stavi prvenstveno na zapošljavanje i obrazovanje osoba sa invaliditetom i nadaju se da će im u tome pomoći centralne ili lokalne vlasti.\nTags: Čaglavica, cerebralna paraliza, Nacionalna služba za zapošljavanje, obrazovanje, Servis podrške, Udruženje disrofičara Kosovo\nNext Moralna i novčana pomoć


Organizovana Konferencija Omladinskih banaka ” Ja sam junak svoje zajednice” – Radio Feral\nDanas je u Tuzli, pred više od 140 mladih osoba uspješno realizovana Konferencija Omladinskih banaka Fondacije tuzlanske zajednice, pod nazivom ”Ja sam junak svoje zajednice”.\n← ODRŽANA 24. VANREDNA SJEDNICA VLADE TK: UTVRĐEN PRIJEDLOG IZMJENA I DOPUNA BUDŽETA\nIsplata penzija na poštama počinje sutra, na bankama 8. decembra →


7.gbr “PUMA” Varazdin\nDana 06.04.1995.postrojbe 7.gbr “PUMA” i 126.dp.iz Sinja nalazile su se u stanju spremnosti i cekale zapovijed za napadno djelovanje jednodnevne operacije Skok-1!Glavna snaga za napad određena je 2.pb/7.gbr “PUMA” a 3.pb/7.gbr “PUMA” nalazila se na podrucju predviđenom za pomocni pravac napada dok je 1.pb/7.gbr “PUMA” nastavila provoditi aktivnu obranu u svojoj zoni odgovornosti.\nOperacija SKOK – 1 zapocela je u ranim jutarnjim satima 07.04.1995.iznenadnim napadom na neprijateljske položaje gdje 2.pb bez poteskoca ovladala zacrtane ciljeve!Najvazniji rezultat ove jednodnevne operacije Skok-1 bilo je stvaranje povoljnijih uvijeta za buduce oslobodilacke akcije HV-a.Obrana novih položaja dostignutih u akciji Skok-1 provodila se do 13.04.’95.kada je nastavljeno s napadnim djelovanjem prema Crvenim gredama u skladu zapovijedi OG Livno.Dana 14.04.’95. snage 3.pb/7.gbr “PUMA” su ovladale s jos oko 20km2 novog prostora na Dinari..\nPovezani sadržaj:HVhvoistaknutoSkok 1


ArtroPet Forte - Glukozamin za pse - Za sve rase pasa | PET CLUB ONLINE\nSuplementi za pse » Glukozamin za pse|Naslovna|Suplementi za pse\nGlukozamin za pse - Artropet Forte\nARTROPET FORTE tablete obnavljaju meka tkiva, hrskavice i zglobove. Tablete sadrže glukozamin, hondroitin, hijaluronsku kiselinu i MSM (metilsulfonilmetan). Aktivne supstance deluju sinergistički dajući rezultate višestrukog delovanja.\nARTROPET FORTE tablete pogodne su za sve rase pasa. Pomažu uspostavljanju funkcije zglobova i pokretljivosti, a deluju i u očuvanju, prevenciji i lečenju bolesti mišićno-koštanog sistema kod pasa.\nU situacijama u kojima Vaš pas ima problema sa kretanjem usled oštećenih ili obolelih zglobova, izazvanim trošenjem hrskavice, istegnućem tetiva ili oslabljenim ligamentima, primarni vid terapije svakako podrazumeva uzimanje tableta ARTROPET FORTE koji u svom sastavu imaju glukozamin, hondroitin, MSM (metilsulfonilmetan) i hijalurinsku kiselinu.\nARTROPET FORTE se koristi za ublažavanje znakova upale tetiva i vezivnog tkiva, ukočenosti zglobova i bolova izazvanih spondilozom i artritisom. Preparat se može koristiti i preventivno, u skladu sa propisanim dozama.\n1 tableta (750 mg)\n1 tableta na 10 kg telesne mase jednom dnevno\n1 tableta do 10 kg telesne mase, 2 tablete od 11 do 20 kg, 3 tablete od 21-30 kg, 4 tablete preko 30 kg.\nDog In Shape 30 kom - 1000 mg\nPosete: Danas: 17 Ukupno: 104768


Slogan solidarnosti Zapada prije 20 godina- pisjournal\nNaslovnica Analiza Tri lekcije iz dvodecenijskog neuspjeha\nPISjournal – Prije 20 godina, teroristički napadi 11. septembra šokirali su svijet. “Svi smo mi Amerikanci” je postalo globalni slogan solidarnosti. Odjednom je neranjivost post-Hladno ratovskog Zapada prikazana kao iluzija. Ispostavilo se da globalizacija, koja je postala vladajuća paradigma i uspostavljena ekonomska dominacija Zapada 90-ih imaju svoju mračnu stranu.\nDvije decenije nakon napada, teško je preuveličavati njihove posljedice za Zapad i širi svijet. Nasilni nedržavni akter odredio je međunarodni podsjetnik do izvanrednog stepena. Dok je dominacija Zapada, koju su vodile Sjedinjene Države, ostala neupitna, izgledalo je da unipolarni momenat devedesetih ide svom kraju, a američka vanjska politika će biti temeljno promijenjena u “globalni rat protiv terorizma.”\nU kontekstu vremena, nije čudo što je američka invazija na Afganistan imala sveobuhvatnu međunarodnu podršku. Napadi 11. septembra nisu mogli proći bez odgovora i Talibani su bili ti koji su pružili sklonište Al-Kaidi kako bi isplanirala, organizirala i sprovela operaciju.\nAli rat u Afganistanu ostat će zapamćen kao veliki neuspjeh. Njegovi visoki troškovi i mali dobici postavljaju očito pitanje: “Zbog čega je sve ovo bilo?” Više od 48.000 afganistanskih civila, najmanje 66.000 afganistanskih vojnika i 3.500 NATO vojnika je ubijeno tokom 20-godišnjeg sukoba. SAD su potrošile više od dva triliona dolara pokušavajući da izgrade afganistanske državne institucije, samo kako bi ih gledali kako se ruše u roku od nekoliko sedmica kako su Talibani napredovali u preuzimanju zemlje.\nAmerički marinci u Afganistanu 2001\nPonovna uspostava talibanske vlade u Kabulu je još jedan dokaz da je “globalni rat protiv terorizma” bio uzaludan trud. Afganistanci – posebno žene i djevojke – su ponovo ostavljeni da se suoče sa realnostima života pod fundamentalističkim režimom. Sadašnji zadatak Zapada je da se osvrne na lekcije iz ovog žalosnog iskustva.\nPrva lekcija je da vanjska vojna sila nije razuman način za proizvodnju učinkovite i trajne promjene režima. Zapad nije uspio stvoriti modernu, demokratsku i otpornu afganistansku državu sposobnu da izdrži talibansku prijetnju. SAD su pale u istu zamku nakon ilegalne invazije na Irak 2003. godine, gdje su se uskoro suočile s pobunom koja će posijati sjeme Islamske države. A onda je to ponovo učinio u Libiji, gdje je NATO-va namjera da sruši Moamera al-Gadafija ostavila iza sebe zemlju u nemirima i spremnu za građanski rat.\nUkratko, izgradnja države odozgo prema dolje široko je diskreditirana. Ovaj model pretpostavlja da će uspostavljanje vojnog prisustva i ulijevanje resursa u zemlju neizbježno donijeti sigurnost, razvoj i demokratsko upravljanje. Ipak, budući da izgradnja nacije zahtijeva podršku ljudi, ona može uspjeti samo ako se provodi preko lokalnih predstavnika koji se smatraju legitimnim.\nOvaj element nije postojao u Afganistanu. Podržavajući vojskovođe poput Abdul Rašida Dostuma, čije su snage počinile brojna zlodjela, Zapad je potkopao vlastite napore u izgradnji nacije i otuđio veći dio afganistanskog stanovništva.\nOpćenito, ideja da se postojeće institucije u zemlji mogu jednostavno zamijeniti novim trebala je biti prepoznata kao nevjerovatna. Većina država se gradi postepeno i endogeno kroz saradnju i kompromis tokom dužeg vremenskog perioda, a ne stranim diktatom. Oponašanje i zavođenje su daleko moćniji od sile i prisile.\nŠto je još gore, administracija američkog predsjednika Georgea W. Busha prigrlila je vojnu silu nakon 11. septembra na račun diplomatije, koja je dugo bila temelj najvrednijeg dobra Amerike: izvor njegove privlačnosti za ostatak svijeta. Berlinski zid nije pao zbog vojne sile, već zato što su oni koji su živjeli u komunizmu shvatili da ekonomski model Zapada pruža bolje standarde života nego što su oni imali.\nDruga lekcija od 20 godina u Afganistanu je da domaću izgradnju države treba povezati s regionalnim strategijama. Pristupi koji isključuju ključne regionalne igrače nisu održivi, posebno u današnjem multipolarnom svijetu. Samim tim Zapad nije uspio shvatiti promjenjivu međunarodnu ravnotežu snaga.\nSusjedstvo Afganistana nudilo je mogućnosti koje su protraćene. Kina nije bila u poziciji da značajno doprinese na početku rata, ali svojim usponom kao globalna sila mogla je biti koristan partner. Bliža koordinacija između nastojanja stabilizacije predvođenih SAD-om i kineskih stranih ulaganja u Afganistan mogla je maksimizirati koristi od razvojnih projekata za lokalno stanovništvo.\nTakođer, veći angažman Rusije mogao je omogućiti da više resursa dođe do Afganistana putem Sjeverne distribucijske mreže, ublažavajući potrebu prolaska kroz Pakistan, koji je kao rezultat toga dobio značajnu polugu moći. Štaviše, Saudijska Arabija, korisnik američkog oružja i veliki ulagač u Pakistan, mogla je iskoristiti svoj utjecaj na pakistansku vladu kako bi je uvjerila da ima konstruktivniju ulogu u rješavanju regionalnih pitanja.\nPosljednja lekcija afganistanskog debakla tiče se Evrope koja je podsjetila na potrebu razvoja vlastitih sposobnosti u skladu sa svojim strateškim interesima. Pomak američke vanjske politike od uloge svjetskog čuvara trebao bi natjerati Evropu da bolje razmisli o svojoj ovisnosti o sposobnostima i politici SAD-a.\nEvakuacija iz Kabula nudi grubi primjer onoga o čemu se radi. Bez američkih vojnih aviona američki saveznici ne bi mogli evakuirati svoje osoblje iz zemlje, a s obzirom da se sada nazire mogućnost nove izbjegličke krize u Evropi, račun za nedostatak kapaciteta za samostalno djelovanje u Afganistanu mogao bi uskoro dospjeti na naplatu. Duh „učenja kroz rad“ trebao bi potaknuti Evropsku uniju da poboljša svoje civilno-vojne operacije u ključnim regijama kako bi spriječila nestabilnost koja se približava.\nIako se svijet značajno promijenio u posljednjih 20 godina, pitanje međunarodnog terorizma još uvijek nije riješeno. Uznemirujuća sigurnosna situacija u Sahelu, npr., trebala bi nas natjerati da razmislimo o tome kako ćemo postupiti u budućnosti. Ali jedno je jasno: “Zauvijek ratovi” su neodrživi, posebno za one koji ih moraju izdržati. Svi smo bili Amerikanci nakon 11. septembra, ali smo zaboravili da budemo i Afganistanci.\nPrethodni članakOdnosi Pakistana i Afganistana: Ciljevi i granice Islamabada\nNaredni članakEvropska strateška autonomija nakon Afganistana


izvještaj sa tržišta valuta – Bankar.me\nTag Archives: izvještaj sa tržišta valuta\nApril 10, 2020 PLANETA, SVE VIJESTI, VALUTE 0\nSeptember 30, 2019 PLANETA, SVE VIJESTI, VALUTE 0\nNa valutnim tržištima je tokom protekle nedjelje pažnju skrenuo pad eura na novi dvogodišnji minimum, jer se u petak, kada je potražnja za dolarom porasla zbog preuređenja portfelja na kraju tromesečja, za evuo moralo platiti samo 1.0904 dolara.\nSeptember 11, 2018 PLANETA, SVE VIJESTI, VALUTE 0\nEvropske berze prate pad Wall Streeta i azijskih tržišta\nApril 6, 2017 BERZA, SVE VIJESTI, SVIJET 0\nNa evropskim berzama u četvrtak ujutro su cijene dionica pale, kao i na Wall Streetu i azijskim tržištima, jer su ulagače zabrinule poruke čelnika američke centralne banke.\nEuro se muči zbog političke neizvjesnosti, australijski dolar i dalje jak\nFebruary 23, 2017 SVE VIJESTI, VALUTE 0\nNajnovije ankete biračkog tijela na izborima za francuskog predsjednika nastavljaju da bilježe prilično povišene procente za Le Pen, a isto tako i razlika između prinosa njemačkih i francuskih obveznica ostaje na tom nivou, kod 10-godišnjih obveznica je oko 80 baznih poena.\nFebruary 2, 2017 SVE VIJESTI, VALUTE 0\nVrijednost eura međunarodnim valutnim tržištima u četvrtak ujutro je porasla u odnosu na dolar na najviši nivo od 8. decembra.\nJanuary 30, 2017 SVE VIJESTI, VALUTE 0\nZa idućih nekoliko dana najavljeno je više važnih ekonomskih događaja i objavljivanje vijesti koje bi mogle imati značajan uticaj na kretanje vrijednosti valuta, dionica i ostalih finansijskih instrumenata.\nNovember 11, 2016 SVE VIJESTI, VALUTE 0\nPobeda Donalda Trampa poremetila je tržište akcija i novca, ali su kriptovalute ponudile utočište zabrinutim investitorima.


"easyJet" razmatra mogućnost pokretanja prvih letova iz Niša | Niške Vesti\nPočetak » Niški aerodrom » "easyJet" razmatra mogućnost pokretanja prvih letova iz Niša\n09. 06. 2017 (11:08) Kategorija: Niški aerodrom Izvor: Fly from Niš\nPrema pisanju portala „EX-YU Aviation News„, britanski niskotarifni avio-prevoznik „easyJet“ razmatra pokretanje svojih prvih letova i sa niškog aerodroma „Konstantin Veliki“.\nPredstavnici „easyJet“-a rekli su da razmatraju nekoliko potencijalnih linija iz Niša i to prema Velikoj Britaniji i Amsterdamu u Holandiji.\n– Uvek analiziramo mogućnost novih linija na Balkanu, kao i to da te linije mogu da budu profitabilne i da imaju svoj rast. Povremeno procenjujemo mogućnosti na osnovu istraživanja tržišta. Ono što trenutno radimo je da razmatramo nekoliko mogućnosti na različitim linijama, i na osnovu toga ćemo odabrati onu destinaciju za koju se pokaže da će biti atraktivna za naše putnike. – ističu u „easyJet“-u za „EX-YU Aviation News„\n„easyJet“ već posluje u Srbiji prevozeći redovno putnike sa beogradskog aerodroma „Nikola Tesla“ za Ženevu. Inače, direktor niškog aerodroma Vladica Đurđanović pre godinu dana u izjavi za „TV Kopernikus“ rekao da je ovaj avio-prevoznik iskazao interesovanje za pokretanje linije do Engleske.\nPored „easyJet“-a interesovanje za pokretanje letova iz Niša u prethodnih nekoliko godina iskazalo i nekoliko drugih avio-kompanija poput Eurowings-a i Pegasus Airlines-a.\nTrenutno dva najveća niskotarfina avio-prevoznika obavljaju redovan saobraćaj, Wizz Air i Ryanair, povezujući Niš sa 10 evropskih destinacija(Stokholm od 31.oktobra). Pored njih lete i SWISS i Germania Flug(od 23.juna) ka Cirihu. Sa ovim brojem destinacija aerodrom Niš je za samo 5 meseci svog poslovanja u ovoj godini oborio rekord po broju putnika koji iznosi 124.918, a plan je do kraja godina da kroz niški aerodrom prođe blizu 330 hiljada putnika.\nDetaljnije: „easyJet“ razmatra mogućnost pokretanja prvih letova iz Niša / Fly from Niš\nZa prvih 6 meseci 24.000 putnika više u odnosu na isti period prošle godine\nDžunić se onesvestio nakon što mu je određen pritvor do 30 dana\nNAISSUS FEST SUTRA u rovovima niške Tvrđave


Philips FC9333/09 usisivač | ePonuda.com\nPhilips FC9333/09 usisivač cene\nSnaga 650, Zapremina kese/posude 1.5 l, Radijus rada 9 m, Buka 79 dB, Težina 4.5 kg.\nod 14.989,00 do 18.499,00 din\nNajbolji brendovi po najpovoljnijim cenama na jednom mestu, isporuka odmah i ista cena na 12 rata? To je eKupi ponuda! Više\nPhilips usisivač sa posudom, Snaga 900W, Zapremina kese/posude 1, 5L, Sadrži antialergijski filter, Nivo buke 76dB, Oprema je u pakovanju, Teleskopska cev je metalna, Radijus rada 9m, Energetska klasa: A, Klasa efikasnosti čišćenja tepiha: C, Klasa efikasnosti čišćenja tvrdih podova: A, Klasa ispuštanja prašine: A, Potrošnja iznosi 24, 3kWh/godišnje, Protok vazduha je 27, 8 l/s, Usisivač: 16, 8kPa, Dužina kabla: 6m, Ljubičasto-plava boja, Dim. 410x281x247mm, Težina 4, 5kg\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Philips FC9333/09 usisivač po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Philips FC9333/09 usisivač na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Usisivači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Philips Usisivači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Philips FC9333/09 usisivač sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Philips FC9333/09 usisivač. Pre kupovine, podatke za Philips FC9333/09 usisivač proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


"Selo gori, a Bakir se češlja" Borenović kaže da dok se stranke iz FBiH bave Srbijom u njihovom dvorištu vlada haos - Srpskainfo\nPredsjednik PDP Branislav Borenović kaže da ionako „zanimljiva“ politička situacija koju kreira vlast, na unutrašnjem i spoljnom planu, u posljednje vrijeme poprima nove razmjere, a da SDA i ne pokušava da se bavi rješavanjem enormnih unutrašnjih problema, nego se bavi Srbijom i Vučićem.\nBorenović kaže da stranke BiH vladajuće koalicije, ovaj put uz Inckovu podršku, kao po nekoj navici zemlju drže u stalnoj nestabilnosti i problemima.\n– SDA i vlast iz FBiH, umjesto da se zahvale za podršku i pomoć koju je Srbija uputila u vidu vakcina i bezuslovnog vakcinisanja građana iz BiH, koriste svaku priliku da napadne i državu Srbiju i njenog predsjednika Aleksandra Vučića. U isto vrijeme, dok se oni bave Srbijom, u njihovom dvorištu, FBiH, ali i BiH, vlada haos. Zemlja je u ogromnim problemima, narod odlazi, afere se nižu jedna za drugom, svi zajedno nam „uvaljuju“ kumovsku zgradu za 100 miliona narodnih para, nisu u stanju da formiraju novu Vladu FBiH evo već treću godinu, a onda napadaju Srbiju koja uvijek pruža ruku saradnje, uvažavanja i dogovora. Sa unutrašnjeg haosa i nerada tako pokušavaju da skrenu pažnju, a realna situacija se svodi na onu „Selo gori, a Bakir se češlja“- kaže Borenović.\nOn dodaje da se BiH vlast nalazi u specifičnoj situaciji.\n– Da bi se obezbijedila kakva-takva funkcionalnost, što bi, prije svega, valjda trebalo da bude u cilju ovima koji se kunu u BiH, potrebno je što hitnije riješiti pitanje nametnutog Inckovog zakona. Ako je aktuelna BiH vlast, SNDS, SDA i HDZ, do sada zajedno dogovorila pitanje NATO puta, akciza, budžeta, fotelja, onda i ovo ozbiljno pitanje, koje je izazvalo haos i nanijelo ogromnu štetu, vlast treba da riješi. Mi smo spremni dati svoj doprinos i prijedloge, ali najveća odgovornost je na vlasti koja je do sada, za njih uspješno, riješila mnoga pitanja koja su bila prvenstveno u njihovom interesu – kazao je Borenović.\nPolitika Aleksandar VučićBakir IzetbegovićBranislav BorenovićPDPSDASrbija\nVučić: O sudbini Srbije odlučivaće građani, a ne stranci


Stav Upravnog odbora SSRRFBiH a u vezi sa prekidom rada proizvodno tehnološkog procesa u proizvodnim pogonima RMU „Zenica“ u Zenici – SAVEZ SINDIKATA RADNIKA RUDNIKA FBiH\nStav Upravnog odbora SSRRFBiH a u vezi sa prekidom rada proizvodno tehnološkog procesa u proizvodnim pogonima RMU „Zenica“ u Zenici\nssrrfbih ssrrfbih April 14, 2020 April 14, 2020 SSRRFBIH No Comments\nSarajevo, 14. april 2020. godine\nRUDNIK MRKOG UGLJA „ZENICA“ U ZENICI\nn/r g-din Edin PAŠIĆ, v.d. direktor\nSINDIKALNE ORGANIZACIJE – ČLANICE SSRRFBiH\nPREDMET: Stav Upravnog odbora SSRRFBiH a u vezi sa prekidom rada\nproizvodno tehnološkog procesa u proizvodnim pogonima RMU „Zenica“ u Zenici\nKao što Vam je poznato, obračun plaće za mjesec mart 2020. godine je izazvao nezadovoljstvo radnika, što je 13. aprila 2020. godine proizvelo prekid proizvodno tehnološkog procesa u svim proizvodnim pogonima Rudnika mrkog uglja „Zenica“ u Zenici.\nNa osnovu jednostrane odluke Uprave RMU „Zenica“ u Zenici obračun plaće za mjesec mart 2020. godine je izvršen u skladu sa Kolektivnim ugovorom o pravima i obavezama poslodavaca i radnika u oblasti rudarstva u FBiH koji je potpisan od strane socijalnih partnera za oblast rudarstva 27. februara 2020. godine.\nUprava RMU „Zenica“u Zenici je nakon neuspješnih pregovora sa rukovodstvom Sindikalne organizacije RMU „Zenica“ u Zenici jednostranom odlukom stavila van snage ranije usaglašene interne sporazume po pitanju određenih naknada na ime plaće u RMU „Zenica“ u Zenici a koji nisu definisani izmjene i dopune Pravilnika o radu u RMU „Zenica“ u Zenici.\nUpravni odbor Samostalnog sindikata radnika rudnika FBiH ne pruža podršku jednostranom usvajanju odluka i realizaciji istih, te smatra da je nezadovoljstvo koje iskazuju radnici iz neposredne proizvodnje iz proizvodnih pogona RMU „Zenica“ u Zenici opravdano, te ima podršku Upravnog odbora Samostalnog sindikata radnika rudnika FBiH.\nZahtijeva se od Uprave RMU „Zenica“ u Zenici da ODMAH otpočne socijalni dijalog sa rukovodstvom Sindikalne organizacije RMU „Zenica“ po pitanju definisanja statusa ranije postignutih internih sporazuma vezano za određene naknade na plaću, te da sporazumno rješenje odmah ozvaniči kroz izmjene i dopune Pravilnika o radu u RMU „Zenica“ u Zenici.\nTakođe, Upravni odbor Samostalnog sindikata radnika rudnika FBiH ZAHTIJEVA od Uprave RMU „Zenica“ u Zenici da socijalni dijalog sa rukovodstvom Sindikalne organizacije RMU „Zenica“ u Zenici po gore navedenom okonča najkasnije do sutra, 15. aprila 2020. godine do 15:00 sati.\nKako je mogućnost jednostranog usvajanja odluka vidljiva namjera i želja određenih grupacija iz Udruženja poslodavaca FBiH, Upravni odbor Samostalnog sindikata radnika rudnika FBiH zahtijeva od Uprave RMU „Zenica“ u Zenici da se jednostrana odluka Uprave o načinu isplate plaće za mjesec mart 2020. godine stavi van snage, te da se isplata plaće za mjesec mart 2020. godine izvrši u skladu sa Kolektivnim ugovorom o pravima i obavezama poslodavaca i radnika u oblasti rudarstva u FBiH potpisanim 27. februara 2020. godine („Službene novine FBiH“ broj: 17/20 od 4. marta 2020. godine) i ranije usaglašenim internim sporazumima po pitanju određenih naknada na plaću u RMU „Zenica“ u Zenici.\n-g-din Admir Andelija, v.d. generalni direktor JP „Elektroprivreda BiH“ d.d. Sarajevo\n← Akt SSRRFBiH – Zahtjev za obračun plate za mjesec mart 2020. godine\nOTVORENO PISMO SSRRFBIH →


Najstrašnija Noć vještica iza nas: Maske su pale, vrijeme je za nagrade! – STUDOMAT.ba\nNajstrašnija Noć vještica iza nas: Maske su pale, vrijeme je za nagrade!\nNoć vještica je ove godine dokazala da ne morate nužno biti prerušeni u lika iz horora, iako je to poželjno, možete se maskirati u osobu ili trend koji je vladao u prethodnom periodu.\nProteklog vikenda održan je tradicionalno najveći i najbolji Dia De los muertos & Halloween party u Kinu Bosna. Sretni zbog mogućnosti okupljanja mnoge sarajke i sarajlije odlučile su nabaciti najstrašnije, najkreativnije i najsmjelije kombinacije koje su ih ove noći činile posebnim.\nNakon uspješno održanog eventa na kojem smo vidjeli sav uloženi trud, vrijeme je da ispunimo naše obećanje i započnemo nagradnu igru za najbolji kostim. Organizacija i naši dragi partneri iz branda Jägermeister nagrađuju najbolji kostim sa 500 KM.\nPrvi uslov za učešće bila je maska/kostim na Dia De los muertos & Helloween partiju, drugi uslov je da ste se fotografisali ispred objektiva našeg fotografa i ispred našeg panoa za fotografisanje, a sljedeći korak je prikupljanje lajkova!\nPosjetite Facebook profil Organizacija na kojem će danas biti objavljen foto album sa kostimima koji su ušli u prvi krug takmičenja.\nUčesnici treba da skupe što više lajkova na objavljenim fotografijama, a 5 kostima sa najviše lajkova ući će u finale. Zadnju riječ ima žiri koji će proglasiti pobjednika i dobitnika glavne nagrade u iznosu od 500KM. Nagradna igra traje do 04.12.2021. do 12.00 sati.\nSretno našim dragim hodajućim mrtvacima!


Razlozi zbog kojih bi svi trebali da redovno jedu ovu namirnicu: Muškarci koji jedu češnjak su ženama privlačniji | notes.ba\nRazlozi zbog kojih bi svi trebali da redovno jedu ovu namirnicu: Muškarci koji jedu češnjak su ženama privlačniji\nČešnjak bi trebao biti među obaveznim namirnicama na vašem stolu, bez obzira na njegov neugodan miris.\nMnogi izbjegavaju češnjak iz razloga što je njen miris teško otkloniti, ali ipak, s obzirom na to kakva čuda on čini našem organizmu, češnjak treba da redovito uključite u svoju prehranu. U današnjem članku vam donosimo neke razloge zbog kojih ćete se možda predomisliti oko ove namirnice\nBit ćete privlačniji\nIako mnogi misle da vrijedi baš suprotno, nedavne studije su pokazale da žene polude za tjelesnim mirisom muškarca koji je jeo češnjak, ali 12 sati prije nego ode na spoj, te najviše uzmite dva češnja, kako ne biste otjerali svoju potencijalnu partnericu.\nOd davnina su ljudi vjerovali u moć češnjaka tokom sezona prehlada i gripa, a to su raznim istraživanjima kasnije potvrdili i naučnici.\nUkoliko imate visok krvni pritisak, obavezno trebate uključiti češnjak u svoju redovnu ishranu, kako on širi žile i smanjuje pritisak u vašim arterijama. Zajedno sa visokim pritiskom, nestat će i glavobolje, kao i opterećenje srca.\nU češnjaku se nalaze brojne komponente koje sprečavaju starenje mozga, a preporučuje se da ga konzumiraju starije osobe kako bi smanjile rizik od obolijevanja od Alchajmerove bolesti, dok će mladima pomoći da poboljšaju svoje pamćenje i da povećaju produktivnost mozga.\nČešnjak potiče rast kose, pa će tako ona da bude znatno gušća, a trebate da primjeniti na korijen svoje kose. Možete kupiti brojna ulja za kosu u apotekama, koja su bez neugodnog mirisa. Također, on potiče proizvodnju prirodnog elastina i kolagena, pa će i vaša koža da bude ljepša.\nPrevious : Na jednoj slici je dječak iz Beograda, a na drugoj djevojčica iz Sarajeva: Ostat ćete bez teksta, rijetko ko može da pogodi ko je ko\nNext : Čaj od šipka biste redovno trebali da pijete: Pomoći će vam kod malaksalosti, prehlade, a ovo će vas posebno obradovati


Vreme 1326 - Intervju – Prof. dr Miladin Sevarlic, agro-ekonomista, poljoprivredni proizvodjac, poslanik: Bez dobre poljoprivrede nema nicega\nKo god da zasedne u fotelju ministra poljoprivrede, neće mu biti lako, ne samo što iz godine u godinu srpski agrar pada na sve niže i niže grane, što je agrarni budžet sve manji i tanji, broj sela bez seljaka sve veći i veći, nego i što će glas jednog od (do sada) najglasnijih kritičara agrarne politike svake vlasti u ovom veku još jače da se čuje: dr Miladin Ševarlić, profesor agro-ekonomije na Poljoprivrednom fakultetu i poljoprivredni proizvođač, izabran je za narodnog poslanika na listi DSS-Dveri. "Nestranački narodni poslanik, isto kao i Đorđe Vukadinović, sa iste liste", insistira Ševarlić.\n"VREME": Tokom široj javnosti skoro pa neprimetne predizborne kampanje, najavili ste da ćete na konstitutivnu sednicu Narodne skupštine doći u narodnoj nošnji.\nMILADIN ŠEVARLIĆ: Nije to najvažnije, ali je značajno zbog toga što vizuelno opredeljuje moje polje aktivnosti u parlamentu – pre svega poljoprivreda i selo, svakako i nacionalna pitanja koja su značajna za državu Srbiju i srpski narod.\nZar nije samo po sebi jasno da će u fokusu vašeg poslaničkog rada da bude selo i poljoprivreda. Čemu i kostim?\nJa sam nestranački narodni poslanik i meni niko ne određuje ni formu ponašanja, ni način izjašnjavanja. Konstitutivna sednica je svečana i mislim da je red da dođem adekvatno odeven.\nOtkako je višestranačja, poljoprivreda je obavezna tema svake predizborne kampanje: svima su usta bila puna poljoprivrede, a kada seljaka pitate kako mu je, odgovor je "sve gore i gore".\nZa razliku od prethodnih kampanja, karakteristika ove je da gotovo nijedna partija, osim Srpske radikalne stranke koliko je meni poznato – ostalo su bile koalicije uključujući i pobedničku, nije govorila o poljoprivredi i selu, izuzev moje malenkosti. Inače, karakteristika svih skupštinskih saziva do sada je odsustvo predstavnika poljoprivrede i sela. Zbog toga je i odnos izvršne vlasti prema agraru ovakav kakav je.\nPrema Zakonu o poljoprivredi i ruralnom razvoju, za agrar mora da bude rezervisano najmanje pet odsto ukupnog budžeta Republike Srbije: po tome, u ovoj godini je agrarni budžet trebalo da iznosi 56 milijardi, jer je rashodna strana republičkog budžeta za 2016. godinu 1120 milijardi. Pet odsto od toga je 56 milijardi. Ako obračunamo sve vrste subvencija, uključujući i subvencije Uprave za zaštitu životne sredine koja do prethodnog saziva Skupštine nije bila u sastavu Ministarstva poljoprivrede, poljoprivrednici su ove godine oštećeni za 38,2 odsto budžetskih sredstava. Prema mojoj proceni, od 2004. godine do danas, od kada je ustanovljena ova forma agrarnog budžeta, a treba reći da je agrarni budžet postojao od 1996. godine i da je u pojedinim godinama bio neuporedivo veći – čak i do deset odsto ukupnog budžeta, srpski poljoprivrednici oštećeni su za oko 100 milijardi dinara.\nTo je potpuno suprotno intenciji koju su imale sve države koje su bile u procesu pridruživanja Evropskoj uniji, čak i pre sticanja statusa zemlje kandidata za članstvo u EU, jer su sve zemlje htele da pomognu i pospeše podizanje nivoa konkurentnosti sopstvene poljoprivrede, da bi kako-tako mogle da izdrže konkurenciju iako proces liberalizacije tržišta nije bio kao što je kod nas. Mi imamo potpun proces liberalizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda već drugu godinu, a još nismo počeli da koristimo ni ona minorna sredstva iz EU od 175 miliona evra za sedmogodišnji period 2014–2020. godina i uveren sam da nećemo nijedan cent iskoristiti ni u 2016. godini. Obrazloženje Ministarstva poljoprivrede je da nisu dobili saglasnost od međuresornog tela Vlade Republike Srbije da im se odobri zapošljavanje sto ljudi u Upravi za agrarna plaćanja, koje bi trebalo osposobiti da mogu da prihvate te poslove i da mogu da budu resorni servis. Desetine hiljada partijski zaposlenih kadrova u Srbiji nije opterećenje budžeta, a sto zaposlenih stručnjaka neophodnih srpskoj poljoprivredi ispade opterećenje. I niko to nije saopštio u Parlamentu, niti se iko setio da svi oni koji se pozivaju na zakon i zakonitost rada krše zakon! Kako onda mogu da traže od poljoprivrednika da poštuju zakon?\nU poslednjih 25 godina u Srbiji je oproban svaki u svetu poznat model subvencionisanja poljoprivredne proizvodnje: od premija po jedinici mere ostvarene proizvodnje, preko kredita sa subvencionisanim kamatama, pa subvencionisanja pukog posedovanja poljoprivrednog zemljišta koje je i dalje na snazi, jedino što je kapaljka skoro pa sasvim zavrnuta.\nSubvencije su nadomešćivanje nekog vida prirodne ili zakonske hendikepiranosti jedne grupe u okviru osnovnog skupa, odnosno u okviru celokupnog skupa jedinki koje se posmatraju, koje se tretiraju tim propisom. Dakle, mi smo svima dodeljivali sto evra po hektaru za zakupljeno državno poljoprivredno zemljište, iako se znalo da u centralnoj Srbiji gotovo da nema državnog zemljišta. Takođe, tih sto evra po hektaru isplaćivano je bez obzira na klasu zemljišta, bez obzira na nauku o zemljištu odnosno pedologiju, koja veli da je po ulaganju u proizvodnju gledano, jedan hektar prve klase jednak četiri hektara osme klase. Da je tada sistem subvencija uspostavljen po tom paritetu, dakle za jedan hektar prve klase 12.000, a za jedan hektar sedme ili osme klase 48.000 dinara, ne bismo sad imali ovakav egzodus iz poljoprivrede i ovakvu devastaciju sela kao što smo zabeležili samo u poslednjih deset godina: u tom periodu uništeno je 150.000 porodičnih poljoprivrednih gazdinstava – praktično 500 sela sa po 300 domaćinstava. Za koga smo mi ispraznili ta sela? Čiji je to plan? Greška je bila i način realizacije prvog agrarnog budžeta – bez ikakvog objašnjavanja narodu, pripreme poljoprivrednika... Jednostavno: lobistička grupa u okviru tadašnjeg G17plus je napravila svoju filijalu u agrarnom sektoru Vojvodine, formirala klub poljoprivrednika 105+ i praktično najveći agrarni budžet u ovom veku raspodelila na svega 38.000 registrovanih poljoprivrednih gazdinstava.\nAli smo imali prosečan prinos pšenice od 3,2 tone po hektaru, kad dobaci 3,4 tone, onda se govori o rekordu, za razliku od onih socijalističkih vremena kad je bilo sramota požnjeti manje od pet tona.\nPoenta je u tome što smo imali potpuno invalidne podatke o stanju u našoj poljoprivredi do Popisa 2012. godine. Od 1960. do 2012, dakle, preko pola veka programe razvoja i strategije bazirali smo na metodu "šacunga" – uhvatimo se za prsten pa nam se javlja... Nije baš tako, karikiram malo, ali sad znamo da nemamo milion i po hektara poljoprivrednog zemljišta koji su u statistici postojali.\nŠta mislite o ponovnom uvođenju zemljišnog maksimuma?\nDanska ima zemljišni maksimum 300 hektara, ali uz uslov da farmer mora sa članovima svog domaćinstva da živi na farmi. Sad imamo pred Evropskim sudom spor koji vodi jedan kupac iz ne znam koje države članice EU koji je kupio farmu u Danskoj, ali ne želi da živi na toj farmi i ovi mu to zabranjuju, hoće da mu oduzmu kupljenu farmu da prodaju drugom, a on se buni, potegao je spor kod Evropskog suda. Na drugoj strani imamo primer ortodoksne kapitalističke zemlje – Izraela, gde praktično nema privatnog poljoprivrednog zemljišta.\nZa sve može da se nađe neki primer i da se kaže: vidite, oni tamo to rade ovako i postižu onakve rezultate, ako tako uradimo i mi ćemo da imamo takve rezultate. Pitanje je šta mi da uradimo, šta vi kao agro-ekonomista i poljoprivredni proizvođač preporučujete.\nJa mislim da treba uzeti taj princip Danske, napraviti uporedni model i ograničiti privatni posed na tih 300 hektara, iznad toga mogu da postoje samo preduzeća u oblasti agro-biznisa i ona moraju drugačije da budu tretirana. Danas u "čistoj" ratarskoj proizvodnji, ovo čistoj pod znakom navoda, imate potpuno mehanizovanu proizvodnju i imate praktično ekonomiju obilja koja se svodi na tri ili četiri poljoprivredne kulture – kukuruz, pšenica, soja i suncokret.\nŠta sa stočarstvom?\nPotrebno je da se razvoj stočarstva usaglasi sa raspoloživim resursima za biljnu proizvodnju. I obavezati sve one, izuzev onih koji imaju višegodišnje zasade – vinograde, hmeljnike i voćnjake i plastenike ili povrtarsku proizvodnju, da moraju da imaju određeni broj uslovnih grla stoke u skladu sa raspoloživom površinom. Takođe, treba da se odustane od modela sufinansiranja samo štalskog načina uzgoja stoke, pogotovo kada je reč o govedarstvu, ovčarstvu i kozarstvu. Mi moramo iskoristiti raspoložive komparativne prednosti, a to su pašnjaci i livade: sva ta površina stoji neiskorišćena i mislim da praktično posebno subvencije dajemo za to korišćenje. Tu je reč o sinergiji tri benefita: prvi je da iskoristimo raspoložive prirodne resurse, drugi da povećamo zdravstvenu bezbednost stoke ispašom, boravkom na otvorenom, i treće – da dobijemo ekološki i zdravstveno bezbednije mleko i meso, odnosno proizvode od mleka i mesa. U evropskim zemljama stoka je na ispaši od Đurđevdana do Mitrovdana, samo kod nas nije.\nDa se stočarska proizvodnja na taj način isplati, tako bi i kod nas bilo.\nTu mora da dođe do udruživanja ne samo poljoprivrednika – da zajednički obezbede pastira ili prostore za ispašu, tu bi bilo dobro da dođe do jednog modela zajednički programirane proizvodnje potrošača i proizvođača. Da potrošač unapred ugovori jednu ovcu, jedno june, dve svinje i tako dalje, ili grupa potrošača da ugovori unapred sa poljoprivrednicima i da sufinansiraju proizvodnju, a da na kraju tova/uzgoja praktično dobije svoj proizvod po cenama koje su tržišne.\nHoćete da kažete da samo treba da se dogovorimo, pa će sve da bude lepo i krasno?\nPostojale su u Srbiji nekada potrošačke zadruge, pa mi smo ih imali sve do pre 30 godina, čak i univerzitetsku potrošačku zadrugu.\nPostojale su i zemljoradničke zadruge, pa ih sad nema.\nIz državnog budžeta sufinansira se strani investitor sa čak 17.666 evra po novootvorenom radnom mestu uključujući u to i menadžere koji su stranci, kao što je slučaj sa Mitrosom u Sremskoj Mitrovici, a nema sufinansiranja ili barem zajedničkog državno-zadružnog partnerstva da se izgradi tridesetak centara za otkup, doradu, preradu i distribuciju poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u čemu bi zadrugari bili suvlasnici, koji bi posle određenog broja godina, kada ojačaju, vratili državi ta sredstva, da bi država ta sredstva koja je uložila ulagala u druge nacionalno potrebne programe. Treba da postavimo pitanje koji je interes države da subvencionira 50 odsto vrednosti nabavke jednog kombajna, u iznosu od pola miliona evra, za jednog vlasnika koji onda sebe smatra uspešnim poljoprivrednikom, a ne da sufinansira kupovinu takvog kombajna zadruzi, pa da taj kombajn bude ekonomski racionalno korišćen kao što se radi u drugim zemljama.\nZadruga mora da postoji da bi država mogla da sufinansira. Gde je ta zadruga?\nProtiv sam osnivanja patuljastih zadruga, moj san je Migros iz Švajcarske: jedna nacionalna zadruga, milion i devetsto dvadeset hiljada članova, upravni odbor od jedanaest članova, 800 hipermarketa u vlasništvu, 80 preduzeća sa 85.000 zaposlenih radnika, Migros banka, Migros institut sa 300 zaposlenih doktora nauka i profesora univerziteta angažovanih stalno ili povremeno... Pa izvinite, molim vas, zar ne može Srbija da napravi tako nešto?\nDa zamislimo ovo – zazvoni vaš telefon, vi se javite, kad sa one strane mandatar Aleksandar Vučić: "Gospodine Ševarliću, da li biste se prihvatili nadasve značajnog, ali i turobnog posla ministra poljoprivrednog"? Kakav je vaš odgovor?\nMa ko to bio, ministar poljoprivrede bi trebalo po funkciji da bude i potpredsednik vlade. Zašto? Zato što je reč o jednoj trećini društvenog proizvoda zemlje koji se formira u agrarnom sektoru i oko agrarnog sektora, 45 odsto stanovništva živi na selu, 85 odsto teritorije je ruralno područje. Ako taj resor ne zaslužuje da ministar poljoprivrede po funkciji bude i potpredsednik vlade, onda ne znam ko zaslužuje.\nSaglasi se, recimo, sa time mandatar. Šta dalje?\nPod hitno da se izvrši rebalans budžeta i nadomestiti razlika do 56 milijardi koliko treba da dobije poljoprivreda i selo u 2016. godini. Takođe, da se izradi dinamika obeštećenja poljoprivredi i selu za onih 100 milijardi koji su joj zakinuti u periodu od 2004. do danas.\nNišta manje nego sto i kusur milijardi. A odakle pare?\nNeka za početak svega 50 odsto onoga što se izdvaja za sufinansiranje strancima bude preusmereno direktno u agro-biznis sektor.\nKad kažete "agro-biznis" mislite na...?\nMislim na predfarmersku, farmersku i postfarmersku proizvodnju – proizvodnju mineralnih đubriva i sve hemije za poljoprivredu, poljoprivredne mehanizacije i svih inputa za poljoprivredu, u biljnu i stočarsku proizvodnju, prehrambenu industriju i deo trgovine koji se odnosi na poljoprivredno prehrambene proizvode. Tu u širem kontekstu može da dođe i poljoprivredno obrazovanje, naučno-istraživački rad...\nŠta od toga vidi poljoprivredni proizvođač?\nNapravi se programsko subvencionisanje samo za nabavku dva inputa, kada je reč o biljnoj proizvodnji – za dizel gorivo i mineralno đubrivo, sve ostalo neka poljoprivrednici finansiraju sami. Tačno se znaju normativi po hektaru koliko treba dizel goriva i tačno se znaju normativi koliko treba mineralnog đubriva. Nemam ja ništa protiv da vlasnik poljoprivrednog zemljišta proizvodi ono što hoće, ali sam protiv toga da država plaća to što on hoće da proizvodi, već samo ono zašta nauka i struka kažu da postoje komparativne prednosti – u našem slučaju voćarska, povrtarska, vinogradarska i stočarska proizvodnja. Apsurdno je davati subvencije nekome ko ima 20.000 hektara za ratarsku proizvodnju, koja je potpuno automatizovana, gde se faktor čovek svodi samo na rukovaoca poljoprivredne mehanizacije: oni rade 15 dana u godini, koliko je potrebno da se završi ceo ciklus proizvodnje bilo pšenice, bilo kukuruza, šećerne repe, soje, suncokreta, dok se u stočarstvu radi 365 dana i 365 noći. Šta su uradili naši vrli agro-biznismeni kada su pokupovali poljoprivredne kombinate? Prvo su otpustili su radnike i stoku.\nŠta radimo sa državnim poljoprivrednim zemljištem?\nDržavno poljoprivredno zemljište treba da se daje individualnim gazdinstvima u dugoročan zakup, s tim da se prethodno izvrši analiza zemljišta koje se daje u zakup i da takvo zemljište mora i da se vrati.\nKoliko zemlje vi posedujete?\nSada je negde oko 4,5 hektara obradivog, sa šumom pet hektara. Na jednoj parceli od dva i nešto hektara imam pšenicu, a na drugom delu je soja.\nPšenica je skoro pod rukom. Kakav prinos očekujete?\nObično požnjem između pet i šest tona po hektaru. Ove godine sam primenio punu agro-tehniku i očekujem preko sedam tona. Da imam sistem za navodnjavanje sa jednim ili dva navodnjavanja u sezoni, bilo bi još bolje. Međutim, ogromni su lomovi na svetskom tržištu pšenice. Desilo se nešto što je pre dvadeset godina bilo nezamislivo – da Rusija postaje najveći izvoznik pšenice. Upravo zato savetujem malim poljoprivrednicima kao što sam ja da se orijentišu na visoko dohodovne proizvodnje – povrtarstvo, voćarstvo i vinogradarstvo, sve u zavisnosti od pedoloških i klimatskih uslova, ali da sve to moraju da baziraju na ekonomiji znanja i na udruživanju.\nAli sejete pšenicu.\nNameravam da u saradnji sa jednim mojim rođakom, koji će uskoro biti slobodan što se tiče radnog angažovanja, promenim strukturu proizvodnje, da idem u voćarstvo. Nadam se da ću da pripremim dobar biznis plan pa da konkurišemo za sredstava iz IPARD-a, nadam se i saradnji sa nekim voćarskim zadrugama, da nastupimo zajedno.


tuberkuloza Archives - Misija Zdravlje\nHome / Tag Archives: tuberkuloza\nUbrzani naučno-tehnološki razvoj čovečanstva u poslednjih stotinak godina je omogućio sprečavanje, rano otkrivanje i uspešno lečenje mnogih bolesti od javnog značaja. Ipak, tuberkuloza i dalje ostaje jedan od vodećih javno-zdravstvenih problema u svetu. Zbog toga se svake godine obeležava Svetski dan borbe protiv tuberkuloze. Datum, 24. mart, je odabran u ...


Prodaje se SOS kanal - Bizlife.rs\n19:48 Beograd, 15/01/2018\nVlasnik sportskog kanala SOS Dragiša Kovačević izjavio je da prodaje tu televiziju i da je najpre hteo da ugasi kanal, ali da se odlučio na prodaju da bi zadržao zaposlene, prenosi sajt Cenzolovka.\nKovačević je za Cenzolovku kazao da će prodati SOS kanal onome ko bude preuzeo sve zaposlene, kako ljudi ne bi otišli na ulicu. Kanal postoji više od 20 godina i dugo je bio jedini sportski kanal u Srbiji.\nOn je kazao da ima više potencijalnih kupaca i da ga ne interesuje da li je u pitanju političar i iz koje je stranke, navodeći „da će se sve znati narednih dana“. „U ovakvim uslovima, gde nema podršku države i privrede, SOS kanal teško da može da opstane“, kazao je Kovačević.\nCenzolovka navodi da je Radoica Milosavljević, kruševački biznismen koji je privatizovao više lokalnih medija u Srbiji, 8. januara ove godine osnovao preduzeće SOS Kanal plus na adresi Trebinjska 7, gde se nalazi i sami SOS kanal.\nRadoica Milosavljević je jedini vlasnik, dok je kao direktor upisan Aleksandar Milutinović koji je od avgusta prošle godine većinski vlasnik TV Apatin, piše Cenzolovka.\nDragiša Kovačević je kazao da je za osnivanje te firme prvi put čuo od Ceznolovke i nije potvrdio da je Milosavljević mogući kupac SOS kanala.\nNa pitanje Cenzolovke da li je tačna informacija da kupuje SOS kanal, Milosavljević je rekao: „Sve što vi novinari kažete je tačno“.\nprodaja sport mediji sos televizija kanal


NADREALNE SCENE IZ FRANCUSKE Ljudi masovno bježe iz Pariza\nMeđutim, ogromne gužve nastale su u graničnim područjima sa Francuskom. Dok ta zemlja ulazi u potpuni karantin u kome su sva putovanja zabranjena, ogroman broj stanovnika te zemlje požurio je da prije zaključavanja napuni rezervoare i nakupuje cigarete i alkohol, koji su u Luksemburgu znatno jeftniji nego u okruženju.\nEvropa se zatvara pred koronavirusom, rekordi i na Balkanu, a šta će biti u BiH\nDeset bliskih Trampovih saradnika oboljelo od korone: Niko nije nosio zaštitnu masku prije i tokom debate


Republika / Čiji je "izum" SLADOLED NA ŠTAPIĆU? Imamo odgovor, istopićete se kada saznate!\nponedeljak, 6. 7. 2020.| 23:50\nLedena poslastica koja se kotira visoko na listi omiljenih slatkiša na svetskom nivou, tik do čokolade, je "izum" jednog dečaka! Pa, sasvim je logično da baš dete stoji iza jedne tako jednostavne, a suštinski genijalne ideje.\nRazonoda Zanimljivosti Dečak Sladoled Izum Zanimljivost


Zadužbina - Nasilje je poslednje utočište nesposobnih - Fantastični vodič\nIzdvojeno Naučna fantastika Serije Vesti\nDugoočekivana ekranizacija trilogije „Zadužbina“, Isaka Asimova je konačno stigla. Serija će biti emitovana od 24.9.2021. na Apple TV+. Sluteći po trejleru, možemo da očekujemo dinamičnu radnju sa dosta akcije i pomalo pucačine i eksplozija, iako su romani napisani u dosta drugačijem – mirnijem maniru, sa akcentom na analitičkom razumevanju političkih i društvenih promena.\nOriginalna trilogija se sastoji od romana: „Zadubina“ (1951), „Zadužbina i Carstvo“ (1952) i „Druga Zadužbina“ (1953). Radnja je inicijalno napisana u osam kratkih priča (objavljivanih u časopisu „Astounding Magazine“), koje se nadovezuju jedna na drugu, ponekad i sa velikim vremenskim razmacima, dočaravajući nam fantastičnu sudbinu Galaktičkog Carstva.\nGalaktičko Carstvo, odnosno svet u kome su smešteni i drugi Asimovi romani (trilogija „Carstvo“ i ciklus o robotima) je zapravo naša galaksija – Mlečni put u 12000 i nekoj godini, gde ljudska vrsta naseljava oko 25 miliona planeta. Glavni „ekumenopolis“ (grad-planeta) Galaktičkog Carstva je Trantor, koji naseljava preko 40 milijardi ljudi.\nPriča počinje sa Harijem Seldonom (koga u seriji tumači Džared Haris), profesorom matematike koji na osnovu istorije, socijologije i statistike razvija novu nauku – psihoistoriju. Uz pomoć psihoistorije on pravi predviđanja o bućnosti Galaktičkog Carstva, kome preti neminovna propast. Prema Seldonovim predviđanjima nakon uništenja Galaktičkog Carstva nastupa mračno doba koje će trajati 30000 godina. Seldon, u želji da doba haosa i varvarizma smanji na 1000 godina, ostavlja smernice budućim naraštajima. Sa tom namerom on osniva i Zadužbinu na udaljenoj planeti, kao neku vrstu hrama u kome će naučna dostignuća biti očuvana i izdvojena od interesnih zona Carstva, kako bi razorena civilazija mogla brže da se izgradi na temeljima nauke, umetnosti i tehnologije (koji su po Asimovu međuzavisni i ne mogu se posmatrati i postojati odvojeno).\nIako psihoistorija dobro predviđa društvene tokove i smer u kome će se događaji odvijati na širokom planu, ona nema mogućnosti da utvrdi pojedinačne sudbine, a samim tim ni način kako bi pojedinci koji odudaraju od standarda mogli, ukoliko imaju moć, da utiču i oblikuju tok istorije. Asimov na tome pravi zaplet svoje priče, ističući značaj i odgovornost pojedinaca u društvu, koje se bez individualnosti kreće kao masa po predvidivim obrascima.\nPriča u knjigama zahvata dug vremenski period i fokusirana je najvećim delom na politiku, civilizaciju i nauku. Likovi su veoma različiti i zanimljivi, ali se pisac u originalnoj trilogiji, kratko zadržava na svakom od njih, pa čitajući ne možemo mnogo da se vežemo ni za koga. Oni su tu u cilju priče i kroz njihovu interakciju, putovanja i dijaloge dobijamo, ne samo fantastičnu sliku Galaktičkog Carstva, gde je svaka planeta specifična na svoj način, već i otvaranje brojnih pitanja i novih pogleda na svet, koji su jednako aktuelni danas, kao što su bili i pre 70 godina, kada je knjiga napisana.\nTrilogija „Zadužbina“ je 1966. godine dobila nagradu Hugo za „Najbolji serijal svih vremena“ (ostavljajući iza sebe čak i Tolkinovog „Gospodara Prstenova“) i time smestila Isaka Asimova među najveće pisce naučne fantastike tog vremena (Artura Klarka, Roberta Hajnlajna). Asimov je inače bio doktor biohemije i radio je kao profesor na Univerzitetu u Bostonu. Takođe je bio veliki promoter nauke, a mnogi intervjui i naučno popularne knjige, koje je pisao bave se astronomijom, hemijom, biologijom i religijom. Jednu od brojnih misli koje je Asmov ostavio za sobom, a koja je na žalost i danas veoma aktuelna je: „Antiintelektualizam je neprestana nit koja se provlači kroz naš politički i kulturni život, negovana pogrešnom pretpostavkom da demokratija znači da je moje neznanje jednako dobro kao i vaše znanje.“ On je takođe formulisao i zakone robotike u svom serijalu o robotima, a brojna književna i filmska dela su inspirisana svetom koji je on osmislio („Dina“ Frenka Herberta, „Autostoperski vodič kroz Galaksiju“ Daglasa Adamsa, „Ratovi Zvezda“, neke epizode „Zvezdanih staza“ i mnoga druga).\nAsimova je 1981. izdavač ubedio da napiše nastavak „Zadužbine“, koja je pod nazivom „Na rubu Zadužbine“ objavljena 1982. Nakon toga je objavio još jedan nastavak: „Zadužbina i Zemlja“ i dve knjige koje opisuju period pre događaja originalne trilogije: „Preludijum za Zadužbinu“ i „U susret Zadužbini“, u kojima je opisan život Harija Seldona. Seldon je, takođe, glavni lik tri romana koji su napisani nakon smrti Isaka Asimova (1992): „Strah Zadužbine“ (Dejvid Benford, 1997), „Zadužbina i haos“ (Greg Ber, 1997) i „Trijumf Zadužbine“ (Dejvid Brin, 1998), koji opisuju period neposredno pre originalne trilogije.\nMaterijala za ekranizaciju ima pregršt, a ona se najavljuje od 1998, kada je New Line studio uložio 1,5 miliona dolara na produkciju, ali na kraju odlučio da radi „Gospodara Prstenva“. Posle 23 godine i brojnih pregovora i odlaganja dočekali smo da Apple TV+ ostvari ovaj sjajan projekat. Pitanje koje se nameće je koliko su scenaristi ostali verni knjigama ili makar ideji koju Asimov šalje kroz sva svoja dela.\nOno što je meni najdraže kod Asimova i što će, nadam se, ostati istaknuto i u ovom priemčivijem prikazu njegovih ideja, su pitanja o uticaju nauke, relgije, politike i umetnosti na sudbinu civilizacije i moć i obavezu koju svaki pojedinac nosi, kao i sama ideja individualnosti, koja se, posebno u trenucima velikih kriza, postavlja u prvi plan.\nSa nadom da će serija biti dostojna svoje inspiracije, svim ljubiteljima naučne fantastike želim ugodan beg od trenutne globalne krize u impoznantu viziju daleke budućnosti ljudske civilizacije.


[es] - Nadogradnja access aplikacije putem Interneta\nNadogradnja access aplikacije putem Interneta\n[es] :: Access :: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta\nNadogradnja access aplikacije putem Interneta 02.10.2010. u 09:48 - pre 137 meseci\nradio sam jednu aplikaciju koja se koristi na dva razlicita mjesta, dakle, nisu isti gradovi, zanima me postoji li mogucnost da ukoliko sam ja uradio neke izmjene na aplikaciji i bazi koje su obje radjene u Access-u da se ovim korisnicima ponudi mogucnost da ih preuzmu sa Interneta i izvrse nadogradnju (upgrade)???\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 02.10.2010. u 11:57 - pre 137 meseci\nNaravno da je moguće !\nSve ovisi da li su podaci zasebni , odvojeni od aplikacije ili nisu ... itd\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 03.10.2010. u 12:01 - pre 137 meseci\nPodaci su 'odvojeni' dakle ima Access baza koja je odvojena od Access aplikacije koja koristi podatke koji se nalazi u predhodno navedenoj bazi?\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 04.10.2010. u 22:41 - pre 137 meseci\nRaja zna li neko sta???\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 04.10.2010. u 23:18 - pre 137 meseci\nImas mnogo nacina da to uradis.\nPurem emaila napr.\nAli to nije dobro ako imas na vise mjesta instalisanu aplikaciju.\nBolje je ako imas gdje sajt da to tamo stavljas.\nZnaci kada doradis nesto postavis na sajt.\nNa aplikaciji napises kod za uload mdb sa tog sajta.\nOnda kod za pregled formi Query-a i modula te okoliko nesto nadjeda brise u postojecoj te dodaje novo.\nTreci nacin bi bio da napravis zasebnu aplikaciju za upload sa sajta te da brise staru a ovu dodaje.\nOvaj zadnji je mozda najlakse doraditi.\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 04.10.2010. u 23:38 - pre 137 meseci\nNije baš to što pitaš, ali možda pomogne http://autofeupdater.com/\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 05.10.2010. u 09:14 - pre 137 meseci\nizonic ako nije problem da postavis primjer?\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 05.10.2010. u 20:34 - pre 137 meseci\nCijeli primjer bi bilo prilicno posla.\nEvo ti okvirno.\nPrivate Declare Function URLDownloadToCacheFile Lib "urlmon" Alias "URLDownloadToCacheFileA" _\n(ByVal lpUnkcaller As Long, ByVal szURL As String, ByVal szFileName As String, ByVal dwBufLength _\nAs Long, ByVal dwReserved As Long, ByVal IBindStatusCallback As Long) As Long\nIf URLDownloadToCacheFile(0, URL, szFileName, Len(szFileName), 0, 0) = 0 Then DownloadFile = Trim(szFileName)\nPrivate Sub Poziv()\ntmp = DownloadFile("http://neki.com")\n'Ovdje bi trebalo provjeriti if tmp<>"" pa ako jeste provjera jeli podignuta\n'app ako je zatvoriti i brisati ili promijeniti ime i sada dole novu ver. nakopirati\nfPath = "C:\_Mojaapi.mde"\nFileCopy tmp, fPath\nNajbolje bi bilo ovo napraviti exe file i dodati u meniju kao apgrejd app.\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 05.10.2010. u 20:59 - pre 137 meseci\nizonic probao sam, ali mi ne ide, ako mozes 'prikaciti' mdb fajl da probam?\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 08.10.2010. u 19:04 - pre 137 meseci\nNaravno ako nije problem?\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 08.10.2010. u 21:35 - pre 137 meseci\nNisam imao namjeru da te zavlacim ali eto nisam imao vremena.\nTreba uraditi provjeru kao sto sam naveo.\nDa se nebi desilo da ne skne file a pobrise staru.\ndownload2000.zip - 10.91k\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 08.10.2010. u 22:29 - pre 137 meseci\nIzvini ako sam bio naporan, ovo je ono sto mi je potrebno, hvala puno!!!\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 08.10.2010. u 22:42 - pre 137 meseci\nDodao bih na celu pricu intresantnu lokaciju na koju mozete besplatno da uploud-ujete vasu novu aplikaciju sa koje moze da se sa primerom kolege @izonic lako skine http://drivehq.com/\ntmp = DownloadFile("ftp://[Username]:[Password]@ftp.drivehq.com/My%20Documents/Aplikacija.mdb")\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 09.10.2010. u 12:39 - pre 137 meseci\nHvala Zorane, ovo je super.\nBilo bi dobro kad bi se uradila jedna forma sa progress bar-om tako ukoliko download malo potraje da ova forma skrene paznju korisnika?\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 09.10.2010. u 14:11 - pre 137 meseci\nAko hoces da napravis nesto ozbiljnije treba tu svasta nesto.\nEvo da malo opisem bar to sto si poceo:\n-aplikaciji mdb ili mde treba dati ime napr MojaApp.111 ili MojaApp15.zip\nOvo nemora biti zip a ako jeste onda bi bolje bilo neku drugu extenziju.\nZnaci mora negdje u imenu biti i broj\nBroj bi oznacavao verziju\n-Napraviti tabelu za update sa poljima napr:\nverzija ' nju bi dobijali iz imena fiea\n-Treba napraviti kod za provjeru verzije pa ako u tabeli ima ista da ne radi nista\n-Ovo bi trebala biti zasebna app koja bi se pozivala shelom iz ove (najbolje exe)\nMora biti zasebna jer se ova mora zatvoriti da bi se preko njekopirala druga.a iz ove odruge shelom ponovo pzvati app.\nPostoji bolji nacin a to je da stvljas samo dogradjene objekte te vrsis import u bazu.\nU ovom drugom slucaju ima vise posla da se doradi.\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 09.10.2010. u 23:26 - pre 137 meseci\nOk, hvala na pojasnjenju, upravo sam razmisljao o ovome.\nSamo bi bilo dobro kad bi mi mogao napraviti 'pjescani sat' ili neki progress bar koji pokazuje korisniku koliko je ostalo vremena do downloada cijele aplikacije sa ftp servera, jer za neke 'velike' trebalo bi par minuta, pa ako to nije problem izonic da uradis, hvala jos jednom za sve?\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 10.10.2010. u 19:54 - pre 137 meseci\nNa pocetku procedure stavi:\nČlan broj: 280579\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 27.02.2011. u 07:08 - pre 132 meseci\nEvo kako sam ja to rijesio\nNa oba racunara instaliras aplikaciju Dropbox (dropbox.com)\nNapravis u njoj folder Update\nNapravis posebnu Launcher bazu koja sluzi iskljucivo da provjeri da li ima nova verzija u folderu Update, ako ima da je nanovo kopira, a ako nema da pokrene postojecu verziju.\nNema uploada, nema downloada, a takodje mozes da radis i backup baze na udaljenom serveru (2GB slobodnog prostora)\nRe: Nadogradnja access aplikacije putem Interneta 28.02.2011. u 14:42 - pre 132 meseci\nSharePoint Hosting je resenje.\nBaci pogled: http://www.sharepointhosting.com/video_tutorials.html\nRegistrovani: 13 ( mali genije, Impaler, MajorFatal, vjova, BuzzLightyear, rasty, Darko Nedeljković, DraganR1, proleter., caca1, bokinet, salvaric, bojanum )


Dodeljene nagrade za filantropiju Trag fondacije\nHome > FILANTROPIJA I HUMANOST > PREPOZNATI PO DOBRU Dodeljene nagrade za filantropiju Trag fondacije\nPREPOZNATI PO DOBRU Dodeljene nagrade za filantropiju Trag fondacije\nKompanija “Mastercard Europe SA Beograd” dobitnik je glavne VIRTUS nagrade za filantropiju za 2019. godinu za donaciju u iznosu od 250.000 evra organizaciji NURDOR za izgradnju Roditeljske kuće u Beogradu, kao i za sveukupnu podršku ženskom preduzetništvu i zdravstvenoj zaštiti u Srbiji.\nVIRTUS nagrade za filantropiju već 13. godinu za redom dodeljuje “Trag fondacija” kompanijama, malim i srednjim preduzećima i pojedincima, s ciljem odavanja priznanja i javnog isticanja kompanija i pojedinačnih darodavaca koji na strateški način podržavaju razvoj zajednica i tako daju najbolji primer drugima.\nKompanija “Eurobank a.d. Beograd” je dobila nagradu za doprinos lokalnoj zajednici u kojoj kompanija posluje, dok je nagrada za dugoročno partnerstvo između poslovnog i neprofitnog sektora pripala kompaniji “Telenor d.o.o”.\nPorodično preduzeće “Inter-mehanika d.o.o” iz Smedereva dobitnik je nagrade u kategoriji malo i srednje preduzeće, dok je nagrada za individualni doprinos filantropiji pripala Tamari Klarić i Bogdanu Stevanoviću iz Beograda koji su u okviru akcije humanitarnog pešačenja „Pruži korak“ prikupili sredstva za izgradnju nove Roditeljske kuće u Beogradu.\nDobitnici specijalnih nagrada su: “dm drogerie markt d.o.o. Beograd” za najinovativniji projekat, “AVON Cosmetics SCG d.o.o” za doprinos rodnoj ravnopravnosti, mladi učitelj Marko Čikarić iz Prokuplja za individualni doprinos razvoju lokalne zajednice, medicinska sestra u penziji iz Kruševca Milinka Ivanović za podršku deci iz ranjivih kategorija društva i Matea Balani, devetogodišnjakinja iz Zrenjanina, za mladu filantropkinju.\nFILANTROPIJA I HUMANOST, MASTERCARD, NURDOR, TRAG FONDACIJA, VIRTUS NAGRADA\nAKCIJA FONDACIJE DIVAC Pomoć za 50.000 najsiromašnijih građana Srbije\nHRIŠĆANSKA MISIJA “CARITASA” IZ ŠAPCA Podrška ljudima na margini\nJEDNA PORODICA, POLA ŠKOLE Potrebna pomoć za Nedoviće iz srca Šumadije


Zaštitimo Zvezdarsku šumuPunim plućima!: Pošumljavanje Beograda počinje na jesen\nPošumljavanje Beograda počinje na jesen\nPreuzmite Strategiju pošumljavanja Beograda\nPošumljavanje Beograda počeće da se sprovodi u oktobru ove godine i očekujemo da bude pošumljeno nekoliko stotina hektara, izjavio je danas gradski sekretar za zaštitu životne sredine Goran Trivan.\n"Time počinje realizacija Strategije pošumljavanja Beograda kojom je predviđeno da se u narednih 10 godina pošumi oko 50.000 hektara", kazao je on agenciji Beta i naglasio da je pošumljavanje razvojno pitanje, a ne konzervativne primene zaštite životne sredine.\nTrivan je istakao da strategiju, koja je usvojena u junu ove godine, prati i niz projekata kao što je ozeljavanje "urbanih džepova", ozelenjavanje krovova i fasada, što su, kako je naveo, mali projekti, koji u urbanom delu grada rešavaju nedostatak zelenih površina.\nPrema njegovim rečima, "pošumljenost Beograda iznosi oko 13 odsto, a cilj je da se ona poveća u narednih 10 godina, naročito u centralnim gradskim opstinama - Starom gradu, Savskom vencu i Vračaru, gde je trenutno oko tri odsto".\nPošumljenost na teritoriji opština Čukarica, Zemun, Palilula, Voždovac i Zvezdara je veća, jer tamo šume pokrivaju od osam do 10 procenta teritorije.\n"Plan je da se pošumljenost poveća na 25, odnosno više od 30 odsto u narednih 10 godina", rekao je on.\nTrivan je kazao da bi u ovoj godini pošumljavanje trebalo da se obavi pre svega na teritoriji Barajeva, Surčina, Makiša, Rušnja i Kovilova.\n"Ovogodišnji budžet za pošumljavanje, sređivanje malih zelenih površina u gradu i ozelenjavanje krovova iznosiće oko 150 miliona dinara", rekao je gradski sekretar za zaštitu životne sredine.\nPredviđeno je da se pošumljavanje, za koje je u narednih 10 godina procenjeno da će koštati oko 100 miliona evra, u najvećoj meri finansira iz budžeta grada, ali i iz državnog budžeta, kao i od međunarodnih institucija.\nTrivan je naveo da su se u akciju pošumljavanja uključili Šumarski fakultet, Institut za šumarsto, Zavod za zaštitu prirode, Ministarstvio poljoprivrede, kao i sve druge institucije koje se bave šumama, kako bi se došlo do najboljeg plana za pošumljavanja.\n"Pokušaćemo da pošumljavanje ima više funkcija, odnosno da osim doprinosa čistijem vazduhu, posluži i za stabilizacuju terena pod erozijom i klizištem, kao i da preventivno deluje na moguća klizišta", kazao je on.\nDodao je da će se insistirati da za pošumljavanje bude korišćena autohtona vegetacija i da vrste koje se budu sadile budu prilagodljive na klimatske promene.\nTrivan je kazao da je plan da se u pošumljavanje uključi i veliki broj volontera, ali postoji mogućnost da se otvore i javni radovi koji bi novac za obavljeni posao dobijali od grada.\n"Paralelno sa pošumljavanjem počeće akcija ozeljenjavanja 'urbanih džepova', malih prostora u gradu kojih ima puno koji su neuređeni i zapušteni, a ne mora da bude tako. To su površina od 50 do 200 kvadratnih metara, koje će se sređivati", kazao je on.\nKako je naveo, ove godine će se ozelenjavati po jedna takva površina u svih 17 opština, za šta je obezbeđeno 17 miliona dinara, a počece i pilot projekat ozelenjavanja barem jednog krova i jedne fasade.\nОбјавио Zvezdarac у 13:08


Savez inženjera i tehničara Vojvodine | ovo je sajt – web stranica Saveza inženjera i tehničara Vojvodine\nVeliki bački kanal je osnovni segment vojvođanske kanalske mreže (Dunav-Tisa-Dunav), čija je izgradnja počela 1793. godine, na osnovu deonice koja je između Sivca i Vrbasa već bila izgrađena u prethodnoj deceniji. Kanal je dovršen 1801. godine i spaja reke Dunav (kod Bačkog Monoštora) i Tisu (kod Bačkog Gradišta). Njegov idejni tvorac, Jožef Kiš, je zamislio ovaj projekat kao infrastrukturu kojom bi se plovidba ovim rekama skratila za 20 dana, a pritom bi se doprinelo i regulisanju nivoa površinskih i podzemnih voda u Bačkoj, navodnjavanju, kao i povezivanju naselja vodenim putem. Nakon izgradnje kanala se razvio čitav niz industrija duž njegovih deonica, a poslužio je i kao osnova za ravoj kanalskog sistema Dunav-Tisa-Dunav oko 150 godina kasnije.\nKao jedan od najznačajnijih inženjerskih projekata na teritoriji Vojvodine, Veliki bački kanal je odabran za prikaz na izložbi kojom će Savez inženjera i tehničara Vojvodine obeležiti jubilej – 150. godišnjicu inženjerskog organizovanja u Srbiji.\nAutor : Aleksandar Bede, mast. inž. arh.


Putovanje u PRAG za 69 evra (3 noćenja + prevoz)! OKTOPOD TRAVEL\nza putovanje u PRAG za 69 evra (tri noćenja + autobuski prevoz)!\nTermini putovanja: 07.03. – 12.03.2018. - 08.Mart DAN ŽENA\nVaučer važi do: 07.03.2018.\nza putovanje u PRAG za 69 evra(tri noćenja + autobuski prevoz)!


Bljesak.info | Važne odluke Zastupničkog doma parlamenta BiH: Neće se ispitivati porijeklo imovine dužnosnika\nVažne odluke Zastupničkog doma parlamenta BiH: Neće se ispitivati porijeklo imovine dužnosnika\nSamo nek je redovna...\nOBJAVA: Srijeda, 13. rujna 2017. 19:39\nKošarac: SNSD-ove ostavke se stavljaju '' pod tepih'' Deklaraciju o zabrani gradnje Pelješkog mosta potpisala 24 zastupnika PSBiH Arnaut: SBB nudio izmjene Izbornog zakona Tajna rasprava o povjerljivom materijalu\nOkončana je 51. sjednica Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH\nNa 51. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) usvojen je, u drugom čitanju, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, čiji je predlagatelj zastupnica Maja Gasal-Vražalica.\nZastupnički dom PSBiH za 30 dana produljio je rok Ustavnopravnom povjerenstvu za dostavu Izvješća o Prijedlogu zakona o parlamentarnom nadzoru, čiji je predlagatelj Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova PSBiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, navedeno je u prioćenju Parlamentarne skupštine.\nUsvojena Deklaracija o Pelješkom mostu\nNakon rasprave o Izvješću o aktivnostima u vezi s izgradnjom Pelješkog mosta i događanjima u svezi s izgradnjom mosta na Savi kod Svilaja, Zastupnički dom PSBiH usvojio je Deklaraciju i dopunu usvojene Deklaracije.\nU svezi s točkom dnevnog reda pod nazivom „Informacija predsjedatelja Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića o aktualnom stanju i odnosu Vijeća ministara BiH prema PSBiH, te odnosu prema parlamentarnoj većini“, usvojen je zaključak kojim se predsjedatelj Vijeća ministara BiH zadužuje da do naredne sjednice Doma prikupi potpise zastupnika čiju potporu ima u svom radu, kako bi se u narednom razdoblju mogao donijeti stav o statusu Vijeća ministara BiH.\nInicijativa za uvođenje plavog dizela\nUsvojeno je Godišnje izvješće iz područja poljoprivrede za BiH za 2016. godinu. Usvojen je i zaključak kojim Zastupnički dom PSBiH zadužuje Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH da pokrene inicijativu za uvođenje 'plavog dizela' kroz pokretanje postupka za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u BiH.\nNa usuglašavanje Kolegiju, zbog nepostojanja entitetske većine, upućena je zastupnička inicijativa Senada Šepića kojom se predlaže obvezno uvrštavanje u dnevni red prve sljedeće sjednice Zastupničkog doma PSBiH točke pod nazivom: ''Informacija o realiziranju ranijih zaključaka i inicijativa o utvrđivanju najniže, zajamčene cijene i sigurnog otkupa poljoprivrednih proizvoda u BiH, te prijedlog mjera za odgovor na ovu inicijativu''.\nNeće se predlagati mjere za zaštitu proizvodnje\nNije usvojena inicijativa zastupnika Denisa Bećirovića kojom bi se Vijeće ministara BiH zadužilo da, u suradnji s entitetskim vladama, najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja inicijative u Zastupničkom domu PSBiH, izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi prijedlog mjera efektivne zaštite domaće poljoprivredne proizvodnje u BiH.\nDom nije usvojio prijedlog zaključaka zastupnika Nikole Lovrinovića da se u dnevni red sjednica Zastupničkog doma i Doma naroda PSBiH uvrsti točka pod nazivom: „Izjašnjavanje domova Parlamentarne skupštine BiH o članku 7. st. (3) i (4) Poslovnika Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje između PSBiH i Europskog parlamenta“.\nBez neovisnih tijela\nRadi nenazočnosti predlagatelja, odgođena je rasprava o Izvješću Ministarstva sigurnosti BiH o trendovima migracija i aktivnostima na zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda migranata i tražitelja azila, s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava.\nNije primljena k znanju Informacija o aktivnostima Agencije za nadzor nad tržištem BiH.\nNije usvojen prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova PSBiH za provođenje procedure imenovanja Neovisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao neovisnih tijela policijske strukture BiH.\nDom nije usvojio ni prijedlog zaključka o osnivanju Interresorne radne skupine za izradu Zakona o ispitivanju podrijetla imovine dužnosnika u institucijama BiH.\nZastupnički dom PSBiH dao je suglasnost za ratificiranje Sporazuma o zajmu (Projekt podrške zapošljavanju) između BiH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, kao i Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Makedonije u procesu pristupanja Europskoj uniji.


Mladog pevača Stefana Živojinovića jedno jutro sačekalo je ne(prijatno) iznenađenje pred vratima stana u koji se nedavno preselio.\nNaime, miljenik devojaka Stefan Živojinović je na kvaki pronašao okačene ženske crvene čipkane gaćice u kojima je bila poruka.\n- Stefan je to jutro žurio na gostovanje povodom promocije pesme „Od večeri do jutra“. Nije mogao da veruje kada je otvorio vrata i shvatio da mu pred nosem visi crveni ženski veš. Nije znao šta da radi sa tim, a onda je video zakačenu poruku na kojoj je bio samo broj telefona bez potpisa. Navikao je on da dobija poklone, takve stvari su se dešavale i ranije pre nego što je kao pevač postao mnogo više popularan među ženskim polom. Međutim, nikada ovakvu vrstu poklona nije dobio - kaže naš izvor blizak pevaču, i dodaje:\n- Stefana je ovo zabavilo, ali ujedno mu nije bilo svejedno jer je shvatio da su njegovi obožavatelji saznali gde živi, a među njima može biti posesivnih. Postao je svestan da ga je taj neko pratio, a to nije nimalo prijatno.\nStefan Živojinović otkriva zašto NIJE ZVAO PORODICU na promociju pesme, ali i da li mu se više dopada Milica Pavlović ili Anastasija (VIDEO)


Toronto i Montreal među najskupljim gradovima sveta\nKanađani jedva sastavljaju kraj sa krajem\nKanadski bankarski sistem najstabilniji u svetu\nMekgvinti za mobilne telefone u učionici\nReferendum o ukidanju HST-a u BC\nPomoć u pravljenju porodičnog stabla\nKompanija BCE preuzima CTV\nGruba video-igrica budi košmarne uspomene\nDve porodice žele proveru očinstva u veštačkoj oplodnji\nSo na dnevnom redu ministara zdravlja\nRast nacionalne valute doprineo je da se dva kanadska grada nađu veoma visoko na listi najskupljih svetskih gradova. Toronto je na osmom, a Montreal odmah za njim, na devetom mestu, što je skok za po tačno dvadeset mesta, ustanovili su stručnjaci iz UBS AG u izveštaju pod nazivom 'Cene i zarade: poređenje globalne kupovne moći'.\nRangiranje je napravljeno na osnovu cena 122 artikla i usluga iz potrošačke korpe, a treba napomenuti da su iz iz ove procene izuzete cene za najam stana.\nKanadski dolar je od marta prošle, do juna ove godine, ojačao za 27 odsto u odnosu na evro, a 21 odsto u odnosu na američki dolar.\nNajskuplji za život i dalje su Oslo, Cirih i Ženeva, za njima su Tokio, Kopenhagen, Njujork i Stokholm. Čak su i London, Pariz, Los Anđeles i Dubai jeftiniji za život od dva kanadska grada.\nSa druge strane, potrošačka korpa je najjeftinija u Bukureštu, Manili i Mumbaiju.\nNajviše zarade su u Cirihu, Kopenhagenu i Ženevi, a žitelji Džakarte, Manile i Najrobija imaju najmanju kupovnu moć.\nBez obzira na sve povoljne ocene i procene ovdašnje privredne situacije, tri petine Kanađana jedva sastavlja kraj sa krajem, bukvalno preživljavajući od jednog do drugog čeka. Oni bi čak imali finansijske probleme ako bi ček kasnio samo nedelju dana.\nJedan od najvažnijih problema je, razumljivo, otplata dugova. Ukupni dugovi domaćinstava su u decembru iznosili 1,41 triliona i dalje su rasli, jer građani uprkos svemu i dalje veruju da će moći da se izbore sa njima.\nEntoni Ariganelo, direktor Asocijacije ovlašćenih računovođa, kaže da je i dalje primetna spremnost građana da danas kupuju a plate kasnije, ali sumnja da su svi svesni cene koja ide uz to. Jedno preračunavanje pokazuje da svaki građanin duguje u proseku skoro $42 hiljade .\nNo, i pored te neverice, kolika je opsednutost dugovima jasno je na osnovu priznanja četiri od pet anketiranih da bi, u slučaju da dobiju milion dolara na lutriji, prvo otplatili dugove. To je popriličan zaokret u odnosu na prošlu godinu, kada je većina bila spremna da novac ostavi za penzionerske dane.\nŠtednja nikako nije visoko kotirana. Svaka šesta osoba ne štedi ni malo, a trećina kaže da uspe da ostavi na stranu između jedan i pet odsto vrednosti čeka. To znači da ukupno oko polovine osoba uspe da uštedi tek po koji dolar. Primera radi, finansijski eksperti smatraju da bi štednja za penzionerske dane trebalo da iznosi oko deset odsto primanja.\nPrimećeno je i da vera u bolje privredno sutra bledi, jer je ove godine, doduše ne baš drastično, smanjen broj ljudi koji veruju da će naredne godine doći do ekonomskog rasta. Ove godine u to veruje šest od deset, a prošle godine je u to verovalo sedam od deset Kanađana.\nKada se poređaju ekonomska pitanja vezana i privredu i za lične finansije, Kanađani najviše strahuju od rasta kamatnih stopa, nemogućnosti štednje za budućnost, inflacije i povratka u recesiju.\nOvo su zaključci do kojih su došli u Asocijaciji za primanja, na osnovu ispitivanja 2.700 Kanađana.\nTreći put za redom kanadski bankarski sistem proglašen je od strane Svetskog ekonomskog foruma za najstabilniji. Oni takođe svrstavaju Kanadu u deset prvih zemalja po rasprostranjenosti i dostupnosti finansijskih sluga, korporativnoj etici i sveukupnom kvalitetu sistema obrazovanja.\nMinistar finansija Džim Flaerti ponosno kaže da je ovakava ocena ekonomskih eksperata mnogo učinila na reputaciji Kanade u svetu i njenoj liderskoj poziciji u G8 i G20, posebno u oblasti fiskalnih pitanja.\nFinansijska kriza nije previše naudila kanadskim bankama, u poređenju sa svetskim bankama i brokerima, a naročito u poređenju sa američkim. Ipak, na listi kompetitivnih privreda Kanada je pala za jednu poziciju, tako da je ove godine na desetom mestu.\nPo izveštaju koji obuhvata ukupno 139 zemalja, Švajcarska je drugu godinu za redom na čelnoj poziciji u proceni koja objedinjava i privredne podatke i istraživanje među poslovnim liderima. Slede Švedska i Singapur, dok je SAD na četvrtom mestu.\nMeđu zemljama sa rastućom privredom, Kina je najbolje plasirana. Ona je na 27. mestu, zbog sve većeg tržišta, ekonomske stabilnosti i sve naprednijih poslovnih odnosa.\nPoslednja mesta zauzimaju Angola, Burundi i Čad.\nOntarijski premijer Dalton Mekgvinti svakako će privući pažnju svojim predlogom da bi školski odbori mogli da budu otvoreniji prema ideji da studentima treba dozvoliti mobilne telefone u učionici.\nPremijer Mekgvinti koji, uzgred, ne dozvoljava ministrima da uz sebe imaju mobilne telefone tokom sednica vlade, priznaje da telefoni mogu da odvlače pažnju. Ono što on predlaže je 'pravilna upotreba mobilnih telefona' u učionici. To bi, na primer, moglo da podrazumeva dobijanje informacija putem onlajn pristupa.\nŠkolski odbor regiona Toronto ponovo će razmotriti zabranu mobilnih telefona, s tim što treba iznaći kako bi se oni mogli koristiti na prihvatljiv način.\nPremijer Britanske Kolumbije Gordon Kembel obećao je da će ukinuti omraženu harmonizovani porez ukoliko se većina građana izjasni za to, na referendumu idućeg septembra. Na tom referendumu će, po njegovim rečima, važiti izborno pravilo proste većine izašlih birača, jer je jasno da bi po sadašnjim referendumskim pravilima bilo izuzetno teško dostići dovoljno za opoziv.\nVažeći referendumski minimum je pristanak najmanje polovine upisanih birača, u najmanje dve trećine izbornih jedinica. Ovu najavu premijera Kembela inicirala je peticija svestranačkog zakonodavnog komiteta protiv HST-a, koji je prošle godine odobren tesnom pobedom na referendumu.\nProvincija je juna prošle godine potpisala sa federalnom vladom sporazum o HST-u, u kojem postoje i odredbe o mogćem ukidanju. Zna se da će provincija najverovatnije morati da vrati 1,6 milijardi dolara, koje je federalna vlada ponudila za pokrivanje troškova prelaska na plaćanje objedinjenog poreza.\nBivši premijer Vender Zalm koji predvodi protest protiv poreza, primetio je da je premijer Kembel očigledno uočio nezadovoljstvo građana u provinciji i počeo da priznaje njihovo mišljenje. No, on se zalaže da referendum bude ove, a ne naredne godine, jer će se u međuvremenu posledice odraziti na privredu i džepove građana.\nMnoge može da iznenadi podatak da svaki peti Kanađanin ne zna odakle potiče njegova porodica.\nDo ovog podatka došlo se u anketi sa sajta www.ancestry.com.\nNa pomenutom sajtu daju mogućnost da napravite svoje porodično stablo, što neke ljude može da inspiriše, ali i da im pomogne da saznaju svoje poreklo. Oni sugerišu da se krene od listi putnika sa brodova koji su dolazili u Kanadu, jer se odatle može saznati i odakle je putnik bio i kada je došao. Sklapanjem kockica može se, posredno, doći i do razloga za odlazak iz domovine. Najčešće je u pitanju bilo bežanje od siromaštva, ali istorijski period može nagovestiti i da je pozadina bila neke druge prirode.\nNo, kako je Kanada zemlja imigranata, neretko životne priče i porodična stabla veoma su razuđeni i isprepleteni. Stoga se može desiti da postoji nekoliko tokova koje treba pratiti, ali veliko je zadovoljstvo kada se, kroz nešto što može biti i zabavno i interesantno, saznaju koreni i makar po neki detalj iz sudbina predaka.\nKompanija BCE, sa sedištem u Montrealu, načelno se saglasila da će preuzeti i ostatak od 85 odsto vlasništva nad CTV-om. Oni su već vlasnici 15 odsto akcija ove televizijske kuće, tako da bi ovim potezom ona potpuno prešla u njihove ruke.\nDžordž Koup, predsednik i izvršni direktor kompanije Bel Kanada i BCE, u saopštenju kaže da se ovim doprinosi ostvarivanju strateških imperativa kompanije Bel, kroz ubrza-no prisustvo na sva tri ekrana, mobilnom, onlajn i TV. On veruje da će objedinjavanje operativnih snaga Bela i CTV-a doneti obostranu korist u vreme narastajuće tehnološke i svake konkurencije.\nVrednost ove transakcije procenjuje se da će, zajedno sa dugovima, iznositi 1,3 milijarde dolara. Kompanija očekuje da će dogovori biti okončani do sredine naredne godine, s tim da je potrebno pre toga da se pređu određene zakonske prepreke. Tu je, između ostalog, pribavljanje pristanka nacionalne Komisije za radi, televiziju i telekomunikacije i Biroa za očuvanje konkurencije.\nAkcije sada pripadaju kompaniji Njoodbridge, holdingu u vlasništvu porodice Tomson, kao i Penzionom fondu ontarijskih nastavnika i Torstaru.\nStudenti sa koledža Doson, u kome je pre tačno četiri godine u pucnjavi ubijena jedna studentkinja, a nekoliko osoba ranjeno, šokirani su i uznemireni saznanjem da se na internetu pojavila video-igrica koja je replika tragedije. Oni jednostavno ne mogu da poveruju zašto je nekome uopšte palo na pamet da napravi ovako okrutnu igricu, koja budi previše neprijatnih uspomena i povređuje ljude.\nZapravo, cilj igrice je, kako tamo stoji, da se omiljenim oružjem ubiju tamošnji studenti i što više policajaca. Sve je propraćeno prolivanjem krvi i kricima pogođenih studenata. Uz igricu ide još i serija slika ubice i njegove kolekcije oružja, kao i citati izjava koje je postavio na blog, neposredno pre napada.\nUstanovljeno je da je autor igrice 23-godišnji momak iz Ontarija, koji se predstavlja pod imenom 'Virtuaman'. Kada su kontaktirali sa njim, izvinio se insistirajući da mu namera nikako nije bila da bilo koga povredi već, naprotiv, da skrene pažnju na pucnjave po školama.\nOvo nije prva video-igrica napravljena na osnovu neke tragične pucnjave. Postoji i igrica koja podseća na dešavanje u američkoj školi Kolombajn, 1999. godine, koju je ubica iz koledža Doson igrao neposredno pre polaska u svoj krvavi pohod.\nPred Vrhovnim sudom našao se neobičan zahtev: dve porodice traže da se DNK analizom proveri da li je i zašto poznati specijalista na svojoj klinici za lečenje neplodnosti izvršio veštačku oplodnju spermom drugog donora, a ne onog koga su pacijenti izabrali.\nRadi se o dr Normanu Barvinu i sumnji da je, čak, on otac dece začete veštačkom oplodnjom.\nOvaj specijalista, koji je sredinom osamdesetih osnovao kliniku za lečenje problema neplodnosti, svojevremeno je bio i predsednik nacionalne organizacije Planirano roditeljstvo i dobio priznanje Reda Kanade za svoj doprinos reproduktivnom zdravlju žena. Prošle godine je, takođe, počastvovan počasnim doktoratom na Univerzitetu Karlton, zajedno sa bivšom generalnom guvernerkom Adrijen Klarkson.\nNo, kako je proverom utvrđeno, bez obzira što dr Barvin ima doktorat iz ginekologije sa Univerziteta Kvins u Severnoj Irskoj, on nije uspeo da položi potrebne ispite i da dobije dozvolu da u Kanadi obavlja praksu u toj struci. On ima samo dozvolu za lekara opšte prakse, sa posebnim interesovanjem za zdravlje žena.\nPrevarene porodice, Mur-Gest i Slin, traže ukupno tri miliona dolara odštete, a njihovi navodi tek treba da se dokažu na sudu. Barvin pobija sve optužbe i ne želi da iznosi detalje, pozivajući se na lekarsku etiku.\nU slučaju bračnog para Mur-Gest, gde je surogat majka bila sestra supruge, ispostavilo se da Gest ne može biti biloški otac, budući da je devojčica Rh pozitivna. Naime, i surogat majka i Gest, koji je trebalo da bude otac, su Rh negativni. Kasnija DNK analiza je odbacila mogućnost da Gest može biti otac devojčice.\nOva porodica traži, pored novca, i da dr Barvin identifikuje donora sperme. Oni insistiraju na sudskom sporu između ostalog i zbog toga što žele da druge porodice saznaju šta se desilo i da budu na oprezu.\nTužiteljka u drugom slučaju je Žaklin Slin, koja je kod dr Barvina izabrala donora i, posle serije pokušaja, najzad zatrudnela i rodila devojčicu, 2005. godine. Ona se kasnije pridružila registru potomaka donora, kako bi stupila u kontakt sa majkama čija deca imaju istog oca. Troje dece je prošlo kroz DNK analizu, ali je ustanovljeno da nemaju istog biološkog oca, kao i da njena ćerka nema sličnosti sa izabranim donorom. Štaviše, sudskim postupkom utvrđeno je da posuda sa spermom izabranog donora sadrži i 'DNK materijal, najverovatnije spermu, neidentifikovanog muškarca'.\nSaznanje da su se dešavale ili pak da su moguće ovakve greške uznemirila je mnoge bivše, sadašnje i buduće pacijente klinika za lečenje steriliteta.\nOni se sa pravom pitaju da li i kome mogu da veruju u rešavanju izuzetno osetljivog pro-blema. Ponavlja se i zahtev da federalna vlada zakonski reguliše ovu oblast, jer je gotovo neverovatno da nije potrebna nikakva posebna licenca ili akreditacija za obavljanje ve-štačke oplodnje.\nPre nekoliko godina je, naime vlada pokušala da uvede red u lečenje steriliteta, ali sud još uvek nije odlučio da li je vlada ovlašćena da se bavi tim pitanjem.\nLjudi sa ovih prostora sve redovnije jedu grickalice, posebno čips, ali treba reći da je voće i dalje najčešći izbor. U poslednjih deset godina, u poređenju sa uobičajenim dnevnim obrocima, sve češće se uzima nešto između, pokazuje ispitivanje tržišta koje je pod nazivom Užinanje u Kanadi, obavila Grupa NDP.\nDva bitna razloga objašnjavaju zašto se menjaju navike Kanađana. Jedan je kriza, koja je učinila da ljudi više borave kod svojih kuća, te čips i druge grickalice predstavljaju dopunu zabavi između četiri zida. Drugi je, makar po mišljenju proizvođača, sve veći izbor čipsa sa najrazličitijim ukusima.\nOvakva dopuna ishrani ni u kom slučaju nije najzdravije rešenje. Ona čini da unos soli više nego dvostruko nadmašuje preporučene količine.\nZanimljivo je da je u Kvebeku i Britanskoj Kolumbiji najviši unos soli, a da su žitelji Ontarija zdravstveno najsvesniji, te je kod njih dnevni unos ubedljivo najniži.\nLekari preporučuju da odrasla osoba dnevno unese ukupno manje od jedne kašičice soli, ukoliko ne žele da to ostavi neželjene posledice po njihovo zdravlje. To znači da bi trebalo na deklaracijama da se proverava količina soli u svim proizvodima i polugotovim obrocima i da se napravi zdraviji izbor, da se smanje unos brze hrane i slično.\nNutricionisti su, naime, posle dve godine ispitivanja i proveravanja, početkom leta došli do opšte i okvirne preporuke da bi svako trebalo da smanji dnevni unos soli za jednu trećinu.\nMinistri zdravlja iz kanadskih provincija i teritorija, na godišnjem sastanku ove nedelje u St. Džonsu, saglasili su se da prenesu tu preporuku. Federalna ministarka zdravlja Liona Aglukak je, ipak, samo građanima preporučila da povedu više računa, a proizvođači nisu dobili obavezu da smanje količinu soli, već i oni samo preporuku da učine nešto po tom pitanju.\nMinistarstvo zdravlja će sprovesti kampanju kojom će upoznati građane sa negativnim posledicama preterane količine soli po zdravlje.


Počelo suđenje glumcu Branku Vidakoviću zbog droge\nU Višem sudu u Beogradu danas je počelo suđenje glumcu Branku Vidakoviću, povodom optužbi za nedozvoljeno držanje droge za ličnu upotrebu, kao i Iliji Markoviću zbog preprodaje droge.\nVidaković, koji za sebe tvrdi da je već godinama na heroinu, u svojoj odbrani pred sudomnegirao je sve Markovićeve navode da je Vidaković prodavao drogu, a da ga je Marković samo vozio i da mu je za to bilo plaćeno.\n- Sve što je Marković rekao je laž, ništa to nije tačno - rekao je Vidaković.On je tvrdio da na dan hapšenja nije znao da Marković kod sebe ima drogu i da je bio sa njim kako bi mu pravio društvo, piše Telegraf.\nOptuženi Marković je sa druge strane tvrdio da nije on dilovao drogu već poznati glumac, a da jeprihvatio krivicu na sebe jer mu je navodno Vidaković zaprijetio riječima: "prihvati , imaš porodicu".\n- Ja sam to shvatio kao prijetnju, jer znam da iza njega dolaze opasni ljudi - rekao je Marković.\nVidaković je to izričito negirao.\nGlumac se tereti za držanje droge za ličnu upotrebu, za šta mu prijeti novčana kazna ili zatvor do tri godine.\nMarković je optužen zbog preprodaje droge, odnosno za mnogo teže krivično djelo - neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, za koje je zaprijećena kazna zatvora od tri do 12 godina.\nVidaković i Marković bili su uhapšeni 17. jula kada je policija kod njih pronašla 20 grama heroina koji je bio sakriven u medicinskoj zaštitnoj masci Markovića u trenutku kada su, kako su tada prenijeli mediji, seli u automobli "ford" i pokušali da pobjegnu policijskoj patroli.\nTokom pretresa stana na Vračaru, u kojem živi poznati glumac, inspektori su pronašli dvije vagice i još 10 grama narkotika.


25.02.2014. - 16:40\nŠkotska, Velika Britanija, Sjeverno more, istraživanje nafte i plina, referendum\nBudućnost proizvodnje nafte i plina u Sjevernom moru mogla bi biti dovedena u pitanje ako Škotska izglasa neovisnost, upozorio je britanski premijer David CAMERON, u sklopu kampanje za očuvanje jedinstva Velike Britanije. To je prvi puta da se britanska vlada uključuje u kampanju oko referenduma o neovisnosti Škotske koji će se održati u rujnu ove godine. Prema premijeru Cameronu, samostalna Škotska ne bi mogla iz poreza odvojiti dovoljno resursa za zbrinjavanje starih naftnih i plinskih platformi te za razvoj novih polja, već bi za to trebao novac iz Engleske, kao do sada. Nadalje, nove analize pozivaju na veću suradnju naftnih tvrtki i vlade, što bi trebalo biti lakše ako je vlast nepodijeljena. Ta je tema ključna u raspravama oko neovisnosti Škotske jer zagovornici samostalnosti tvrde da je upravo proizvodnja nafte i plina iz Sjevernog mora presudni jamac gospodarskog opstanka Škotske kao samostalne države, javlja ruski portal 'Oil and Gas Eurasia'.


Fićo s dva motora glavna atrakcija na mostarskoj utrci ubrzanja (VIDEO) | AutoSnova.com\nFićo s dva motora glavna atrakcija na mostarskoj utrci ubrzanja (VIDEO) Reviewed by Momizat on Sep 28 . Autoklub Hercegovina na pomoćnoj pisti Aerodroma Mostar organizirao je proteklog vikenda "Auto-moto Street Show – Mostar 2017 part 2". Gledatelji su mogli vidje Autoklub Hercegovina na pomoćnoj pisti Aerodroma Mostar organizirao je proteklog vikenda "Auto-moto Street Show – Mostar 2017 part 2". Gledatelji su mogli vidje Rating: 0\nFićo s dva motora glavna atrakcija na mostarskoj utrci ubrzanja (VIDEO)\n28/09/2017 | Video | Komentara:\nAutoklub Hercegovina na pomoćnoj pisti Aerodroma Mostar organizirao je proteklog vikenda “Auto-moto Street Show – Mostar 2017 part 2″. Gledatelji su mogli vidjeti mnoštvo atrakcija, između ostalog i Fiću s dva motora vozača Damira Ožegovića.


Srbobranska brazda 2012. održana je po trinaesti put na parceli poljoprivrednog preduzeća OZZ Srbobran iz Srbobrana. Ovom događaju prisustvovalo je oko 400 gledalaca iz Srbobrana, Temerina, Vrbasa, Bečeja, Malog Iđosa. Pre početka takmičenja održan je kratak zabavni program koji se nastavio i nakon takmičenja, najavljeni su sponzori i upriličeno je svečano „otvaranje brazde“. Brazdu je na tadicionalan način otvorio poljoprivredni proizvođač Futo Antal iz Srbobrana s parom konja i jednobraznim plugom, onako kako su to radili naši dedovi na ovakvim i sličnim poljima.\n24 takmičara bila su podeljena u tri kategorije. U kategoriji lakih traktora učestvovalo je 7 takmičara, u kategoriji srednjih traktora učestvovalo je 13 takmičara, u kategoriji teških traktora učestvovala su 4 takmičara. Topao dan i izuzetno suva zemlja nisu sprečili takmičare da kvalitetno i brzo obave sve zadatake u predviđenom vremenu. Snaga traktora kretala se od 39 ks do 160 ks, od modela bili su zastupljeni IMT 539, MTZ 82, YTOO, New Holand, John Deere. Plugovi su bili raznih tipova i od različitih proizvođača, pa je sem takmičenja događaj imao i izložbeni karakter. Bilo je tu i novih i starih mašina, kao i takmičara, pa je vredno pomenuti da je najstariji takmicar ´29-o godište, a najmlađi takmičar ´98-o godište.\nPo obavljenom oranju, videlo se da komisiji neće biti nimalo lako da proglasi pobednike. Članovi žirija za kategoriju lakih traktora bili su: dr Ondrej Donjičan, dipl. inž. Slavko Kaurin, dipl. inž. Milan Kosovac, za kategoriju srednjih traktora: prof. dr Janoš Berenji, dipl. inž. Dušan Pecelj, dipl. inž. Vladimir Rankov, za kategoriju teških traktora: dipl. Inž. Olivera Rankov, dipl. inž. Slobodan Radić, dipl. inž. Ilija Gagić.\nU kategoriji lakih traktora prvo mesto pripalo je Kovačević Brani iz Srbobrana, drugo Hulala Tiboru iz Srbobrana, treće Molnar Tiboru takođe iz Srbobrana.\nU kategorija srednjih traktora prvo mesto pripalo je Atanasijević Saši izTurije, drugo Čobanski Milivoju iz Vrbasa, treće Pastor Gezi iz Temerina.\nU kategoriji teških traktora prvo mesto pripalo je Ceh Zoltanu iz Bačkog Gradišta, drugo Miroslavu Tutorovu iz Srbobrana, treće Lukač Janošu takođe iz Srbobrana.Takmičari, kao i svi učesnici takmičenja, nagrađeni su vrednim nagradama. Institut za ratarstvo i povrtarstvo iz Novog Sada darivao je pobednike sa po 150 kg NS sorti semenske pšenice za svakog pobednika iz 3 kategorije takmičenja (laki, srednji i teški traktori). NS seme uvek je bilo i biće uz poljoprivredne proizvođače, što se dalo zaključiti i iz ove manifestacijie.\nČestitamo opštini Srbobran što je ovako dobro organizovala ovu 13. Srbobransku brazdu, u želji da joj četrnaesta brazda bude još uspešnija.\nOva priča ne bi bila potpuna da ne pomenemo imena nekih entuzijasta bez kojih ova menifestacija ne bi ovako izgledala a to su: Đorđe Debeljački, Maja Kolundžić, Vladimir Rankov i drugi.\nProgram je završen zabavnim igrama za publiku i goste: trke s drvenim kolicima „tragače“ natovarene balama slame, trke s paorskim kolima „taljigama“ koja su gurale ekipe od po šest članova. Za decu je upriličeno takmičenje u kanti s mutnom vodom i zavrtanje šrafa i matice. Iako je ove godine prisustvovalo nešto manje takmičara nego prošle godine, takmičenje se može oceniti visokom ocenom.\nNS seme » Srbobranska brazda 2012. godine


Osnovana podružnica HKZ MI na Mertojaku\nSubota, 13. prosinca 2008.\tpiše Administrator\nHrvatski katolički zbor MI osnovao je svoju podružnicu na Mertojaku u Splitu u subotu 13. prosinca u crkvi Sv. Josipa. Tom je prigodom izabrano vodstvo zajednice koja će na početku imati oko 40 mladih. Tako je za predsjednika izabran Božo Milanović, za potpredsjednika Ranko Vitas, tajnica je Jelena Čaljkušić a rizničarka Luce Buljan, kojoj je to ujedno i lijep dar za imendan. Duhovnik novoosnovane zajednice na Mertojaku je župnik don Vjenceslav Kujundžić, koji je sve to i inicirao.


Opremimo vrtić u Rumenci EKO ostrvom za reciklažu otpada | Donacije.rs\nU Srbiji, samo 6-7% otpada bude reciklirano.\nKada se kontejneri napune, naše vozilo dolazi i preuzima prikupljeni otpad koji potop separišemo po vrstama i isporučujemo nadležnoj reciklerskoj kući. Za nadoknadu koju dobijemo za otpad, deci kupujemo i odnosimo sportske rekvizite u dogovoru sa osobljem škole.\nNa ovaj način, projekat posle nekoliko meseci postaje samoodrživ. Deca recikliraju, opremaju svoju školu, čuvaju prirodu i svi zajedno širimo priču o važnosti reciklaže!\nVeć smo postavili EKO ostrva u osnovnoj školi Jovan Dučić u Petrovaradinu, Jovan Jovanović Zmaj u Sremskoj Kamenici, osnovnoj školi Jovan Grčić Milenko u Beočinu i Lazinoj gimnaziji u Novom Sadu.\nSledeći objekat koji želimo da ozelenimo je vrtić u Rumenci.\nPotrebna nam je mala količina novca za opremanje jedne škole ili vrtića EKO ostrvom. Interesovanje za naš projekat je veliko, ali nam je za uključivanje svake nove ustanove u projekat potrebno 60,000 RSD za troškove edukacije i izrade kontejnera. Nakon toga, svaki projekat ima svoj život i dalje benefite u zavisnosti od angažovanosti osoblja i dece i omladine u čijoj školi ga postavimo.\nOBEĆANJE ISPUNJENO !\nUdruženje građana "Komšija - Petrovaradin" u saradnji sa platformom "Donacije.rs" prikupili potrebna sredstva i\nuredili EKO OSTRVO u vrtiću VESELI PATULJCI u Rumenci... Primopredaju ulepšala dečija pesnikinja Gordana Jović, čitajući dečije pesmice i deleći knjige deci.\ndonirano od 21 donatora za 59 dana\nTo je 103% od cilja od 60.000 RSD\nCiljana suma je premašena za 1.600 RSD\nCaffe Napoli Rumenka900,00 RSD\nNovosađani za Rumenku 2.000,00 RSD\nAkcija "Recikliram i pomažem" 6.000,00 RSD\nBaby Exit prilozi 11.800,00 RSD\nRumenčani za vrtić 4.600,00 RSD\nZdravko Jakovljevic700,00 RSD\nMeštani Rumenke 1.000,00 RSD\nPorodica Šolajić 2.000,00 RSD\nDrazen Nikolic500,00 RSD\nBojan Jorgic500,00 RSD\nSinisa Trifkovic500,00 RSD\nSlobodan Djokic500,00 RSD\nPAPIR SERVIS FHB 3.100,00 RSD\nJasmina Lolin1.000,00 RSD\nGoran Jovicic500,00 RSD\n30.03.2018 - 29.05.2018 (59 dana)\nOrganizacija: Udruženje gradjana "Komšija - Petrovaradin" Website: http://nebacajrecikliraj.blogspot.rs/ Kontakt:\nUdruženje građana "KOMŠIJA - PETROVARADIN" 14 godina brine o deci i prirodi. Pomagali smo i pomažemo decu kojoj je pomoć potrebna kao i ustanove koje brinu o deci (Dečije selo Sr. Kamenica, Sigurna dečija kuća NS...). Organizujemo ili učestvujemo u različitim humanitarnim akcijama. Brinemo o prirodnom okruženju tako što: Edukujemo građane, prvenstveno decu i omladinu. Postavljamo odgovarajuće kontejnere po predškolskim i školskim ustanovama kao i firmama. Prikupljeni otpad predajemo na reciklažu. Po prijavi sugrađana uklanjamo divlje deponije iz prirode.


Studenti medicine već godinu bez prakse | Banja Luka 24 sata\nHome Vijesti Studenti medicine već godinu bez prakse\nTUZLA – Studenti Medicinskog fakulteta u Tuzli okupili su se danas ispred Univerziteta u Tuzli zbog toga što već godinu dana nemaju praktičnu nastavu u zdravstvenim ustanovama, koja je prekinuta početkom pandemije virusa korona. Okupljenim studentima obratila se i rektorica Univerziteta Nermina Hadžigrahić te obećala da će razgovarati sa nadležnima kako bi ovaj problem što prije bio riješen.\nIzmeđu ostalog, na studentskim transparentima pisalo je: “Čuvajte svoje zdravlje kao što nadležni čuvaju zdravstvene ustanove od budućih ljekara.” Studenti podsjećaju da im je pravo na praktičnu nastavu zagarantovano Zakonom o visokom obrazovanju FBiH.\n“Jednostavno nas smatraju kolateralnom štetom i ponašaju se kao da smo ‘zadnja rupa na svirali’, a ne buduće kolege, da ne govorimo o tome da će kolege sa šeste godine za nekoliko mjeseci biti ljekari koji će odgovarati za tuđi život, bez prakse, zahvaljujući našim uvaženim profesorima koji su dio Kriznog štaba”, rekla je Alisa Dedić, predsjednica Studentskog vijeća Medicinskog fakulteta u Tuzli.\nStudenti traže da se promijeni odluka o broju prisutnih u zatvorenom prostoru, gdje postoje prostorni kapaciteti za realizaciju takvog zahtjeva, 50 studenata u prostoriji, poštujući epidemiološke mjere.\nIz UKC Tuzla tvrde da je problem prostor, kojeg nema dovoljno da bi odvojili kovid bolnicu od prostor za studente.\nPosebno ističu činjenicu da su više od 30% kapaciteta morali odvojiti za kovid pacijente.\n“Izvršit ćemo analizu i vidjeti kakve korake možemo preduzeti da praktični dio nastave ide i da oni mogu boraviti u prostorijama UKC-a. Do sada iz razumljivih razloga to nije bilo moguće. Ja, kao i direktor UKC-a i kao nastavnik na Medicinskom fakultetu, bio bih sretan da mi ljetni semestar otpočnemo na normalniji način”, rekao je Vahid Jusufović, direktor UKC Tuzla.\nSa Medicinskog fakulteta podsjetili su da se praktična nastava za buduće doktore održava u nekim drugim gradovima, primjera radi, u Sarajevu.\n“Mi opet sa Fakulteta molimo da direktori javnih ustanova koji su članovi Kriznog stožera izvrše određene izmjene i apeliraju da se studentima dozvoli obavljanje kliničkog staža”, poručila je Selmira Brkić, dekanesa Medicinskog fakulteta Univerziteta u Tuzli.\nUkoliko se ništa ne riješi, studenti prijete velikim protestima početkom marta.\nBregu: Futourismo je nova nada da se pomogne regionu i oporavi...