Pomoć | Steam Shop Srbija\nDobrodošli u centar za pomoć\nOvde možete potražiti odgovore na najčešće postavljena pitanja\nUkoliko naručujete prvi put na SteamShopSrbija, registraciju vršite dok pravite prvu narudžbinu i tada birate password koji ćete kasnije koristiti kako biste se ulogovali i kupovali opet.\nUkoliko ste već naručivali kod nas ili želite da preuzmete kodove, dovoljno je da se ulogujete u svoj SteamShopSrbija nalog.\nKako uplatiti novac iz Srbije?\nNačin uplate za narudžbine iz Srbije je:\nUplatnicom, u bilo kojoj pošti, banci, menjačnici i platnom prometu ili elektronski putem eBankinga ili mBankinga\nUkoliko plaćate putem internet bankarstva umesto 189 šifre za plaćanje, unosite 289.\nPolje “model” ostaje prazno i polje “poziv na broj” ostaje prazno.\nDok u polje “svrha uplate” upisujete “Informaciona usluga” i broj svoje narudžbine.\nBroj računa (Halkbank): 155-74559-15\nBroj računa (OTP banka): 325-9500500621759-35\nPrimer popunjene uplatnice dobijate prikazan nakon napravljene narudžbine i putem e-maila nakon narudžbine.\nKako da naručim Igru ili Steam Wallet?\nNaručivanje traje samo minut i vrlo je jednostavno. Potrebno je samo da pratite sledeće korake:\nIzaberite proizvod/e koji/e želite tako što ćete dodati u korpu\nKada kliknete Dodaj u korpu, automatski dolazite u svoju korpu gde možete pregledati proizvode koje želite da naručite\nKlikom na nastavi dalje dolazite na stranicu za Naručivanje gde unosite svoje podatke (kako bi mi znali da ste Vi izvršili uplatu)\nKlikom na Naruči naručivanje se uspešno završava, dobijate SMS poruku da je narudžbina uspela, dobijate sliku uplatnice, takođe sve informacije za uplatu su stigle i na Vaš email\nImate 72 časa da izvršite uplatu, kada uplata bude evidentirana automatski dobijate SMS obaveštenje da je narudžbina gotova i aktivirate svoje kodove.\nUkoliko je potrebna dodatna pomoć, stojimo Vam na raspolaganju.\nGde i kako dobijam svoje kodove?\nKada budete dobili SMS obaveštenje da je narudžbina gotova (da je uplata proknjižena), automatski ćete dobiti kodove.\nVaši kodovi/ključevi se isporučuju na dva mesta:\nKada ste ulogovani, Moj nalog > Narudžbine > #broj-narudžbine\nVaši ključevi se NE isporučuju na kućnu adresu!\nVaši ključevi se NE isporučuju na SMS!\nZašto kupiti igre preko SteamShopSrbija.com?\nBrzo i jednostavno dobijate i aktivirate igru.\n100% sigurno i provereno možete poručiti putem sajta ili putem e-mail-a, sms-a ili telefona.\nCene su mnogo manje nego na Steam, Origin ili uPlay platformi!\nJednostavno plaćanje, putem e-bankarstva, u najbližoj pošti ili banci. Čak možete plaćati i platnim karticama imali PayPal nalog ili ne.\nImate mogućnost da na svakih 3000 RSD dobijete ključ iznenađenja potpuno BESPLATNO!\nBrza i dostupna podrška ukoliko Vam je potrebna bilo kakva pomoć.\nVeliki izbor kvalitetnih i popularnih igara koje se dodaju svakodnevno.\nSteam Wallet Kodovi su unapred provereni, tako da je svaki vid zloupotrebe onemogućen.\nZašto je potrebno da unosim svoje lične podatke?\nKada vršite narudžbinu prvi put, unosićete svoje liče podatke:\nMožete biti sigurni da uz SSL sertifikat koji poseduje sajt SteamShopSrbija.com, Vašim podacima neće moći da pristupe treće strane (hakeri, napadači i sl.).\nPodaci koje nam ostavljate su višestruko zaštićeni, te nemate brigu o svojoj privatnosti. Podatke koje ostavite koristimo isključivo za sprovođenje narudžbine (Ime, prezime, adresa, mesto – identifikacija Vaše uplate, Broj mobilnog telefona – SMS obaveštenje o narudžbini ili telefonsko potvrđivanje narudžbine, kao i Email adresa – na koju dobijate svoje kodove i statuse narudžbine).\nPri naručivanju – ne unosite lozinku svog Steam naloga, već ŽELJENU lozinku SteamShopSrbija naloga (gde ćete kasnije pristupiti za preuzimanje kodova i pravljenje novih narudžbina).\nKoliko je vremena potrebno da dobijem kod/ove?\nObaveštenje o statusu narudžbine dobijate putem SMS-a na broj koji ste uneli pri naručivanju. Dobijate dva SMS-a: kada je narudžbina primljena i kada je narudžbina gotova (kada je kod poslat na Vašu e-mail adresu i kada se nalazi na stranici: Moj nalog > Narudžbine).\nKod/ove (serijski/e broj/eve) dobijate u roku od 15 minuta pa do 3h od momenta uplate. Ukoliko ste platili putem uplatnice (naloga za uplatu), kod će Vam biti isporučen istog radnog dana ako je uplata izvršena pre 16.00 časova, ukoliko je uplata izvršena posle 16.00 časova isporuka ključa će biti narednog radnog dana. Ukoliko ste platili putem PostNet-a, kod dobijate u roku od par do 24 časa od momenta uplate.\nDužina isporuke koda na Vašu e-mail adresu varira u zavisnosti od izabranog načina uplate, mesta uplate (pošta, banka, menjačnica, platni promet), kliring sistema, zauzetosti i količine narudžbina.\nPreporučen način za uplatu je putem uplatnice u pošti.\nNisam dobio/la email, šta se dešava?\nMože se desiti da je e-mail koji ste dobili od sajta otišao u Spam ili Junk folder. Proverite Spam ili Junk foldere.\nUkoliko ste dobili SMS da je narudžbina završena, a niste dobili e-mail čak ni u Spam/Junk folder, onda Vaš/e kod/ove možete pronaći na Vašem SteamShopSrbija nalogu.\nŠta znači status narudžbine "Uplata evidentirana"?\nKada napravite narudžbinu i izvršite uplatu, ukoliko postoji neki zastoj ili usporenje u kompletiranju narudžbina, možete videti status narudžbine “Uplata evidentirana” što znači da je Vaša uplata pristigla, ali je neophodno još malo Vašeg strpljenja kako bi narudžbina bila završena i kȏd poslat na Vaš email.\nOčekujte da Vaša narudžbina bude uspešno završena u roku od 12-24 sata.\nKako da aktivirate Vašu Steam igru?\n1. Ukoliko nemate Steam, preuzmite putem http://store.steampowered.com/about/\n2. Kliknite na “Install Steam”\n3. Kada se platforma pokrenula, ulogujte se sa Vašim username / password (ukoliko nemate, kreirajte).\n4. Kada se ulogujte, klinite na “+ Add a game” u dnu levog ugla (Ili koristite “Games” tab u glavnom meniju).\n5. Izaberite “Activate a game on Steam…”\n6. Pitaće Vas da li se slažete sa “Steam subscriber agreement”. Kliknite da se slažete.\n7. Zatražiće Vam aktivacioni kod koji ste dobili preko SteamShopSrbija.\n8. Steam će da proveri Vaš kod u par trenutaka.\n9. Igra će biti vidljiva u Vašoj biblioteci (Library).\n10. Klinite na željenu igru kako biste je preuzeli.\nUkoliko Vam je i dalje potrebna pomoć pri aktivaciji, ne ustručavajte se da nas kontaktirate.\nKako da aktivirate Steam Wallet kod?\nKako da aktivirate Vašu Origin igru?\nUkoliko Vam je potrebna pomoć, slobodno kontaktirajte live chat podršku.\nKako da saznam region na kojem je moj XBOX nalog registrovan?\nUlogujte se u svoju Xbox One konzolu.\nPritisnite Xbox dugme da otvorite vodič.\nIzaberite Settings > All Settings > System > Language & location\nKoju XBOX pretplatu da izaberem?\nProdajemo originalne kodove za XBOX Live Gold, XBOX Game Pass i XBOX EA Access pretplate. Ukoliko ste zbunjeni ili niste sigurni oko odabira pravog proizvoda – pratite sledeće kratko uputstvo kako biste izabrali najbolju opciju za Vas.\nXBOX Live Gold Membership – 1 Mesec\nXBOX Live Gold Membership – 3 Meseca\nXBOX Live Gold Membership – 12 Meseci\nXBOX Game Pass – 3 Meseca\nXBOX Game Pass Ultimate – 3 Meseca\nXBOX EA Access (1 i 12 Meseci)\nXBOX Live Gold omogućava da igrate igre online – multiplayer, takođe svakog meseca dobijate par igara besplatno; XBOX Game Pass omogućava pristup svim najpopularnijim igrama (preko 400 igara – pogledaj listu uključenih igara u XBOX Game Pass pretplatu). XBOX Game Pass Ultimate Vam daje i XBOX Live Gold i XBOX Game Pass za konzolu i za PC.\nUkoliko do sada niste nikada aktivirali XBOX Game Pass na svom nalogu, onda je standardni XBOX Game Pass za Vas.\nAko ste ranije imali aktiviran XBOX Game Pass na svom nalogu, onda Vam je neophodan XBOX Game Pass Ultimate.\nNapomena: Da biste igrali igre u multiplayer-u dok imate aktivan XBOX Game Pass, uslov za online igranje jeste već aktiviran XBOX Live Gold (koji morate kupiti posebno).\nZa dodatna pitanja ili probleme nas kontaktirajte.\nKako da dodate Apex Coins na Vaš nalog?\n1. Uključite Origin i ulogujte se u svoj nalog.\n2. Kliknite na Origin u gornjem levom uglu Origin prozora, a zatim u padajućem meniju kliknite na “Redeem Product Code…“.\n3. Unesite kod koji ste dobili i uživajte.\nKako da povežete Vašu konzolu sa Epic Games nalogom i aktivirate V-Bucks?\n1. Pokrenite Fortnite na vašoj konzoli.\n2. Kliknite na LINK AN ACCOUNT.\n3. Ukucajte kod koji ste dobili na ovom sajtu koristeći Vaš telefon ili računar.\n4. Kliknite na CONTINUE.\n5. Prijavite se na svoj Epic Games nalog.\n6. Iskočiće Vam poruka da je Vaš nalog uspešno aktiviran.\nKako da ocenim proizvod koji sam kupio?\nRecenziju možete ostaviti tek nakon što kupite određenu igru/proizvod. Kada se porudžbina završi biće Vam omogućeno da ostavite Vašu ocenu i komentar javno. Ukoliko ne ostavite komentar u prvih 7 dana nakon narudžbine, biće Vam poslata pozivnica sa linkom na e-mail. Imaćete mogućnost da sakrijete svoj identitet i izaberete da se umesto Vašeg imena prikaže “Anonimno” ukoliko komentar ostavljate putem linka koji je poslat u pozivnici. Svaki pozitivan komentar i ocena nam znače, kako nama, tako i budućim kupcima, tako da Vam se unapred zahvaljujemo!\nKako da postavim svoj avatar na recenziji?\nUkoliko niste prethodno postavili svoj avatar, prikazivaće se podrazumevan sivi avatar. Avatari se pojavljuju na dva mesta: na recenzijama koje ostavljate i na stranici “Moj nalog”. Avatari se automatski prikazuju sa platforme Gravatar, ukoliko želite da postavite svoj avatar potrebno je da posetite Gravatar.com.\nDa li mogu naručiti igru koja nije u ponudi?\nMožete. Potrebno je samo da konktaktirate administraciju.\nDa li mogu da zarađujem preko SteamShopSrbija.com?\nDa, možete. Potrebno je da kontakirate korisničku podršku radi detalja.\nNa koji način mogu da kontaktiram administraciju?\nPostoji više načina kontaktiranja adminstracije:\nPutem uživo četa (live chat-a)\nPutem SMS-a, Viber-a ili poziva na 0614455259 ili\nSMS/Viber na 0677171100


Pravda -privatne države- Navodna tuča u parlamentu Foče a uhapšeni i zatvoreni samo odbornici opozicije? | Infomedia Balkan\nHronika | 05.Mar.2022 - 13:21 h\nPravda -privatne države- Navodna tuča u parlamentu Foče a uhapšeni i zatvoreni samo odbornici opozicije?\nDa živimo u totalitarnom društvu i sistemu, u kome se krše osnovna ljudska i politička prava građanima i opozicionim političarima, pokazuju i dešavanja u Foči. Lokalna policija je uhapsila dva odbornika opozicionog SDS-a Ognjena Bodirogu i Miodraga Kostića, zbog incidenta koji je imao sa odbornikom vladajućeg SNSD-a.\nNe podržavam bilo kakvo nasilje i upotrebu sile, ne znam kakav se juče incident dogodio na sjednici Skupštine opštine Foča, ali je nedopustivo da policija hapsi i drži u pritvoru opozicione odbornike tokom zasjedanja lokalnog parlamenta. Skupština je mjesto za dijalog vlasti i opozicije, nekad bude napetija atmosfera i burnija rasprava, ali nije dozvoljeno da policija interveniše nakon sitnih čarki i hapsi odbornike u Skupštini.\nZemlja se raspada zbog kriminala i haosa i nažalost niko se ne hapsi i ne drži u pritvoru, a snaga lažne pravne države i zakona pokazuje se na odbornicima opozicije. Pravda ne smije biti selektivna i zakon mora biti jednak za sve!\nOčekujem da čelni ljudi Policijske uprave Foča odgovore javnosti šta se to dešavalo na sjednici Skupštine opštine Foča, kakav se incident dogodio, te zašto su uhapsili i skoro 20 sati držali u pritvoru dvojicu opozicionih odbornika?


Prikazan najnoviji trejler za Vampire: The Masquerade - Bloodlines 2 - PLAY!\nPored fantastičnih najava novih igara na nedavno održanoj Inside Xbox prezentaciji kompanije Microsoft, fanovi Vampire The Masquerade serijala su imali prilike da pogledaju najnoviji trejler za Bloodlines 2.\nTrejler počinje dosta kriptično, sa zlosutnom atmoferom, i muzikom koja poziva na ples, ali ne na onaj klasični. Trejler odlično prikazuje napetu atmosferu koja nas očekuje kada se Bloodlines 2 bude pojavio, ali ne držite dah pošto datum izlaska ovom prilikom nije otkriven.\nBloodlines 2 vodi fiktivni Sijetl, gradić prepun privlačnih poroka ali i opasnosti. Ovaj trejler ne prikazuje gejmplej, ali će igra biti ispunjena next-gen vizualima i tehnologijom, pošto će izaći za Xbox Series X, što je i logičan sled događaja\nRelated Items:Bloodlines 2, Inside Xbox, next-gen, trailer, trejler, Vampire: The Masquerade - Bloodlines 2, Xbox, Xbox Series X


Novi magazin: Milan Antonijević o prvim potezima nove vladajuće većine (02.08.2012.)\nNeka se spremi sledeći\nPipava raspodela ministarskih fotelja nije omela novu vladajuću većinu da se bavi i modifikacijom predizbornih obećanja koja smanjenje državnih rashoda poistovećuje sa čišćenjem državne uprave od ostataka bivše vlasti i kontrolom svih "imalaca javnih ovlašćenja", kako to eufemistički piše u netom usvojenim dopunama Zakona o Vladi.\nUprkos protivljenju parlamentarne opozicije, stručne javnosti i civilnog sektora, dopune Zakona o Vladi i Zakona o ministarstvima ostavile su širok prostor za različito tumačenje namera nove vlasti - od nesumnjivo potrebnog poboljšanja rada i efikasnosti uprave do vulgarne politizacije i revanšizma. U prilog tome ide nesumnjivo medijski najatraktivnije smenjivanje guvernera Narodne banke Srbije (NBS) Dejana Šoškića, dogovoreno pre skupštinskog priznanja Dragana Markovića Palme da će gospođa (Jorgovanka Tabaković) koja ga nasledi biti bolja.\nPrvi potezi novooformljene skupštinske većine predstavljaju loš pokazatelj jer je očigledno da nova vlada ima nameru da vodi politiku diskontinuiteta, ne samo sa prošlom vladom nego i sa nezavisnim institucijama, smatra Milan Antonijević iz YUKOM-a.\n"Narodna banka Srbije trebalo bi da ima nezavisnu poziciju i ugrožavanje takvog statusa opasan je presedan, Šoškićevo smenjivanje bilo je na dnevnom redu i pre dogovora o formiranju Vlade, a to nije samo loš signal za vladavinu prava nego i za finansijsko tržište. Ukoliko Srbija bude finansijski narušena, na udaru će prvi biti ljudska prava i slobode", kaže Antonijević za Novi magazin.\nOcena rada službenika u ministarstvima i izgledni otkazi, dodaje on, razoriće kapacitet ministarstava: "Stručni ljudi trebalo bi da ostanu na svojim pozicijama. Smenjivanjem će biti ugrožene strategije, akcioni planovi i neki važni strategijski planovi. Posebno će biti ugroženo Ministarstvo pravde, koje je u fokusu dešavanja odlukama Ustavnog suda Srbije. Mnogo pravnih odluka i procesnih akata biće uništeno. Pravosuđe je opasno polje za igrarije ukoliko svakih nekoliko godina u njemu imamo zaokret. Stvara se jedan nesiguran sistem, rastrojen u odlučujućim momentima", kaže Antonijević.\nIako se pribojava prevelike kontrole izvršne vlasti nad ostalima, Antonijević se nada da će nova skupštinska većina umeti da oceni rad ljudi na najodgovornijim pozicijama nezavisnih institucija i neće uticati na njihov izvor.\n"Očekujemo izbor ombudsmana. Mi ne zastupamo određena personalna rešenja, nemamo našeg kandidata, bitno je samo da na čelo nezavisnih institucija dodu osobe sa ličnim integritetom i zaslugama na polju kojim se bave", kaže Antonijević.\nRatko Femić, Đorđe Odavić


Lužički Srbi - Forum\nForum » Obrazovanje » Istorija » Lužički Srbi\nDatum: Sreda, 13/Jul/2016, 18:13 | Post # 1\nLužički SrbiLužički Srbi (glsrp. Serbja; dlsrp. Serby; nem. Sorben) poznati i kao Lužičani ili Vendi, dok su kodbalkanskih Srba poznati kao Severni Srbi,stari su zapadnoslovenski narod, koji živi u istočnom deluNemačke, pokrajine Saksonija i Brandenburg, u kraju koji je poznat kao Lužica.Govore dva slična jezika: gornjolužičkosrpski (pod uticajem češkog jezika) i donjolužičkosrpski (pod uticajem poljskog jezika). Oba jezika spadaju u slovensku grupu indoevropske porodice jezika. Lužičkih Srba ukupno ima oko 60.000, a po veroispovesti su većinom protestanti, a manjim delom katolici.\nLužički Srbi naseljavaju područje jugoistočno od Berlina prema poljskoj i češkoj granici, sve do Drezdena. Područje naseljeno Lužičkim Srbima se deli na dve geografske oblasti, koje su u svom istorijskom životu bile najvećim delom razdvojene, a samim tim su živele i razvijale se pod različitim političkim i društvenim uslovima. To su Gornja Lužica i Donja Lužica, od kojih je prva bila u sastavu Saksonije i u nešto boljim društveno-političkim uslovima nego Donja Lužica, koja se nalazila u sastavu Pruske.Kulturno središte Gornje Lužice je Budišin (nem. Bautzen—Baucen), a Donje Lužice Kočebuz (nem. Cottbus—Kotpus). U administrativnom smislu, Gornja Lužica je danas deo nemačke pokrajine Saksonije, dok je Donja Lužica deo pokrajine Brandenburg.Sa njihovih prvobitnih naseobina Lužički Srbi su nasilno saterani u prostor između Labe i kapija Berlina, između Budišina i Kočebuza, nekad močvarno i pusto zemljište, koje su oni većim delom pretvorili u urban kraj.KulturaLužičkosrpske devojke 1950.Lužičkosrpsko stanovništvo je izmešano sa nemačkim življem. Bez obzira na viševekovnu germanizaciju Lužički Srbi su u duhovnoj i materijalnoj kulturi sačuvali brojne slovenske elemente. Zanimljive su trodelne kuće, ušorena i raštrkana sela, ženska narodna nošnja, što se sve bitno razlikuje od susednog i sa njima pomešanog nemačkog stanovništva. Razlikuje se u po nečemu od nemačkog i svadbeni ceremonijal. Narodno usmeno stvaralaštvo bogato je izrekama, poslovicama, pesmama i pričama. Očuvani su i stari muzički instrumenti.JezikSaobraćajne oznake u lužičkosrpskom i nemačkom jeziku.Lužički Srbi govore dva slična jezika: gornjolužičkosrpski i donjolužičkosrpski. Oba jezika spadaju u lužičkosrpsku podgrupu zapadnoslovenskih jezika. Do Drugog svetskog rata Lužički Srbi su pisali goticom i latinicom, a danas pišu samo latinicom.ImeLužički Srbi sebe nazivaju Srbima: Serbja, Serb, Serbowka, dok Srbe sa Balkana nazivaju Južnim Srbima: Južni Serbja.IstorijaLužički Srbi su sve što je ostalo kroz vekove od brojnih polapskih slovenskih plemena koja su se tokom seobe naroda od 2. do 4. veka naselila na granici Rimskog carstva kao miran zemljoradnički i stočarski narod. Najznačajnija polapska slovenska plemena bila su: Polapski Srbi (čiji su deo bili Lužički Srbi), Ljutići i Bodrići. U okviru ove tri velike grupacije nalazila su se manja plemena, kao što su: Milčani, Glomačani, Studorani, Nišani, Prekopjenci, Dolenčani, Rujini (Rujini), Drevljani, Glinjani i druga.Oko 500. godine srpska plemena su predstavljala samostalnu političko-vojnu celinu, sa svojim županima i vojvodama, koji bi se pred opasnostima i ratovima na kraće vreme ujedinjavali, a posle opet ostajali razdvojeni sve do pojave Germana i njihovih osvajačkih pohoda.ervan-sr.png">Dervanova Srbija, 7. vekU 7. veku župan Dervan, dux ex gente Surbiorum, prišao je Samovoj državi. Smatra se da je jedan od sinova župana Dervana poveo deo Srba na Balkan 626. godine.U 8. i 9. veku došlo je do spajanja nekih lužičkosrpskih plemena u cilju odbrane, ali posle završetka borbi ili pogibije župana (nekima se znaju i imena, kao Miliduh, Dragovit) ona bi se ponovo razdvojila i tako razjedinjena, ne stigavši ni da formiraju svoju državu, padala su jedno za drugim kao plen franačkih igermanskih feudalaca u njihovom napredovanju na istok.Pa ipak, ovaj miran narod srčano je i uporno branio svoju zemlju i slobodu i zadavao velike brige osvajačima. Tako neki istoričari tumače da je pleme Ljutići svoje ime dobilo zato što su pripadnici ovog plemena bili ljuti borci i zadavali neprijatelju strah. Tako su na primer osvajači predviđali da će borba oko srpske tvrđave Gane biti laka i završiti se za dva dana, a ona je trajala čitavih dvadeset dana. Na njenom mestu osvajači su podigli grad Majsen, koji im je poslužio kao baza za nove napade i put za dalju nemačku ekspanziju.Karlo Veliki je 805. godine, da bi što efikasnije onemogućio odbranu Srba, ustanovio Limes Sorabicus, pojas u kome se oružje nije smelo prodavati Srbima. Ovaj limes nije predstavljao etničku granicu. Osvajači su svojim vojnicima dozvoljavali kao nagradu da posle vojnih pobeda mogu pljačkati, paliti i ubijati sve odrasle, a ostale odvoditi u ropstvo, a često ih i prodavati kao roblje. Tako su se završavali svi porazi Srba u bitkama za slobodu, njihovi ustanci i bune, kojih je, bilo ko da je njima vladao, kroz vekove bivalo mnogo. Naročitom okrutnošću istakao se grof Gero, koji je na svirep i ponižavajući način posekao svih sedamdeset zarobljenih lokalnih župana.Rekonstrukcija srpskog grada Raduš, u donjoj Lužici.Da Lužički Srbi nisu bili baš lak plen svedoči i naredba Karla Velikog iz 807. godine, u kojoj se kaže: ako nas napadnu Česi, treba u borbu da stupi trećina vojske, a ako napadnu Srbi, onda sva vojska. Čitava dva veka trajala je nemačka feudalna ekspanzija, ali razjedinjena plemena padala su u ropstvo posle teških i krvavih borbi, tako da su u 10. veku pokoreni najpre Lužičani, zatim Milčani, a do kraja veka bila je osvojena cela lužičkosrpska zemlja.Istorija Lužičkih Srba je tragična i komplikovana, tako da se može postaviti i pitanje kako su opstali, kako su se uopšte održali. Oni su veoma često menjali gospodare, koji su ih ponekad poklanjali za ratno savezništvo, razmenjivali, prodavali, davali u miraz kćerima, a narod je bivao desetkovan i teško trpeo. Posle povlačenja vojske ostajala su popaljena i opljačkana naselja, preostalo stanovništvo umiralo je od gladi i kuge, tako da se dešavalo da nije ostajalo ni žive duše u nizu sela. Od 12. veka osvajači su počeli bezobzirnu kolonizaciju, dajući pritom kolonistima veća prava i povlastice. U početku su se doseljenici kao manjina slavizirali, ali kako je vlast to sistematski činila, a činila je to i crkva, stvarana je nejednakost i mržnja među njima. Do 16. veka Srbi su imali neka svoja prava: svoje župane, neku vrstu sudija, svoje zastupnike pri zemaljskom sudu.Kao i ostali Sloveni, i Lužički Srbi su u početku bili mnogobošci i imali su svoje glavne bogove kao Svaroga, Živu, Peruna, kao i druge manje značajne. Za vreme zajednice sa Velikomoravskom kneževinom među njima su širili hrišćanstvo učenici Ćirila i Metodija, ali je uticaj nemačkihmisionara bio jači, često bezobziran i grub, jer su Srbi svoju veru i svoje bogove branili isto tako uporno kao i svoju zemlju. Verski misionari morali su u početku propovedati na srpskom, pošto narod nije znao tuđ jezik, pa je stoga car Oton I u Magdeburgu osnovao školu za buduće misionare gde se morao učiti i srpski jezik. Zbog velikog otpora biskupi su nagovarali Nemce da se naseljavaju među ove pagane jer je, govorili su, njihova zemlja bogata. Osnovani su mnogi manastiri, koji su često bili i rasadnici germanizacije.Jedno vreme Lužica je potpadala pod vlast Poljske i Češke, ali to nije imalo nikakvog značaja za život ovog naroda, jer su svi feudalci štitili samo svoje interese. Tako je, na primer, poljski kralj Mješko II Pjastović 1030. godine uništio 100 srpskih sela za odmazdu. Srbima je bilo zabranjeno da se naseljavaju u gradove, a samo izuzetno su se mogli naseliti u podgrađa i predgrađa, gde im se dozvoljavalo da budu suknari, tesari ili ribari, ali bez prava, ili su, sa izuzetkom, mogli da stupaju u esnafe. Prvi dokument pisan na lužičkosrpskom jeziku jeste tekst zakletve iz 16. veka koja se polagala pri stupanju u esnaf.Godine 1400. došlo je do pobune budišinskih zanatlija, koje je predvodio Srbin, suknar Petar Pruzlica. Pobunjenici su isterali predsednika opštine, preuzeli vlast i zauzeli skladište municije, ali je bunu ugušio češki kralj Vaclav IV uz pomoć plemstva; vođe je osudio na smrt, a porodice proterao iz zemlje. Kada su kasnije husiti opsedali Budišin da bi ga zauzeli, Srbin, pastir iz obližnjeg sela, Petar iz Pšešica hteo je da im pomogne da uđu u grad, ali je uhvaćen i kao izdajnik isečen načetvoro. Njegova glava uklesana je za opomenu iznad ulaza u groblje zvano Miklavšk, gde su sahranjeni najznačajniji predstavnici Srba iz Budišina.Takvi događaji su u istoriji Lužičkih Srba trajali vekovima, ali je u tim tragičnim, teškim i sudbonosnim vremenima takođe bilo i drugačijih primera.U doba humanizma istaklo se nekoliko njih od ono malo srpske inteligencije koja je ipak svojom učenošću imponovala i vremenu i narodu kome je pripadala. Kašpor Peucerus, koji se javno izjašnjavao kao Srbin, zbog naprednih ideja je osuđen na 11 godina robije. Uspešno se bavio matematikom,astronomijom, medicinom, filozofijom i napisao je hroniku grada Budišina. Jan Rak (Ragnus) bio je profesor u Virtembergu, pesnik i pisac, Jan Bogas (Bokasius) doktor filozofije i pesnik. Jan Solfa lekar i pisac medicinskih knjiga. Drugi su sticali zvanja magistara, doktora teologije i zauzimali visoke položaje kao dekani i rektori teoloških škola u Nemačkoj, Poljskoj i Češkoj.Reformacija, koja je u sebi, pored političkih, sadržavala i ekonomske elemente, proširila se skoro na celu Lužicu i sačuvala njen nacionalni karakter braneći nacionalne interese Lužičkih Srba. Luteranizam, koje je u principu zahtevalo upotrebu narodnog jezika u crkvi, bilo je u početku protiv upotrebe srpskog jezika, jer se Martin Luter veoma ružno izražavao o njemu. Tek posle njegove smrti srpski sveštenici su počeli uvoditi u upotrebu srpski jezik i otvarati škole. Prvi prevod Novoga zaveta, od Miklavža Jakubice, pojavio se 1545; doduše, ostao je u rukopisu, kao i katihizisod Albina Molera i pesmarica Vaclava Varihiusa, ali su ova dela sačuvana u prepisima.U 16. veku nastavljaju se i dalje pobune ekonomske prirode. U okrugu Lukova 1548. godine ustanici su uspeli da uvedu svoju samoupravu, postave svog kralja, ukinu kuluk n danak, ali je na kraju i ovaj pokušaj krvavo ugušen. Ređali su se ratovi, koji su svi prešli preko lužičkih zemalja:Tridesetogodišnji, Sedmogodišnji, Napoleonovi, Prvi i Drugi svetski rat.Posle ratova sledili su pomor i prazna sela, a zatim ponovne kolonizacije Nemaca. Sa kolonizacijom pojačavala se i germanizacija: Srbima je zabranjivano da u porodici i u kući govore svojim jezikom, da nose svoju nošnju, te se tako muška nošnja sasvim izgubila, devojke nisu smele da nose nikakav nakit, muškarci kožne cipele, za to je sledila kazna.U Donjoj Lužici je situacija bila još gora, čak se ni brak nije mogao sklopiti ako mladi nisu znali nemački. Zanatlije su isterivane iz cehova, narod je primoravan da ide u nemačke crkve — da bi i na taj način zaboravili svoj jezik, a ako bi potpisali zakletvu, želeći da žive i rade u gradu, automatski su prevođeni u Nemce. Pa i pored toga, narod je dizao bune, živeo je i očuvao se. Crkva je sa svoje strane pomagala plemstvo tumačeći to brigom za srpske duše, dok je u stvari nastojala da ih nauči pokornosti i spreči otpor protiv feudalaca.Pomenućemo još jednog ustanika, delom i zbog toga što danas postoji opera posvećena njemu. Srbin Jan Čuška predvodio je ustanak 1794. protiv koga jeFridrih Vilhelm I upotrebio redovnu vojsku i konjicu, pohvatao svih osamnaest seoskih vođa i osudio ih na doživotnu robiju. Ostale su samo ponosne reči Jana Čuške, koje se nisu obistinile: „Danas niste vlast vi, već mi!”.Ipak, doba prosvetiteljstva dalo je nekoliko značajnih srpskih naučnika: istoričar Georg Krigač na latinskom je napisao 1675. raspravu o Srbima (De Serbis, Vendorum natione vulgo dictis Die Wenden). Sveštenik Jan Hojnan dobio je od pape titulu poeta laureatus, a napisao je i gramatiku donjolužičkosrpskog jezika. Iako ništa od ovoga nije moglo biti štampano, sačuvano je ipak u mnogim prepisima. Mihal Frencel dočekao je 1697. ruskog cara Petra Velikog pozdravom na maternjem jeziku jer je bio svestan svog slovenskog porekla i srodnosti s ostalim Slovenima. On je preveo Novi zavet1706, a njegov sin Abraham sastavio je veliki etimološki rečnik slovenskih jezika, opisao narodne običaje, nošnju, itd.Među istaknutim katolicima vredi pomenuti Jakuba Ticina (1656—1693), koji je poginuo u austrijskoj vojsci pod Beogradom 1693; napisao je gornjolužičkosrpsku gramatiku i izdao je u Pragu Principia linguae wendicae, quam alium wandalicam vocant, a Jurij Havštin Svjetlik ostavio je u rukopisu prevod cele Biblije i opširan latinsko-srpski rečnik. Prve novine - Serbow kurjer a powedar - pokrenuo je radnik Jan Dejka 1809. Ono što karakteriše skoro celokupan rad Lužičkih Srba za svoj narod jeste požrtvovanost pojedinaca, nacionalno svesnih ljudi, koji su sve svoje snage posvetili nacionalnom radu, često dajući i svoj imetak. Ponekad su im pomagali i plemeniti Nemci.U Zgorželicu (Görlitz) osnovano je 1779. društvo Oberlausitzer Gesellschaft der Wissenschaften, koje je izvršilo veliki uticaj kako na nemačku tako i na srpsku inteligenciju toga vremena. U duhu prosvetiteljske tolerancije, neki su nemački članovi ovog društva sa vidnim simpatijama izučavali lužičkosrpsku kulturu i jezik, trudeći se da skrenu pažnju na tešku sudbinu ovog naroda. Društvo je pomoglo i pokrenulo sakupljanje i objavljivanje prve antologije srpskih narodnih pesama, kapitalnog dela, u dva toma, zajedno sa nemačkim prevodom, 1841. i 1843., koje je pripremio Arnošt Smoler uz malu pomoć Kristijana Knauta, člana istog društva. Drugo značajno delo napisao je Nemac Karl Gustav Anton (1751—1818), kosmopolit i slobodni zidar, koji se od mladosti interesovao za Srbe. To je delo o slovenskim starinama Erste Linien eines Versuches uber der alten Sloven, Ursprung, Gerbrauche, Meinigungen und Kentnisse, 1781, koje ni danas nije izgubilo od svog značaja, kao i drugo delo o jeziku Etvas uber die Oberlausitzer wenische Sprache, štampano u Lajpcigu 1797. Razume se da su ohrabreni ovim počeli pisati i raditi i sami Srbi, kao Jan Horčanski, Samuel Ponik i drugi. Na ovaj način je prosvetiteljstvo donekle pripremilo i olakšalo rad preporoda.Preporod, koji je zahvatio mnoge narode Evrope u 19. veku, odjeknuo je i ovde, mada samo među tankim slojem školovanih, ali zato nije bio ništa manje plodan. Naročito je bio uspešan u školama, među onima koji će posle postati učitelji i vođe celokupnog nacionalnog i kulturnog života Lužičkih Srba. Doba preporoda ovde se može računati od 1840. U đačkim i studentskim družinama, koje su osnivane po ugledu na slične nemačke, radilo se u četiri školska centra za Lužičke Srbe - prvi je bio u Budišinu, gde su se obrazovali budući sveštenici i propovednici, družina Societas slavica Budissinensis, osnovana 1832. u gimnaziji a u bogosloviji 1839., sa ciljem da neguje maternji jezik i podstiče razvoj umetničke književnosti, skupljanja narodnih umotvorina i dr. Iz ovog kruga su izašli mahom sveštenici obe vere, učitelji i pesnici, nacionalni radnici: Jan Smoler (1816—1884), sastavljač prve zbirke narodnih pesama Volkslieder der Wenden in der Oben und nieder Lausitz — Pjesnički hornych a delnych Lužicich Serbow, Grima 1841, 1843, zatim Handrij Zejler (1804—1872), najveći pesnik lužičkog romantizma, predsednik druge družine Sorabija u Lajpcigu, gde se upoznao sa Simom Milutinovićem kad je ovaj boravio u Lajpcigu 1826. zbog štampanja svoje knjige. Verovatno mu je Sima pomogao da prevede prvu našu narodnu pesmuDevojka momka izbira i istovremeno ga upoznao sa našim narodnim stvaranjem. Nešto kasnije družina je dobila na poklon Vukovu Pjesnaricu, pesme Kačića i Mušickog.Društvo Serbowka u Pragu počelo se interesovati za ostale Slovene kada su kod njih u Lužičko semenište dolazili istaknuti češki slavisti i pesniciJozef Dobrovski, Vaclav Hanka, prevodilac naših pesama na češki, i Karel Erben — koji su ih podsticali da neguju svoj maternji jezik i da budu svesni svoje pripadnosti velikom slovenskom plemenu. Zato treba da upoznaju i ostale Slovene, da uče njihove jezike. Tako su neki među njima učili i naš jezik i vežbali se prevodeći naše narodne pesme. Svoje prevode čitali su na sastancima te tako i ostale upoznavali s našom istorijom i borbom za slobodu. Te su pesme upisivali kao u neki rukopisni list, nazvan Kwetky; neke su izišle u tadašnjim njihovim časopisima, a najveći broj prepisivali su učenici u svoje zbirke pesama, koje su mahom sačuvane i, s obzirom na broj naših pesama u njima, svedoče o živom interesovanju i divljenju za našu narodnu poeziju. Nesumnjivo je da su ove pesme imale jak uticaj da i oni istraju u borbi za svoj narod. Najviše pesama preveo je kasnije poznati i požrtvovani borac, pisac i slikar Jurij Vjelan (1817—1892), koji je posetio Beograd i o tome oduševljeno pisao u njihovim novinama. Mihal Hornjik (1833—1894) do kraja života ostaje veran našim pesmama i neumorno ih prevodi. Prevodili su još i Dučman, koji je ostavio za sobom rukopisnu antologiju slovenskih narodnih pesama, među kojima su naše najbrojnije, Krigar, Ciž, Pjeh, Haša i Rola.Četvrti školski centar Lužičkih Srba bio je u Vroclavu, gde je duže vreme živeo František Čelakovski, tvorac trotomne zbirke prevoda slovenskih narodnih pesama, među njima i naših, na češki jezik. On je svojim studentima davao zadatke da prevode i naše pesme, pa su tako one svojom nacionalnom verom i borbenošću vršile uticaj na buduće buditelje srpskog naroda. No, borbu Lužičkih Srba pomagali su svesrdno i predstavnici svih Slovena, posećivali družine, bodrili ih, učili, savetovali. Valja pomenuti Ljudevita Štura, Sreznjevskog, Bođanskog, Grigoroviča, Kuharskog, Šafarika, Kolara, Palackog i druge, među kojima najviše ima Poljaka i Čeha. Naša Matica i Društvo srpske slovesnosti održavali su veze s njima, vršili razmenu knjiga. Maćica serbska osnovana je 1846. da bi se u njoj ujedinio rad na buđenju nacionalne svesti, negovanju jezika i književnosti, izdavanju, između ostalog, na prvom mestu, časopisa Letopis, koji i danas izlazi, već u četiri reda, a to sve bez ikakve državne ili društvene pomoći, samo dobrovoljnim prilozima i ponekim darovima.Vesti o nama javljaju se kod Lužičkih Srba sporadično, a najviše u vreme ratovanja s Turcima 1876. Jedan nepoznati pesnik posvetio nam je čak i pesmu, u kojoj kaže: „Preko gora, preko dolina/u daljinu, sve moje misli idu k vama,/ braćo mog naroda”. Druga pesma iz istog vremena nosi naslov koji sve kazuje: Ura Slovenima!Za vreme raspusta studenti su organizovali sastanke na kojima su čitali svoje radove, govorili o narodnoj budućnosti, o drugim Slovenima, recitovali vatrene Zejlerove pesme, koji je neumorno radio, uređivao časopise, sakupljao priloge za podizanje tzv. Srpskog doma. Pomoću dobrovoljnih priloga u zemlji i među prijateljima u inostranstvu uspeli su da podignu veliki dom koji je služio kao centar sveg kulturnog života; tu je bilo sedište Matice, zatim muzej, biblioteka i arhiv. Nažalost, dom su hitlerovci pri povlačenju pred ruskim i poljskim trupama porušili.Logo DomovineCentralna lužičkosrpska organizacija Domovina osnovana je 1912. godine kao skup svih postojećih Društava. I pored svih zabrana i pritisaka sve do dolaska Hitlera na vlast, društva pod ovim okriljem su vredno radila. Veze sa svim Slovenima održavali su već pomenuti Smoler, zatim Jan Pjetr Jordan (1818—1891), poznavalac slovenskih jezika, urednik više listova, među kojima je poznatiJahrbucher fur slawische Literatur, koji je bio na vrlo visokom nivou. Pošto je učestvovao na Slovenskom kongresu u Pragu, po dolasku kući Jordan je bio otpušten sa Lajpciškog univerziteta, gde je bio lektor za slovenske jezike. Jakub Bart Čišinski (1856—1909), pesnik, vođa mladosrpskog pokreta, iako sveštenik, negovao je savremene lirske žanrove, prevodio Šekspira, Ljermontova, Mickjeviča. Imao je simpatija za oslobodilačke borbe na Balkanu i preveo neke pesme iz crnogorske herojske epike. Napisao je prvu lužičkosrpsku dramu Na gradištu, koja se i danas izvodi. Vredi pomenuti značajnu ličnost ovoga doba Arnošta Muku (1854—1932), filologa i sorabistu svetskoga glasa, organizatora narodnog kulturnog života. Pored svekolikog rada, on je bio i priređivač Etnografske izložbe u Drezdenu 1896, baš u vreme antisrpske kampanje, kojom je dokazao sposobnost, volju i pravo Lužičkih Srba na život. U to vreme je to bio podvig vredan divljenja. Napisao je bezbroj članaka, Statistiku Lužičkih Srba, zbirku imena mesta, ličnih imena, gramatiku, bio je član više inostranih akademija. Još jednu veliku ličnost predstavlja kompozitor Korla Avgust Kocor (1822—1904), koji je organizovao pevačke horove, komponovao na Zejlerove stihove mnoge pesme, koje su ušle u narod, kao i himnu "Krasna Lužica". Njegov oratorijum Proleće komponovan na Zejlerovu poemu Godišnja doba i danas se izvodi, a svira ga berlinska filharmonija. Od njega je i prva lužička opera, iz 1871. godine, Jakub i Kata.Tako su Lužički Srbi dočekali I svetski rat, u kojem ih je mnogo izginulo po raznim bojnim poljima i opet su spaljena njihova sela, ali se, posle rata i revolucije u Nemačkoj, pojavila nada u bolje prilike u Vajmarskoj republici. Osnovan je Srpski narodni odbor i na mirovnoj konferenciji u Parizu tražili su sjedinjenje obe Lužice, pravo na upotrebu narodnog jezika i autonomiju. Da brani srpska prava na konferenciju je poslat Arnošt Bart, nacionalni radnik, koji se sam obrazovao i koji je znao više jezika. Međutim, niko ga nije podržao, a Nemci su cinično tvrdili da će se oni ponašati prema Srbima korektno, onako kako se prema Nemcima budu ponašali u drugim državama. Po povratku iz Pariza vlasti su to odmah dokazale, jer su Barta zatvorile i tek na intervenciju čehoslovačkog premijera Beneša pustile. Pa ipak, sve do dolaska Hitlera na vlast Srbi nisu malaksavali. Radili su u Matici, Domovini, Sokolu (bili su na sletu u Beogradu) i uopšte razvili plodne veze sa svim Slovenima. U našim novinama između dva rata izlazile su brojne vesti o njima; njihov slikar i publicista Mjerčin Novak-Njehornski posle puta kroz našu zemlju napisao je knjigu utisaka U carstvu Dušana Silnog, a posle Drugog svetskog rata Između Vardara i Jadrana. Znao je naš jezik. Umro je 2004. u devedesetoj godini.Područje Lužičkih SrbaNajteže vreme za Lužičke Srbe bilo je vreme nacizma. Hitler je veoma lukavo izmišljao načine kako da ih onemogući, pa je odredio i dan i sat kad će nestati poslednjeg Srbina sa nemačke zemlje i ostati čista rasa Übermensch-a. Prvo je rasejao po celoj Nemačkoj nacionalne radnike i inteligenciju, obezglavio narod, hapsio, slao u logore, zabranio rad svim organizacijama, a pred zgradom Domovine spalio ono što je u njoj našao. Ipak je pre toga njen predsednik 24-godišnji dr. Pavol Nedo, zajedno sa dr. Janom Cižom, sklonio sve što je bilo značajno i što se dalo skloniti. Izgledalo je da je sve bilo uzaludno.Iako je narod bio izmučen, a zemlja razorena od bombardovanja i spaljena, Lužica je, ipak, sačekala oslobodioce i dala se na posao. Otpočeo je nov život. U bivšoj Nemačkoj Demokratskoj Republici Lužički Srbi su prvi put u svojoj teškoj istoriji dobili sva prava, koja im je garantovao Zakon o zaštiti kulture Lužičkih Srba, izglasan 1948. i1950. Dobili su škole na maternjem jeziku, niže i srednje, učiteljsku školu i školu stranih jezika. Ponovo je Domovina nastavila rad. Otvoren je Institut za izučavanje folklora, jezika i istorije u Budišinu, koji je kasnije pripojen Berlinskoj akademiji nauka, zatim Srpski institut za jezik i književnost Univerziteta Karla Marksa u Lajpcigu, podignuta je nova zgrada Srpskog doma uz pomoć države i omladine. Godine 1952. osnovan je Državni ansambl srpske narodne kulture, koji broji 180 članova - orkestra,, hora i baleta. Ansambl je gostovao u 52 zemlje sveta, ali u našu zemlju nije pozvan. Nemačko-srpsko pozorište osnovano je 1963. i sposobno je da izvodi i opere. Radio Kočebuz emituje emisije na oba lužička jezika. U Budišinu je postojalo izdavačko preduzeće koje je zadovoljavalo sve potrebe Lužičkih Srba: štampalo je novine, časopise, udžbenike, kalendare, naučnu i lepu literaturu.Da dodamo još da Lužički Srbi imaju bogatu naučnu literaturu, da sa svojim radovima učestvuju na međunarodnim sastancima; napisali su svoju istoriju u više tomova. Imaju visoko obrazovane muzikologe i kompozitore, kao dr. Jana Ravpa, imaju više zapaženih slikara - Šibara, Bruka, Šlosara, Lanzinu i druge. Neguju filmsku umetnost i članovi su nemačke filmske organizacije Defa. Njihovi pisci su organizovani u udruženje Kolo, koje je članUdruženja nemačkih pisaca. Pošto su odmalena dvojezični, pisci su često primorani da sami prevode svoja dela na nemački, jer je vrlo važno da svoje sugrađane upoznaju sa svojim stvaranjem i na taj način isprave ono mišljenje koje su o njima širili bivši gospodari i šovinisti. Naročito vredno neguju poeziju. Pesme često pišu i obični ljudi i one se pevaju u narodu. Najeminentniji živi pesnik je Kito Lorenc (1938.), visoko obrazovan, pesnik svih evropskih rodova u poeziji, koji može da stane u red sa savremenim pesnicima Evrope. Pored njega je još niz drugih, kao Benedikt Dirlih, Beno Budar, Tomaš Navka, Marja Kravcec. Među poznatim piscima treba istaći Jurja Brezana (1916.), neko vreme i potpredsednika udruženja pisaca NDR, koji je prevođen skoro na sve evropske jezike. Kao omladinac pisao je pesme za omladinu. Bio je komandant brigade Lužičkih Srba na izgradnji pruge Brčko-Banovići. Kasnije se posvetio samo prozi. Dela su mu raznolikih tema, od slikanja života i tegoba za vreme nacizma do mitske ličnosti u romanuKrabat, koji se smatra njegovim vrhunskim delom, ili do starog motiva borbe sirotinje sa vlašću u romanu Kako je stara Jančova ratovala s vlastima. Ovo delo je dramatizovano, prihvaćeno s oduševljenjem, prevedeno i izvođeno u češkim, slovačkim, poljskim i nemačkim pozorištima. Govori se da je Breht oduševljen njime počeo da radi na dramatizaciji i hteo da ga nazove Srpska majka hrabrost, ali ga je smrt u tome sprečila. Napisao je i trilogiju Feliks Hanuš, koja zahvata razdoblje od Prvog do posle Drugog svetskog rata. Delo je dobrim delom autobiografsko. Pored Brezanovih postoji i niz drugih veoma dobrih dela: Dani u daljini, rano preminule književnice Marje Mlinkove, koje je na svom kraju vezano za ratne dane u nas. U početku uspešan pesnik, a kasnije isključivo prozni pisac, Jurij Koh ima niz zanimljivih romana vezanih za život, promene i prilike uLužici:Narodna zastava Lužičkih SrbaIzmeđu sedam mostova, Višnjino drvo. Usamljeni Nepomuk, Povratak snova. Tu je, zatim, pripovedač Jurij Kravža, pa Marja Kubašec, po struci istoričar, koja je napisala nekoliko dela sa događajima iz starije istorije, veoma značajnih za čitaoce koji nisu ranije imali prilike da upoznaju svoju istoriju. Ona im je pruža na blizak način, kroz romane Boščij Serbin, Prolećni vetrovi, Godine požara, u stilu češkog pisca s kraja prošlog veka Alojza Jiraseka. Napisala je i zbirku pripovedaka, kao i niz dela za decu. Za omladinu i decu pišu Jurij Kravža (Bajci je kraj), Angela Strahova (U subotu uveče kod kuće, Halo, Kazek i dr.), Ingrid Naglova, Jan Hempl kao i odličan dečji pisac Jan Vornar (Čapla i šapka, Gvozdeni prsten i dr.). Sva ova dela duboko su vezana za prilike i probleme srpske Lužice. Pored putopisa neguje se memoarska književnost, kao u delima Jana Ciža (Oblaci na putu ka slobodi, U čeljustima satane) i Antona Navke (Pod suprotnom lopatom, Pod suprotnom puškom). Pišu se i drame koje su za njihovu publiku veoma korisne i tražene. Rano preminuli Pjetr Malink napisao je DelaNoćni pacijent, Buntovnik Jan Čuška i Oproštaj. Zanimljivo je delo Bena Budara, inače pisca dečje poezije i mladalačke proze, Uskršnje jahanje. Drama je sastavljena od pripovedaka - njegovih, kao i drugih pisaca, veoma različitih sredina i ljudi, ali sve čvrsto na lužičkoj zemlji. Publika ju je odlično primila, a delo je igrano u Češkoj i više puta u Poljskoj. U Lajpcigu je štampana 1981. Serbska čitanka, delo koje pruža istorijski presek kroz četiri veka srpske pismenosti, od prvog prevoda Biblije i molitvenika do savremenih dela. Priređivač i prevodilac tekstova na nemački je pesnik Kito Lorenc. Prema ovoj Čitanci naš pripovedač Radoslav Bratić sastavio je jedan broj kragujevačkog časopisa Koraci za 1984. izborom prevoda sa latinskog, nemačkog i srpskog. To je prvi put da je kod nas u ovakvom obimu prikazana pismenost Lužičkih Srba, ali je prošla neopaženo. Da pomenemo i usamljeni broj časopisa Rukovet iz Subotice, koji je isto tako dao nešto mesta lužičkosrpskoj savremenoj književnosti u istoj godini.Mi kao narod istoga imena ne možemo se pohvaliti ničim što bi svedočilo o interesovanju za kulturu ovog malenog naroda, koji je našao razumevanje i kod mnogo većih literatura nego što je naša. U vreme preporoda naše novine, a naročito časopisi, kao npr. Letopis MS, Otadžbina i drugi, redovno su donosili vesti o svim kulturnim događajima u Lužici i na taj način Lužičkim Srbima pružali pomoć i podršku da istraju u svom radu. Između dva rata u našoj zemlji je postojalo Društvo prijatelja Lužičkih Srba u Ljubljani, gde i danas postoji, a saradnja je jača sa Slovencima u Štajerskoj. USloveniji je izišla knjiga Tone Glavana Lužički Srbi, veoma instruktivna, o istoriji tog naroda, društvenim prilikama i savremenim zbivanjima, kao i zbirka narodnih bajki Lipa koja svira. Nedavno je u Zagrebu, gde bar po imenu postoji predratno društvo prijatelja, izišla knjiga Jože Horvata, novinara, s reportažom pod naslovom Iz Jugoslavije u Lužicu. Makedonci su po obostranom ugovoru izdali izbor savremenih pripovedaka lužičkih pisaca Badnik, a zauzvrat u Budišinu je izdata antologija dela makedonskih pisaca pod imenom Čłowjek na třěše (Čovek na krovu). Takva saradnja postoji i sa Bugarima, a da i ne pominjemo vrlo bogatu i raznovrsnu pomoć Poljske, Češke i Slovačke, i njihovu saradnju sa Lužičkim Srbima. Samo kod nas, koji bismo, pre svih ostalih, imali razloga za razumevanje i saradnju, nema skoro ništa, ako ne ubrojimo zbirku bajki koju je pre više godina izdala Narodna knjiga u svojoj seriji Bajke sveta i Nolitovu knjigu manje poznatog Brezanovog dela Krista, i to u prevodu s nemačkog. Nešto je predviđala Matica u Novom Sadu, ali od razgovora se nije otišlo dalje. Nešto uporno pokušava upravnik Etnografskog muzeja i biće šteta ako nenaklonjene prilike i vreme onemoguće ovo zalaganje. Naši pokušaji da zainteresujemo više izdavačkih preduzeća u Beogradu ostali su bez uspeha, jer je to „mala“ književnost, a, svakako, nije ni egzotična kao kad se radi o nekoj afričkoj zemlji. 2013 godine izašla je zbirka lužičkosrpskih pesnika na srpskom jeziku Sunčani trenuci (Wokomiki słónca) kao plod suradnje Smederevačkog pesničkog festivala i Savez lužičkosrpskih umetnika iz Budišina. U ovoj zbirci zastupljenih je više gornjo- i donjolužičkosrpskih pisaoca i pesnika.Šta još reći o prilikama u Lužici danas, posle ujedinjenja Nemačke? Teško je išta prognozirati, jer u jeku tržišnih zakona naći razumevanje za maleni, tuđ narod nije lako. Prva nepovoljna stvar jeste ponovno odvajanje Lužica. Državni budžet zasad ne obećava pomoć, bez kojeg rad na kulturi i većih naroda nije moguć. Pa ipak, kao i nekad, Srbi rade, trude se koliko je to moguće bez potpore. U Kočebuzu, središtu Donje Lužice, najzad su dobili svoj Srpski dom. U Saksonskom parlamentu Gornja Lužica ima tri srpska poslanika, dok, nažalost, Donja Lužica nema nijednog. Prošle godine jedna delegacija od osam predstavnika posetila je u Bonu ministarku za unutrašnje odnose gospođu dr. Vilims. Delegacija joj je izložila potrebu potpore države radi daljeg rada, naročito u vezi s kulturnim institucijama. Ministarka je pokazala puno razumevanja, dala odmah izvesnu pomoć, ali za dalje ih je uputila da se obrate odgovarajućim ustanovama u Drezdenu i Postupimu. To, ipak, daje neke nade, a na drugoj strani Srbi će i dalje tražiti mogućnost za svoj dalji opstanak. Treba se nadati da će se stvari odvijati onako kako treba da se odvijaju u jednoj zemlji sa visokom kulturom.Danas je etnički najbolje očuvana Gornja Lužica, jer su za nju u okviru Saksonije postojali nešto bolji društveni uslovi. Centar političkog i kulturnog života Gornje Lužice je grad Budišin (Bautzen). U svim krajevima Lužice Lužički Srbi danas žive sa brojno nadmoćnim Nemcima, koji su tokom vekova bili ovamo sistematski kolonizovani. Posle Drugog svetskog rata među Lužičke Srbe su naseljeni Nemci proterani iz pograničnih čeških oblastiSudeta. Još jedan razlog što više gotovo nema etnički čistih lužičkosrpskih naselja jeste eksploatacija površinskih naslaga mrkog uglja, koji se nalazi ispod vekovnih lužičkosrpskih naselja. Sela su zbog toga uništena, a njihovi stanovnici raseljeni u gradove među Nemce, gde se nalaze u manjini, a na njihovim baštama, voćnjacima i njivama nikao je džinovski kombinat Crna pumpa.Lužički Srbi imaju i svoje medije, među kojim možemo spomenuti Serbske Nowiny, Rozhlad, Nowy Casnik, Katolski Posoł, Pomhaj bóh.Lužička himnaGornjolužičkosrpskiRjana Łužica\nhódni wěčnoh wopomnjeća!DonjolužičkosrpskiRědna Łužyca\ngodne nimjer wobspomnjeśa!SrpskiKrasna Lužica\nDatum: Ponedeljak, 18/Jul/2016, 23:07 | Post # 2\nja mislim da s iovo pisao 2 dana\nDatum: Cetvrtak, 12/Jan/2017, 14:06 | Post # 3\nUh, trebalo je da se pročita ali sam uspjeo! Svaka šast za ovo i baš mi se je svidjelo!\nDatum: Cetvrtak, 25/Oct/2018, 22:17 | Post # 4\nУ време римске управе, подручје данашње Војводине било је у самом средишту светских дешавања, будући да је град Сирмијум (данашња Сремска Митровица) био један од четири главна града Римског царства, а у самом граду или његовој околини рођено је шест римских царева.Словени (углавном преци данашњих Срба) се насељавају на територију данашње Војводине у шестом веку, заједно са\nАварима (а у мањим групама вероватно и пре шестог века). За време аварске и бугарске управе, деловима данашње Војводине су управљали локални владари који су\nносили титуле војводе или жупана. Такви владари били су Кувер (7. век), Бута-ул (8. век), Салан са резиденцијом у граду Тителу и Глад (9. век), као и Ахтум и Сермон (11. век).Између десетог и дванаестог века, на подручју данашње Војводине се устаљује угарска власт. Становништво средњовековне Угарске било је\nетнички мешовито и укључивало је Мађаре, Словене, Кумане, Сасе, Секеље, Јасе, Влахе, итд. Мађари су у почетку чинили владајући слој угарског друштва, док су кметови били углавном Словени.Крајем 13. и почетком 14. века, доњим и горњим Сремом (данашња Мачва и данашњи Срем), владали су српски краљ Стефан Драгутин (између 1282. и 1316. године) и угарски великаш Угрин Чак (умро 1311. године), а обојица су били фактички независни владари.\nИако су Срби на територији Војводине били део староседелачког словенског становништва (посебно у Срему), већи број Срба почиње да се насељава на\nово подручје почевши од четрнаестог века. Непосредно пред отоманско\nосвајање ових простора, Срби су чинили знатан део становништва данашње\nВојводине. После пада Србије под Турке (1459. године), деспоти Србије су наставили да владају на територији данашње\nВојводине (углавном у Срему), тада под управом Угарске, као вазали угарских краљева. Резиденција српских деспота налазила се у граду Купинику (данашње Купиново) у Срему.\nУбрзо после Мохачке битке (1526. године) и војног пораза који је Угарској нанело Османско царство, на историјску сцену излази самозвани српски цар, Јован Ненад. Уз помоћ војске првобитно састављене од српских плаћеника, Јован Ненад успоставља своју власт у Бачкој, северном Банату и делу Срема и ствара једну пролазну независну државу, чији је главни град била Суботица. На врхунцу моћи, Јован Ненад се у Суботици крунисао за српског цара.\nОва српска држава била је кратког века. Угарски племићи су се удружили\nпротив Јована Ненада и поразили његову војску у лето 1527. године, а цар Јован Ненад је убијен. После пропасти цареве државе,\nБачка и делови Баната којима је управљао долазе за кратко време поново\nпод угарску управу, да би убрзо дошли под директну отоманску управу.\nПосле убиства цара Јована Ненада, дотадашњи врховни командант његове армије, Радослав Челник, преместио се са делом бивше цареве војске из Бачке у Срем, којим је\nтада управљало Османско царство. Челник је за себе узео титулу сремског\nвојводе и владао Сремом од 1527. до 1530. године као отомански вазал, а\nрезиденција му се налазила у граду Сланкамену. Пошто је Челник раскинуо свој савез са Турцима и преместио се на\nхабсбуршку територију, Срем долази под директну отоманску управу после\nТоком отоманског освајања и успоставе отоманске власти мађарско и католичко словенско (шокачко) становништво се углавном иселило са ових простора. Током отоманске\nвладавине, већи део становништва Војводине чинили су Срби, који су\nпретежно живели у селима, док је градове настањивало етнички и верски\nмешовито становништво, које је укључивало Србе, муслимане (Турци, исламизовани Срби, Арапи), Роме, Грке, Цинцаре, Јевреје, итд. После обнове Пећке патријаршије 1557. године, које је издејствовао Мехмед паша Соколовић, православни\nСрби са подручја Војводине дошли су под њену јурисдикцију, а поглавар\nпатријаршије имао је тада титулу „патријарха Срба, Бугара, поморских и северних страна“. Срби у Банату су подигли велики устанак против турске власти 1594. године, а царевина им се осветила спаљивањем моштију Светог Саве – највеће српске реликвије, коју су поштовали чак и муслимани српског порекла.\nПосле Карловачког (1699) и Пожаревачког мира (1718), целокупна територија данашње Војводине долази под аустријску (хабсбуршку) власт. Делови територије данашње Војводине укључени су тада у војну границу, а други делови су дошли под цивилну (жупанијску) власт. За разлику од\nтериторија под цивилном управом, војном границом управљало се директно\nиз Беча. Из овог периода су познате и две велике сеобе Срба у Аустријску царевину (1690. и 1739. године), којима је појачана бројност српског становништва на подручју Војводине. Срби су тада признати за једну од нација Хабсбуршке монархије (Natio Rasciana) и признато им је право на једно посебно војводство, односно\nтериторијалну аутономију. Ово право је, међутим, остварено тек у\nреволуцији од 1848. до 1849. године. Током аустријске владавине, на територију Војводине су се,\nпоред Срба, населили и многи колонисти, највише Немци и Мађари, али\nтакође и Словаци, Хрвати, Русини, Румуни и други.\nПосле избијања мађарске револуције (15. марта 1848. године), делегација војвођанских Срба кренула је у Пожун, да новој мађарској влади достави захтеве Срба за равноправним положајем\nу Угарској. После неуспелих преговора, дошло је до немира у\nвојвођанским градовима, којом приликом су Срби спалили матичне књиге\nвођене на мађарском језику. Што је мађарска влада била непопустљивија\nпрема умереним српским захтевима, то су ови захтеви постајали\nрадикалнији. У првим српским захтевима не спомињу се ни војвода ни\nвојводина ни аутономија, али ће то веома брзо постати главне тачке\nсрпских захтева. На Мајској скупштини у Сремским Карловцима (од 13. до 15. маја 1848. године), Срби су прогласили Српску Војводину, која се састојала од Срема, Баната, Бачке и Барање. За војводу је изабран Стеван Шупљикац, Карловачка митрополија је уздигнута на ранг патријаршије, а тадашњи митрополит, Јосиф Рајачић, проглашен је за српског патријарха. Изабран је народни одбор као\nпривремена влада Српске Војводине. Одлуке Мајске скупштине потврђене су\nкасније од стране аустријског двора. Мађарска влада је цео овај покрет\nсрпског народа прогласила бунтовничким и решила да га сломи војнички.\nСрби су пружили енергичан отпор и у данашњој Војводини је беснео прави\nрат. Непопустљивост мађарске владе искористило је српско вођство, на\nчелу са патријархом Рајачићем. Кад је аустријски цар прогласио Мађаре за\nбунтовнике, српске трупе из Војводине укључиле су се у царску војску и\nучествовале су у гушењу револуције у Угарској.\nПосле пораза мађарске револуције, одлуком аустријског цара, у новембру 1849. године, формирана је једна засебна аустријска покрајина названа Војводство Србија и Тамишки Банат (Wojwodschaft Serbien und Tamisch Banat), која се састојала од делова\nБаната, Бачке и Срема. Покрајином је управљао аустријски гувернер, чије\nсе седиште налазило у Темишвару, а титула војводе је припадала аустријском цару. Службени језици Војводства Србије били су немачки и илирски (српски). Покрајина Војводство Србија и Тамишки Банат је укинута 1860. године а већи део њене територије (Банат и Бачка) је прикључен хабсбуршкој Угарској, са изузетком Срема који је прикључен Краљевини Славонији, која касније постаје део Краљевине Хрватске-Славоније у оквиру хабсбуршке Угарске.\nПосле распада Аустроугарске монархије (29. октобра 1918. године), Велика народна скупштина Срба, Буњеваца и осталих Словена у Банату, Бачкој и Барањи је Новом Саду 25. новембра 1918. године прогласила отцепљење Баната, Бачке и Барање од Угарске и\nњихово присаједињење Краљевини Србији, што је касније озакоњено Видовданским уставом. Један дан пре тога (24. новембра 1918.), скупштина Срема, одржана у\nРуми, се такође изјаснила за прикључење Срема Србији. Делегацију\nпредставника Баната, Бачке и Барање примио је регент Александар у\nБеограду 1. децембра 1918. године, када је проглашено стварање Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца.Поред одлуке о присаједињењу Краљевини Србији, Велика народна скупштина у Новом Саду је такође донела одлуку о формирању покрајинске\nвладе (народне управе) и покрајинске скупштине (великог народног савета) за Банат, Бачку и Барању. За председника народне управе изабран је др Јован Лалошевић, а за председника великог народног савета др Славко Милетић. Народна управа за Банат, Бачку и Барању била је активна све до 11. марта 1919. године, када је одржала своју последњу седницу.Краљевство Срба, Хрвата и Словенаца било је у почетку подељено на округе и жупаније, а затим на области. 1929. године формирана је покрајина Краљевине Југославије, названа Дунавска бановина, са седиштем у Новом Саду, која је обухватала Бачку, Барању, већи део Баната и Срема, као и део Шумадије и Браничева.После краткотрајног Априлског рата и брзе капитулације Краљевине Југославије 1941. године, Војводина је окупирана од стране Сила Осовине и подељена на три окупационе зоне: Срем су Немци предали Независној Држави Хрватској, Бачку и Барању је анектирала Хортијева Мађарска, док је Банат потпао под власт домаћих Немаца, иако је формално припадао Недићевој Србији. Терор и физичко уништење недужног народа, привредна пљачка,\nопшта обесправљеност, беда и очај карактерисали су четворогодишњу\nокупацију (1941—1944). У току фашистичке окупације у Војводини је око 50.000 људи убијено, а преко 280.000 је било интернирано, хапшено, злостављано и мучено.\nПокрет отпора, који су комунисти покренули већ у лето 1941, недовољно припремљен и осмишљен према датим\nусловима, претрпео је у Банату и Бачкој тежак пораз, док је у Срему,\nпосле солиднијих припрема, постепено прерастао у општенародни устанак.\nНа ослобођеној територији у Срему организована је и партизанска власт,\nса масовним антифашистичким организацијама, штампом и школством.\nИскуства из Срема у организовању ослободилачке борбе пренесена су у лето\n1944. у Банат, Бачку и Барању, тако да је пре доласка Црвене армије, октобра 1944, овде већ била устројена нова народна власт са ослободилачким институцијама.Војводина је током Народноослободилачке борбе, са устројеним Покрајинским народноослободилачким одбором (од новембра 1943), добила у оквиру ослободилачког покрета аутономију као покрајина, с обзиром на историјске, економске и културне моменте, као и постојање\nвећег броја припадника националних мањина. Скупштина изасланика народа\nВојводине 31. јула 1945. у Новом Саду одлучила је да Аутономна Покрајина Војводина уђе у састав Народне Републике Србије. Статус аутономне покрајине у Србији, Војводина је задржала до данас,\nиако се степен аутономије мењао током времена. Највећи степен аутономије\nВојводина је имала између 1974. и 1990. године, када је, иако формално у\nсаставу Србије, имала статус федералног субјекта Југославије са\nPoruku je menjao-la Helen2 - Cetvrtak, 25/Oct/2018, 22:23\nDatum: Utorak, 30/Oct/2018, 01:02 | Post # 5\nAdded (08-11-2018, 00:18)\n“Veštice noći”: Ruskinje kojih su se i nacisti plašil\nNakon što su 22. juna 1941. snage Trećeg Rajha krenule u osvajanje Rusije u okviru akcije “Barbarosa”, Rusija je bila suočena s jednom od najvećih opasnosti u istoriji države. U tom trenutku počela je opšta regrutacija, a cela ekonomija bila je podređena vojnoj mašineriji. Videvši da na srce Rusije hrli četiri miliona nemačkih jedinica, svoj doprinos obrani države želele su da daju i hrabre Ruskinje kojih do tada u vojnim redovima gotovo uopšte nije bilo. Ali, uskoro se i to promenilo, i to najviše zahvaljujući Marini Raskovoj.\nOna je, naime, usred rata počela da prima pisma Ruskinja iz cele zemlje koje su bile zainteresovane za borbu u prvim redovima. Za mnoge je to tada bilo nezamislivo jer je ženama bilo zabranjeno učestvovanje u borbama, pa su u vojsci mogle da imaju samo pomoćne uloge. Marina Raskova bila je navigator.\nVidevši koliko su te žene bile motivisane, Raskova je počela da lobira za njih, a u tome je bila vrlo uspešna. Ruskinje je nakon toga bilo moguće regrutovati u vojsku, a Raskova se izborila i za osnivanje jedinica u kojima su na svim pozicijama bile isključivo žene.\nU istoriji se Raskova danas, međutim, najviše pamti po osnivanju tri ženske vazdušne flote koje će već za vreme rata ući u legendu.\nIako je osnivanje naredio sam Staljin, činjenica je da Rusi nisu očekivali previše od tri flote - žene su za vreme obuke nosile preveliku opremu namenjenu muškarcima, a dodeljeni su im tada već zastareli dvokrilci dvosedi (Polikarpov Po-2) koji gotovo da nisu imali zaštitu i čiji su kokpiti bili otvoreni, pa bi Ruskinje neretko dobile ozbiljne promrzline.\nObuka avijatičarki starih između 17 i 26 godina počela je u gradiću Engelsu 1942. godine. Već nekoliko meseci kasnije 588. puk počeo je s akcijom. S obzirom na to da su pilotirale avionima koji su bili vrlo lagani, ali i spori i ranjivi, ženske flote mogle su da lete samo noću. Danju bi bile tek topovsko meso na kojem bi nacisti vežbali gađanje.\nDo kraja rata sve tri ženske flote imale su ukupno 40 timova od po dve osobe, a svaki tim je tokom noći mogao da izvrši i po 18 bombardovanja\nU svaku misiju išla su po tri aviona. I dok je prvi odvraćao pažnju nacističkih snaga, druga dva ugasila bi motore i tiho letela nešto malo iznad nemačkih vojnika i po njima bacala bombe. Upravo zbog zastrašujućeg zvuka aviona koji su preletali ugašenih motora, nacisti 588. puku dodelili naziv “Nachthexen” ili “Veštice noći”. Među njima su čak kružile glasine da Sovjeti opakim Ruskinjama daju tablete zbog kojih noću vide poput mačaka.\nOne su, međutim, novi nadimak prihvatile i s ponosom ga nosile decenijama nakon rata. Iako su bile vrlo efikasne, potcenjivali su ih i sami Rusi kojima nije odgovarala zamisao da žene ne samo da mogu da ratuju, već u tome mogu da budu veoma uspešne. One su zato iz prkosa avione oslikale cvećem i u borbu išle s karminom na usnama.\n“Veštice noći” do kraja rata izvršile su oko trideset hiljada bombardovanja i na naciste bacile više od 20 hiljada tona eksploziva. Kraj rata dočekale su 23 “veštice” koje su odlikovane najvišim vojnim odličjima.\nNadežda Vasiljevna Popova bila je jedna od prvih devojaka koje su se javile za obuku za pilota. Već u prvoj misiji izgubila je dve prijateljice, ali je ona uspešno dočekala kraj rata. Umrla je 2013. godine u 91. godini, a u poslednjem intervjuu se prisetila mladosti:\n“Ponekada gledam u mrak i zatvorim oči. Tada opet mogu da vidim sebe kao mladu devojku koja leti u trošnom aviončiću. Tada se zapitam: 'Nađa, kako si to izvela?'”.


Proluvijalni proces – Wikipedija\nProluvijalni proces je geomorfološki proces koji nastaje pri delovanju povremenih linijskih tokova na nerastvorljive stenske mase. Postepeno može nastati od deluvijalnog procesa, kada difuzni tokovi, koji se slivaju niz padinu, naiđu na veća ili manja linijska udubljenja, koja su orijentisana niz padinu. U njima se sakuplja veća količina vode, zbog čega se povećava njena kinetička energija, a što dovodi do proširenja i produbljavanja tih udubljenja. Konačan rezultat je prelazak difuznog toka vode u niz povremenih linijskih tokova.\nTakođe, povremeni linijski tokovi mogu se javiti i kao veoma snažne bujice, nastale posle velikih padavina ili otapanja debljih snežnih pokrivača. Manji linijski tokovi, kao što su potoci, bilo stalni ili povremeni, dobijaju velike prilive vode i nastaju bujice.\nProluvijalni proces ima sve karakteristike zajedničke za padinske procese:\nrazvija se na padinama,\nprostorno i vremenski je ograničen i obnovljiv je u kratkim vremenskim intervalima.\nRazliku od deluvijalnog, pored linijskog, umesto površinskog delovanja, čini i znatno veća kinetička energija. Povećana energija je rezultat vrlo velikih količina vode i velike brzine njenog kretanja, posebno izraženih u slučaju bujica.\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Proluvijalni_proces&oldid=5866798"\nZadnji put uređivano 29. travnja 2021., u 18:40.\nOva stranica posljednji je put uređivana 29. travnja 2021. u 18:40.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Albanski političari rade protiv interesa Srba i Albanaca\n23. 10. 2020. 10:58 >> 10:58 3\nAlbanski političari rade protiv interesa Srba i Albanaca\nPotpredsjednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović rekla je da albanski političari iz Prištine koji su protiv ekonomskog sporazuma iz Vašingtona rade protiv interesa i Srba i Albanaca, jer se dogovoreni projekti tiču boljeg života svih ljudi u regionu, bez obzira na to koje su nacionalnosti.\n"Putevi povezuju ljude, privrede, olakšavaju kretanje robe i ljudi, i biti protiv toga znači otvoreno raditi protiv boljeg života, podjednako i Srba i Albanaca", navela je ona.\nIstakla je da "nije prvi put da albanski političari pokušavaju da nešto opstruišu, nanoseći štetu svima, kao što su uradili kad su uveli takse na robu iz centralne Srbije".\n"Međutim, samo je jedan put koji vodi region naprijed i zato je krajnje vrijeme da i političari iz Prištine pokažu odgovornost i da se okrenu saradnji i projektima koji će donijeti brži razvoj regionu", rekla je Mihajlović.\nLider Samoopedjeljenja Aljbin Kurti rekao je juče da je sporazum popisan u Vašingtonu početkom septembra o normalizaciji ekonomskih odnosa Beoograda i Prištine neprimjenjiv i da ni tada kada je potpisan nije bio predvidjen za sprovodjenje.\nZorana Mihajlović Srbija - Kosovo\nHoti nije za dijalog, želi samo priznanje\n"Uzajamno priznanje jedini način za trajan mir"\n02. 10. 2020. 4\nSporazum Srbije i Kosova mogao bi biti koristan\n02. 10. 2020. 6


Produktivnost autobusa i turističkih autobusa | Scania SRBIJA\nPutovanja sa velikim kapacitetom\nScania autobusi i turistički autobusi napravljeni su da budu pouzdani, imaju veliki kapacitet i nude visoku udobnost – bilo da su na gradskim linijama koje zahtevaju česte polaske i zaustavljanja ili uzastopnim međugradskim putovanjima u oba smera. Uz pomoć paketa povezanih usluga, kompaniji Scania su vaše poslovanje i putnici uvek na prvom mestu.\nsekundi je potrebno za otvaranje vrata na modelu Scania Citywide, što maksimalno povećava nesmetan protok putnika.\nmilijarde ljudi će živeti u gradovima do 2050. godine.\nPametna vožnja na ulicama širom sveta\nPogledajte kako gradovi širom sveta povećavaju broj dnevnih putovanja putnika i poboljšavaju kapacitet maksimalnog protoka putnika uz pomoć autobuskih sistema.\nScania Citywide je efikasan autobus koji ima dve svrhe i koji pruža veći kapacitet kako za gradske, tako i za prigradske linije. Vrlo fleksibilni rasporedi su ključ za brzi protok putnika, dok u isto vreme i dalje nude veliku udobnost i vidljivost.\nScania olakšava smanjenje potrošnje goriva i na taj način smanjuje i vaše troškove. To se postiže zahvaljujući motorima sa efikasnom potrošnjom goriva i tehnologijom koja podstiče efikasne navike u vožnji.\nNaše usluge upravljanja voznim parkom omogućavaju vam da pratite, kontrolišete i povećate efikasnost vozila i vozača. Uštedite troškove u pređenim kilometrima putnika po jedinici goriva i predupredite prekide rada radi održavanja i zamene delova.\n„Bio nam je potreban ceo paket, sa sistemom za izdavanje karata, obukom vozača, servisom i održavanjem... Scania je bila najbolji izbor.“\nG. Alfred Oko Vanderpuije\nGradonačelnik Akre, Gana.


Craftwerk – festival zanatskog piva prvi put u Staroj Pazovi – Lepe Vesti\nCraftwerk – festival zanatskog piva prvi put u Staroj Pazovi\nOd 31. jula do 3. avgusta u Staroj Pazovi će biti održan dugočekivani festival zanatskog piva pod nazivom Craftwerk.\nObjavio urednik Dana Aug 1, 2019\nLjubitelji piva i dobre muzike imaju čemu da se raduju: festival će biti smešten na centralnom gradskom trgu u gostoljubivoj Staroj Pazovi i okupiće 13 kvalitetnih zanatskih pivara koje će se posetiocima predstaviti najrazličitije vrste i ukuse ovog osvežavajućeg letnjeg napitka.\nStara Pazova će u narednim danima biti epicentar zabave i prava oaza za osveženje i beg od gradske verve ali ujedno i prilika da se na jednom mestu probaju neka od najboljih zanatskih piva u Srbiji.\nTokom četiri festivalska dana posetioci će moći da se upoznaju sa brendovima domaće craft scene poput Dogme, Black Turtle, Dorćol, Ivančić, Kors, Bash, Tron, Dilema, Sindikat, Gvint, Blue Moon, Livijus ili Crne ovce.\nCraftwerk – afirmacija „kućnog pivarstva“\nTuristička organizacija Stare Pazove pobrinula se da festival obogati i kvalitetnom gastronomskom ponudom i sjajanim muzičkim programom kako bi uživanje u hrani i piću bilo upotpunjeno na najbolji mogući način. Iskusni blues bendovi doprineće opuštenoj festivalskoj atmosferi i preneće duh svetskih craft festivala u srce Srema.\nCraftwerk festival ima za cilj i promociju craft pivarstva kao jedne od najbrže rastućih privrednih grana u Srbiji. Sve je više malih zanatskih pivara koje polako osvajaju tržište i pronalaze svoje mesto među poznatim industrijskim brendovima.\nFestivali zanatskog piva samo su još jedan od načina afirmacije „kućnog pivarstva“ i način da se publici približi filozofija zanatskog pivarstva koje kreće iz ljubavi, simboliše ga večito istraživanje i usavršavanje, i to je ono što čini razliku i daje kvalitet.\nUlaz na Craftwerk je slobodan, a radno vreme festivala je od 16.00 do jedan sat posle ponoći.\nViše informacija na Instagram i Facebook stranici Cratwerk festivala.\ncrafwerk pivoDesavanjapivosrbijastara pazovazanatska pivaZanimljivosti


AP Vojvodina posvećena unapređenju kvaliteta kanalske mreže | Energetski portal Srbije\nAP Vojvodina posvećena unapređenju kvaliteta kanalske mreže\n19.04. 2019 Vesti | Održivi razvoj | Zaštita životne sredine | Upravljanje otpadom\nZelena parlamentarna grupa u Skupštini Autonomne pokrajine Vojvodine održala je prošlog utorka 7. sednicu koja je bila posvećena razmatranju kvaliteta kanalske mreže u AP Vojvodini, njenom organskom zagađivanju i mogućnostima sprečavanja tog zagađenja.\nPored članica i članova Zelene parlamentarne grupe, sednici su prisustvovali i predstavnici resornog pokrajinskog sekretarijata za urbanizam i zaštitu životne sredine i ugledni stručnjaci u ovoj oblasti koji su na sednici govorili o uzrocima i stanju zagađenosti kanala, kao i o merama zaštite.\nBranislava Jeftić, predsednica predsedništva Zelene parlamentarne grupe Skupštine AP Vojvodine, najavila je da će Zelena parlamentarna grupa, 14. maja ove godine, zajedno sa predstavnicima drugih organa i stručnjacima, u pratnji predstavnika preduzeća koja obavljaju postupak čišćenja Velikog bačkog kanala, obići deonice i lokacije tog kanala na kojima je obavljeno ili se obavlja čišćenje.\n„Autonomna pokrajina Vojvodina je poznata po svojoj kanalskoj mreži i kanalima koji su dugogodišnjim devastiranjem u značajnoj meri postali zagađeni. Današnja sednica i stručna izlaganja o značaju kanala, njihovom organskom zagađivanju, merama i mogućnostima zaštite je uvertira u predstojeću posetu Velikom bačkom kanalu kojom želimo da pokažemo kako se zajedničkim naporima treba zalagati, boriti i odnositi prema pitanju zaštite kanalske mreže koja ima izuzetan značaj“, kazala je Branislava Jeftić.\nMilanka Mišković, stručnjakinja iz oblasti zaštite životne sredine, predstavila je na sednici uticaj vodene vegetacije na korišćenje i održavanje kanala. Dr Branko Miljanović, sa Departmana za biologiju i ekologiju Prirodno matematičkog fakulteta u Novom Sadu, izneo je biološku procenu stanja vode kanala HS DTD. Dr Ratko Bajčetić, v.d. pomoćnika pokrajinskog sekretara za urbanizam i zaštitu životne sredine, predstavio je biotehničke mere za sprečavanje zamuljivanja kanala.\nOn je naglasio da resorni pokrajinski sekretarijat u okviru svojih nadležnosti i planova aktivno radi na cišćenju kanala. On je rekao da je ostalo da se iznađe rešenje za čišćenje poslednje, takozvane četvrte kanalske deonice Velikog bačkog kanala koja je i najzagađenija.\nNakon stručnih izlaganja, zapažanja i diskusije članica i članova o organskom zagađenju kanalske mreže i njegovom daljem sprečavanju, Zelena parlamentarna grupa donela je sledeće zaključke:\n1. Zelena parlamentarna grupa podržava i podstiče stvaranje sistemskih preduslova za formulisanje i sprovođenje politika iz oblasti zaštite životne sredine;\n2. Zelena parlamentarna grupa podržava i podstiče saradnju između institucija koje se bave proučavanjem mogućnosti održivog korišćenja potencijala i zaštite kanalske mreže u AP Vojvodini i institucija koje su relevantni subjekti u kreiranju i sprovođenju politika, kako na regionalnom, tako i na lokalnom nivou;\n3. Zelena parlamentarna grupa u cilju prevencije zagađenja kanalske mreže u AP Vojvodini podstiče uređenje zemljišne teritorije sa ciljem da se svede na normalan intenzitet eolska i vodna erozija kao agens i generator transporta zemljišnih čestica površinskog sloja, kao i nutrijenata iz zemljišta u kanal;\n4. Apeluje se na predstavnike lokalnih/pokrajinskih/republičkih (svih nivoa) vlasti da svojim angažovanjem promovišu incijative za sprečavanje zagađivanja i održavanja kavliteta voda kanalske meže;\n5. Apeluje se na predstavnike lokalnih/pokrajinskih/republičkih (svih nivoa) vlasti da svojim angažovanjem pruže podršku lokalnim samoupravama za uspostavljanje dobre prakse kako u očuvanju i u zaštiti kanalske mreže, tako i u svim oblastima koje doprinose ruralnom razvoju i štite životnu sredinu.


Hello - akcije i cena | Moj Katalog\nPočetna > ... > Proizvodi > Hello\nHello - akcije i cena\nDa li tražite ponude i kataloge za Hello? Verovatno ste proveli dosta vremena razmišljajući o tome kako da uštedite novac prilikom kupovine proizvoda kao što je Hello. Na ovoj stranici ćete pronaći pregled svih letaka sa sjajnim cenama za Hello.\nMi u Moj Katalog znamo sve o ponudama, akcijama, lecima i katalozima koji su dostupni za Hello. Možemo da pronađemo najbolje popuste i prvi ćemo Vas obavestiti kada Hello bude na akciji. A to znači da možete da ostvarite neverovatne uštede prilikom Vaše nedeljne kupovine. Samo pogledajte koliko su naše akcije i ponude iz najnovijih letaka mogle da Vam pomognu da uštedite na proizvodu Hello.\nProverite cenu proizvoda Hello kod Vaših omiljenih prodavaca\nAko želite da uštedite novac, jednostavno kliknite na neku od akcija i pogledajte aktuelnu cenu kod Vašeg omiljenog prodavca Univerexport, Zlatan Trag, Trnava Promet. Da biste pojednostavili svoju pretragu sniženja, možete filtrirati kataloge i letke određenih robnih marki. Ne zaboravite da u Moj Katalog takođe možete da vidite popuste na veliki asortiman drugih proizvoda. Pogledajte naše neverovatne ponude i počnite da štedite prilikom kupovine.\nPogledajte trenutne ponude i promocije Vaših omiljenih proizvoda, kao što su hulahopke, Hello Kitty, heftalica, Heart Complex, Hrana za bebe. Ovde na Moj Katalog imate sve na jednom mestu, i samo jedan klik Vas deli od sjajnih ponuda. Nastavite da se vraćate kod nas – neprekidno radimo na poboljšanju naše usluge i svakodnevno dodajemo nove promocije i akcije kako bismo Vam ponudili najniže cene!\nHello - prodavci\nHello Trnava Promet\nHello Mercator Centar\nHello Prodavnica Sunce\nHello Drink Store\nHello Senta Promet\nHello Aroma Market\nHello Zlatan Trag\nHello Spin Market\nHello Mega Maxi\nHello Shop & Go


UDARAC ZA CRVENO-BELE: Zvezda ostaje bez 1.300.000 evra!\nNajava ministra omladine i sporta Vanje Udovičića, kao i pojedinih evropskih zvaničnika, da bi fudbal mogao da se igra bez publike do kraja 2020. godine, mogla bi da predstavlja ozbiljan udar na kasu srpskog šampiona\nObjavljeno: 15.04.2020. 17:22h\nSrezali su na Marakani troškove, u dogovoru sa igračima smanjili lične dohotke prvotimcima u naredna tri meseca, ali u Zvezdi i dalje vlada velika neizvesnost kada je u pitanju zatvaranje finansijske konstrukcije.\nNajava ministra omladine i sporta Vanje Udovičića, kao i pojedinih evropskih zvaničnika, da bi fudbal mogao da se igra bez publike do kraja 2020. godine, mogla bi da predstavlja ozbiljan udar na kasu srpskog šampiona. Radi se o potencijalnoj zaradi od karata u kvalifikacijama za Evropu.\n"Mozzartsport"je izračunao koliko bi to moglo da košta crveno-bele i došao do cifre od 1.300.000 evra.\nProsta računica kaže da je od prodaje ulaznica za utakmice protiv Jang Bojsa, Kopenhagena, Helsinkija i Suduve zarađeno toliko novca.\nPARTIZAN ODBIO 30 MILIONA EVRA: Da li je Savo Milošević pogrešio?\nKAŽU DA JE NOVI GVARDIOLA: Čuveni fudbaler postaje novi trener Barselone?\nLEGENDA PRONAĐENA MRTVA U SVOM DOMU: Italija u suzama, Serija A više neće biti ista!\nSRAMOTA KANAĐANA: Mnogo su se ogrešili o Milana Borjana!\nFK Crvena zvezdaLiga šampionaKvalifikacije za Ligu šampionaNovacDelije


FRANCUSKA VESTI, Ouaddou iznenađen i uvređen - ATA Stars\nFRANCUSKA VESTI, Ouaddou iznenađen i uvređen\nHome/cVesti - sportovi/Fudbal/FRANCUSKA VESTI, Ouaddou iznenađen i uvređen\nOuaddou iznenađen i uvređen\nPod točkove Bordoove mašine u prošlom kolu je pao i Nansi, a domaća publika, s obzirom da je to bio ujedno i treći poraz ovog tima zaredom, nije s oduševljenjem dočekala takav epilog. Fudbaleri su bili izloženi salvama uvreda sa tribina stadiona Marcel Picot, a one su posebno pogodile Abdeslama Ouaddoua. Marokanac je ka delu publike uputio nedoličnu gestikulaciju, da bi se u danima po završetku meča kajao:\nPovezana vest: Zvezda u Hyundaiu!\n– Žao mi je što sam to učinio barem zbog ljudi koji istinski vole klub i dolaze da nas ohrabre i podrže. Profesionalac sam i nije trebalo da podlegnem provokacijama. Od nas se očekuje da pružamo primer mlađima, a ja sam u prisustvu dece načinio ružan gest. Bio sam pogođen skandiranjem, a povici su došli iz dela u kojem je bila smeštena moja porodica. Uvrede ne bi trebalo da budu uobičajen način komunikacije između navijača i nas. Takvim postupcima dodatno kvare ionako narušenu atmosferu.\nPovezana vest: Vermezović: Voleo bih da Babović ostane, ali...\nOlimpik iz Marselja ne pruža onoliko koliko se od ove ekipe očekuje, a postojeći kadar, u koji je uloženo dosta, sigurno može mnogo bolje. Bordo sve više odmiče, prednost povećavaju i ostali kandidati za titulu, a svega je svestan i Mamadou Niang. Ipak, kapiten i strelac šest pogodaka u 13 utakmica još uvek nije preterano zabrinut:\n– Kad timu ide loše najpre se pod lupu stavlja učinak napadača. Činjenica je da smo nedovoljno efikasni. Bolja igra u završnici nam je nedostajala i u Ligi šampiona protiv Milana. Međutim, prvenstvo je dugo, a prednost Bordoa nije dramatična.\nBy ATA Stars Redakcija|2009-12-04T22:24:34+01:00decembar 4th, 2009|Fudbal|0 Comments


Hvala hercegnovskim volonterima | Radio Jadran\nPočetna Društvo Hvala hercegnovskim volonterima\nHvala hercegnovskim volonterima\nHerceg Novi veliku zahvalnost duguje sugrađanima koji kao volonteri Crvenog krsta učestvuju u akcijama dostavljanja pomoći onima kojima je ona najpotrebnija. Među njima su i zaposleni u Opštini Herceg Novi, opštinskim preduzećima i ustanovama, saopšteno je na zvaničnoj Fb stranici Opštine Herceg Novi.\nIz lokalne uprave zahvalili su i svima koji su uplatili donacije za pomoć ugroženima usljed epidemije korona virusa. Svaka donacija je vrijedna, jer pomaže opštinskim organizacijama Crvenog krsta, koje humanitarnu pomoć dopremaju direktno do korisnika, istakli su iz lokalne uprave.\n„Društvena odgovornost kompanija poput “No-mi”, “Škorpion”, “Imlek”, nevladine organizacije Kolo srpskih sestara, pojedinaca kao što je Marko Balać, primjer su za sve koji su u mogućnosti da pomognu. Apelujemo na sve koji su u mogućnosti da pruže podršku doniranjem pomoći ili uplatom novčanih sredstava na žiro račun Crvenog krsta Herceg Novi 510-4621-48, kod Crnogorske komercijalne banke. Crveni krst Herceg Novog možete kontaktirati putem telefona na broj 031 327 320, svakog dana u periodu od 9 do 17 h“, kaže se u objavi.\n„Poštujmo napore volontera. Oni rade za nas, ostanimo doma za njih“, apelovali su iz Opštine.\nSmjernice za uplatu donacija:\nPrethodni članakUprkos pandemiji: HAPS migracije od 15. do 30. aprila – Malo pojačaj radio\nSledeći članakOdloženi završni ispiti za pomorce, Unija pomoraca traži on line polaganje\nAnonymous 10.04.2020. 05:33 at 05:33\nMiloš 08.04.2020. 21:34 at 21:34\nHvala vladi Crne Gore što je omogućila ovo!\nPatriot 08.04.2020. 13:33 at 13:33\nTreba vise paznje posvetiti ovim ljudima i pomoci im u njihovim namjerama. Posle ovog clanka, sam se odmah odlucio da uplatim donaciju.\nJUMPER 08.04.2020. 08:21 at 08:21\nBRAVO MILUTINE 👏👏👏👏👏\nKO JE NAJBOLJI ?\nKristina 07.04.2020. 20:15 at 20:15\nBravo volonteri i bravo donatori!!!\nZoella 07.04.2020. 19:45 at 19:45\nOvi iz opštine niisu volonteri,nego zbog smanjenog angažovanja u opštinu sad rade za crveni krst,skupljaju političke poene i beru dobre plate. Neka ih taman malo da rasterete one kancelarije ionako ih je hiljadu.\nHN 07.04.2020. 19:31 at 19:31\nKoliko Milutin ima volje, energije i ljubavi za drugu djecu i druge ljude to je za primjer i postovanje. I sam ima veliku porodicu i opet svuda stigne i svakog ispostuje. Veliki covjek!


Posao: Organizacija Živinice - August 2020 - Samo aktuelni poslovi - Jooble\nOrganizacija posao Živinice\n...poslova radnog mjesta Zaposleni na radnom mjestu iz tačke I ima status službenika i obavlja poslove utvrđene Pravilnikom o organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta u Opštinskoj upravi Opštine Šekovići (“Službeni glasnik opštine Šekovići”, br. 6/18 i 3/20)....\n...člana 62. i 63. Zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju („Službeni glasnik Republike Srpske“ broj 79/15) i Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova JU za predškolsko vaspitanje i obrazovanje „Prvi koraci“ Vlasenica, broj: UO-4/16 i UO-172/19, direktor...\n...Ustava Bosne i Hercegovine. Pored općih uvjeta kandidati moraju ispunjavati i posebne uvjete propisane Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji i to: Za poziciju 01: - VSS/VII stepen stručne spreme ili visoko obrazovanje najmanje I ciklusa Bolonjskog sistema...


Gotovo najveći deo loših kredita privrede Srbije bio je u Komercijalnoj banci\nProdaja Komercijalne banke, najveće u Srbiji u kojoj država ima vlasništvo, logičan je potez jer bankarski sistem drugačije ne može da se razvija, rekli su sagovornici Radija Slobodna Evropa (RSE). Narodna banka Srbije (NBS) saopštila je krajem jula da su u toku pripreme za privatizaciju Komercijalne banke, 11 godina nakon što ju je sa 70 miliona evra dokapitalizovala Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD).\nEkonomski novinar Miša Brkić podseća da se pre više od decenije Srbija ugovorom sa EBRD-om, koja je ušla sa svežim kapitalom u Komercijalnu banku, obavezala da će je privatizovati.\n"To treba prodati. Druga je stvar da li treba za tim žaliti ili ne. Ja mislim da ne treba žaliti jer vlasništvo države u bilo kojoj banci je loša praksa", navodi Brkić.\nVlada Srbije, kako pokazuju najave iz struktura vlasti, odlučila se za privatizaciju državnog udela u ovoj pretežno domaćoj banci jer bi u suprotnom manjinskim stranim akcionarima morala da isplatiti 252 miliona evra, koliko je na berzi procenjena njena vrednost. Država u Komercijalnoj banci ima udeo od 41,7 odsto, dok velike pakete vlasništva drže EBRD sa 24,43 odsto i Međunarodna finansijska korporacija (IFC), koja je deo Svetske banke, sa 10 odsto akcija.\nEkonomista Milan Kovačević kaže da je korisno da država prepusti odluke drugim vlasnicima.\n"Sveto je pravilo, ako hoćete da razvijate akcionarsko društvo, da morate poštovati i najmanjeg akcionara. Mora se stvarati poverenje u akcionarstvo, što naša država na žalost ne radi. Nego obratno, sve je podređeno nekim drugim političkim i kratkoročnim interesima", smatra Kovačević.\nKomercijalna banka saopštila je da je u prvih šest meseci 2018. ostvarila dobit pre oporezivanja od tri milijarde i 621 milion dinara (31 milion evra), čime je nastavila pozitivne trendove u poslovanju. Nivo štednje u toj banci je 30. juna iznosio više od 1,6 milijardi evra dok, prema podacima NBS, po nivou bilansne aktive zauzima oko 11 odsto domaćeg bankarskog tržišta.\nMiša Brkić smatra da je pravi trenutak za prodaju.\n"Gotovo najveći deo loših kredita koji je imala srpska privreda bio je u Komercijalnoj banci. Ona se dugo godina nosi sa tim problemom. Dakle otpisuje nenaplative kredite. To smanjuje njen potencijal. Pitanje je na osnovu čega je menadžment te banke, koji je postavila država, delio kredite koji su se ispostavili kao nenaplativi", kaže Brkić.\nKomercijalna banka, koju korisnici doživljavaju kao pouzdanu, ima dugu tradiciju jer je osnovana 1970. godine u vreme SFR Jugoslavije. Danas u Srbiji ima više od 200 filijala i ekspozitura, devet na području Kosova, i dve banke u Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini.\nStanje u bankarskom sektoru jako loše: Milan Kovačević\nEkonomista Milan Kovačević kaže da bi ulazak novih vlasnika bio dobar i za građane.\n"Sadašnje stanje u bankarskom sektoru je krajnje loše. Formalno postoji konkurencija, ali kada pogledate kako su strukturirane njihove naknade, kako su usluge teško uporedive, kako je dozvoljeno da vas banka veže za sebe, vidi se realnost. Ovde na žalost od samog početka, ni od Narodne banke, nije bilo brige da se stvore banke u kojima će klijenti imati bolju poziciju", navodi Kovačević.\nNakon što je iz EBRD-a najavljeno da ta suvlasnica Komercijalne banke sa Vladom Srbije razgovara o njenoj privatizaciji, uz objašnjenje da se to čini radi stabilnosti srpskog bankarskog sistema, u medijima su se pojavile spekulacije o potencijalnim novim vlasnicima. Beogradska štampa navodi da interesovanje za kupovinu stiže sa tri adrese, od jedne mađarske i jedne turske banke, kao i od biznismena iz Srbije koji je već ušao u bankarski posao.\nEkonomski novinar Miša Brkić kaže da bi bilo dobro da se pojave krupni igrači iz sveta bankarstva.\n"Ali se bojim da se zbog Srbije ovakve kakva jeste ni ovog puta, ni za tako zanimljiv zalogaj kao što je Komercijalna banka, neće pojaviti velike banke poznatih imena. Nego da ćemo morati da se zadovoljimo nekim regionalnim ili lokalnim komšijskim kupcima", zaključuje Brkić.\nPoslednjih dana, prema informacijama Beogradske berze, na domaćem tržištu vlada prava jagma investitora za akcijama Komercijalne banke. U ukupnom prometu 7. avgusta učestvovale su sa više od 90 procenata i zabeležile najveće trgovanje od 23,9 miliona dinara (202.500 evra) po prosečnoj ceni po akciji od 1.992 dinara (16,97 evra).


Odmah po dolasku u NBA Pierceova mogućnost postizanja koševa, skakanja i igranja odbrane pretvorila ga je u jednog od najboljih igrača u Istočnoj konferenciji\nu historiji ABA lige 15. 11. 2015 Najbolji mladi igrač na Adidas EUROCAMP - u 2017 Igrača koji je najviše napredovao na Adidas EUROCAMP - u 2017 U svojoj\nosvojio dvije NBA - titule i oba puta dobio je nagradu za najkorisnijeg igrača finala. Njegov dres s brojem 19 povučen je iz upotrebe u Knicksima. Godine\nLos Angelesa. Takmiči se u NBA - ligi od njenog osnivanja i osvajač je 17 titula prvaka, po čemu dijele prvo mjesto u historiji s Boston Celticsma a prvi\n2001. dobio je i nagradu za igrača koji je najviše napredovao. Godine 2017. postao je član Košarkaške Kuće slavnih. NBA statistike prema Basketball Referenceu\nklub iz Chicaga. Takmiči se u NBA ligi, a domaće utakmice igra u United Centeru. U njemu je igrao i vjerovatno najbolji košarkaš svih vremena Michael\nChamberlaina, jedinog igrača koji je zabio 100 koševa na jednoj utakmici, Kareema Abdul - Jabbara, igrača s najviše postignutih koševa u historiji NBA Johna Stocktona\namerički košarkaš. S visinom od 201 cm igrao je na poziciji beka šutera. Na NBA draftu 1987. kao 11. pik izabrali su ga Indiana Pacersi, za koje je odigrao\nReinsdorfa. U karijeri je osvojio evropske titule u klupskoj košarci, titulu svjetskog prvaka, dvije olimpijske medalje i tri titule prvaka NBA lige. Iako\nDžejms Harden proglašen za najkorisnijeg igrača u protekloj NBA.\nDžejms Harden proglašen za najkorisnijeg igrača u protekloj NBA sezoni asistencija i 8.1 skokova po meču na putu do plej ofa sa 50 pobjeda. On je prvi Australac i tek treći neamerikanac koji je dobio ovo priznanje u historiji NBA lige. Najbolji defanzivac je centar Jute Džez Rudi Gober Rudy Gobert,. Ivan Rakitić na listi 50 najboljih igrača u Barcinoj historiji sport1.ba. Engleski list, Daily Mail, ukazao je veliku čast hrvatskom reprezentativcu, Ivanu Rakitiću, uvrstivši ga medu 50 najboljih igrača u historiji. JEDNO OD NAJBOLJIH TAKMIČENJA U ZAKUCAVANJU U. NAVIJAČI U NEVJERICI: Jedan od najboljih igrača Reala iz Madrida na izlaznim vratima, na stolu ima ponudu… slobodna bosna. Jokić deseti na osporavanoj ESPN listi najboljih NBA igrača Ibrahimović na korak od 10 najboljih strijelaca u historiji CNN objavio listu 50 najboljih poslastica na planeti, tu je i baklava. Objavljena lista najboljih NBA košarkaša svih vremena: Zna se ko je. Prije 44 godine najsporniji gol u historiji jugoslovenskog fudbala amer gojak niko ozbiljan ne kupuje igraca na osnovu jedne utakmice.ba brilijantni nurkic najbolji igrac blazersa u utakmici protiv nba prvaka. cak 50 posto zena ne zeli objaviti sliku bez filtera i popravljanja. NAJBOLJI U ISTORIJI Karijev učinak 50 90 Srpskainfo. Ključni trenutak u skorijoj historiji bila je pojava profesionalizma u mnogim taj subjektivni stav i na osnovu tog teksta lahko se da zaključiti kojeg igrača 98. 23 Miroslav Vasilj 2014 Sportsko novinarstvo, Synopsis Sarajevo str. 50 On je najbolji primjer sportskog novinara koji posjeduje informacijsku kompetenciju.


Hrvatska želi što pre KOVID PASOŠE: Uslovi propuštanja na granicama da se detaljno definišu ODMAH! – Naši u svetu\nHrvatska želi što pre KOVID PASOŠE: Uslovi propuštanja na granicama da se detaljno definišu ODMAH!\nRok koji je dala EU za uvođenje ovih dokumenata je PREDUGAČAK, tvrde iz hrvatskog udruženja turizma!\nObjavljeno 18/03/21 u 18:30\nO Odluci Evropske komisije da bi zemlje članice EU do početka juna trebalo da uvedu kovid pasoše, direktor Hrvatskog udruženja turizma (HUT) Veljko Ostojić kaže da je to bilo očekivano, ali da Hrvatsku ništa ne sprečava da i pre tog roka donese svoja pravila.\nOstojić kaže da je njegov stav s tim u vezi da ne treba više čekati, jer je, kako kaže, rok do juna malo predugačak.\nHrvatsku, kaže, ništa ne sprečava da pre implementacije sertifikata i sami donesemo odluku kako ćemo preko granica puštati osobe koje imaju potvrdu o vakcinaciji bez potrebe da odlaze u karanten.\nSertifikat predstavljen juče u Briselu i trebalo bi da obezbedi lakše kretanje građana sa minimalnim rizikom od zaražavanja, a predsednik udruženja putničkih agencija pri HGK Boris Žgomba smatra da je za Hrvatsku važno da se uslovi propuštanja na granicama detaljno definišu odmah.\n“Nadam se da će EU u donošenju rešenja vezanih za kovid pasoše biti brža nego što je bila dosad”, upozorio je Žgomba u izjavi za zagrebački Jutarnji list.\nMinistarka turizma i sporta Nikolina Brnjac napomenula je da Hrvatska pozdravlja svaki dokument koji će olakšati turistička kretanja kao i d će vlada na vreme doneti detaljnu odluku o ulasku turista u zemlju koja će biti na snazi najmanje do uspostavljanja zajedničkog modela.\nKo je u karantinu – NANOGICA, a nevakcinisani ne mogu iz zemlje: Izrael uveo nova pravila


Bečki bazeni otvoreni ranije! - Dijaspora TV\nVestiAustrijaBečki bazeni otvoreni ranije!\nSvih 16 bazena spremni za letnju sezonu kupanja\nZahvaljujući lepom vremenu, gradski letnji bazeni u Beču zvanično se otvaraju ranije. Umesto 2. maja Bečlije mogu već od 26. aprila da uživaju u kupanju na otvorenom čime se ispunila želja mnogih ljubitelja bazena.\nSvih 16 letnjih bazena otvaraju u 9 sati i spremni su za letnju sezonu kupanja: Sommerbädern Laaerbergbad, Hadersdorf-Weidlingauer Bad, Kongreßbad, Schafbergbad, Krapfenwaldlbad, Angelibad, Alte Donau, Gänsehäufel, Höpflerbad , Liesinger Bad, Simmeringer Bad, Theresienbad, Hietzinger Bad, Ottakringer Bad, Döblinger Bad i Großfeldsiedlungsbad.


Indukcija i sinhronizacija estrusa i ovulacije u kuje - veterina.info\nIndukcija i sinhronizacija estrusa i ovulacije u kuje\nIndukcija estrusa u kuje sprovodi se u slučajevima kada se kuja nalazi u periodu anestrusa, zatim ako kuja ne pokazuje znakove estrusa ili su znaci estrusa slabo izraženi, kada želimo da budemo sigurni da će do ovulacije doći 11. dana od početka proestrusa i dr.\nKod životinja kod kojih nismo sigurni kojeg dana će doći do ovulacije, indukcijom ovulacije dolazi do ovulacije pod kontrolisanim uslovima i u tačno predviđeno vreme. Indukcija estrusa i ovulacije je važna za vlasnike životinja koji svoje ljubimce prenose na udaljena mesta na parenje jer su vlasnici na ovaj način pošteđeni gubitka novca i vremena. Indukcija i sinhronizacija estrusa se sprovodi u u drugim slučajevima i poremećajima kao što su prolongirani (perzistentni) estrus, prolongirani primarni anestrus, kasni ulazak u pubertet i dr. Sinhronizacija i indukcija estrusa anestričnih kuja može se postići tretmanom gonadotropnih hormona (FSH i LH), PMSGH, estrogenima, prolaktin inhibitorima, SŽK, HCG, GnRH i GnRH agonistima.\nIndukcija estrusa prolaktin inhibitorima:\nOvaj način indukcije smatra se najefikasnijim metodom indukcije kod kuja.Pošto je prolaktin primarni luteotropni hormon kod kuja, tretiranje prolaktin-inhibitorima tokom lutealne faze polnog ciklusa dovodi do inhibicije lutealne funkcije i sam tim do posledičnog pada koncetracije progesterona u krvnom serumu pa nastaje estrus. Kontinuiranim tretmanom preparatima prolaktin-inhibitora za vreme anestrusa dolazi do brze pojave estrusa ( unutar 30 dana od početka tretmana ).\nIndukcija estrusa egzogenim gonadotropinima:\nZa indukciju estrusa gonadotropinima u praksi se primenjuje sledeća shema: supkutana aplikacija PMSG( SŽK ) u dozi od 20 i.j/kg telesne mase u trajanju od 5 dana, a zatim se petog dana intramuskularno aplikuje 500 i.j HCG. Estrus se javlja 5 do 9 dana nakon aplikacije HCG. Tretman visokim dozama PMSG i HCG može dovesti do hiperestrogenizma i poremećaja funkcije koštane srži sa fatalnim ishodom.\nIndukcija estrusa egzogenim estrogenima: Estrogeni uneti injekcionim putem u organizam kuje dovode do povećanja koncetracije endogenog LH što ima za posledicu rast folikula na jajnicima i sekreciju endogenog estrogena. Za ovakav način indukcije postoji sledeća shema: tokom prvih 7 do 10 dana tretmana daju se niske doze estrogena, a nakon toga se daju gonadotropini. Primer: 5 mg diethylstibestrola daje se svakodnevno sve do 2 dana posle pojave znakova proestrusa. Ako se znakovi proestrusa ne pojave do 7. dana od početka tretmana doza diethylstibestrola se duplo povećava (10mg) i tretman se produžava za još maksimalno 7 dana. Nakon pojave znakova proestrusa kuja se tretira sa 5 mg LH petog dana, 10 mg FSH devetog dana I sa 5 mg FSH jedanaestog dana. Osemenjavanje kuja na ovaj načim rezultira normalnom veličinom legla. Tretman preparatima sa estrogenima može izazvati i određene neželjene efekte.\nIndukcija estrusa egzogenim GnRH:\nTretman egzogenim GnRH se u praksi ne primenjuje jer zahteva aplikaciju egzogenog GnRH na svakih 90 minuta tokom 6 do 9 dana kako bi se imitirao prirodan efekat oslobađanja hipofizarnih gonadotropina. Ovim načinom indukcije fertilni estrus i gravidnost se javlja kod 60 do 70% tretiranih kuja.


8. MART – GDE U ŠOPING? – Smanji troškove\nOdeća i obuća / By InTeam / 7. марта 2016. 13. јануара 2021.\nSutra je 8. mart, što znači da dame imaju još jednu priliku više da se uz lepe popuste obezbede raznim finim stvarima, a muškarci (koji žele da izbegnu karanfile) imaju priliku da na drugačiji i interesantniji način obraduju svoju dragu osobu. Izdvajamo vam nekoliko interesantnih osmomartovskih akcija koje možete iskoristiti.\nUšće shopping centar je pripremio jedinstven osmomartovski šoping-vodič, uz čiju pomoć će svi posetioci na veoma lak način moći da nađu poklone za suprugu, mamu, baku, devojku ili najbolju drugaricu. Ukoliko vam je potrebno malo kreativnosti i originalnih ideja, možete se osloniti na ovu malu pomoć kad birate poklone. Oni kojima je to interesantno moći će da odaberu pravi poklon čak po horoskopskom znaku ženske osobe.\nAko je ipak vaš izbor parfem ili ženski set, u parfimerijama Jasmin sniženja se kreću od 20‒50% na određene artikle. Takođe, ukoliko biste pre izabrali komad nakita, novčanik ili ešarpu, u Accessorize prodavnicama traje sniženje od 20% popusta na ovu kolekciju. Obuća i torbe su svakako odličan izbor, prodavnice Aldo nude mogućnost od 20% popusta za kupovinu dva ili više artikala iz nove kolekcije. U Legend maloprodajnim objektima u celoj Srbiji na sve kupovine preko 4.000 dinara dobija se na poklon vaučer od 1.000 dinara, koji se može iskoristiti do kraja meseca.\nUkoliko biste se ipak odlučili za originalniju varijantu i ne biste rizikovali da pogrešite prilikom kupovine poklona, naš predlog je „Delta city poklon kartica“. Na nju možete uplatiti željeni iznos veći od 500 dinara i time plaćati robu ili usluge u radnjama sa oznakom „Delta city poklon kartica“. Ovo je odličan način da izbegnete mogućnost da pogrešite veličinu odeće ili model kad kupujete poklon.\nPraznici su vreme kad se sve radnje manje-više utrkuju koja će ponuditi bolju akciju ili popust, jer tako žele da privuku što više kupaca. Danima pre i posle 8. marta uvek traju razne akcije na ženske kolekcije, pa je ovo, ako zanemarite kupovinu poklona drugima, odličan period kad je dobro obezbediti se nečim što možda već dugo gledate i želite da kupite za sebe.


USTA PUNA PEPELA - Vladislav Cicmil | Knjižare Vulkan\nŠifra artikla: 341972\nAutor : Vladislav Cicmil\nPred nama je zbirka kratkih priča čiji zapleti počivaju na tri osnovna motiva – Bogu, ženi i smrti. U susretu sa najudaljenijim mjestima duše pisac nam otkriva unutrašnji svijet svojih junaka koji, često apsurdan, dodiruje samo dno pakla, a u isti mah i visinu Božijeg prestola.\nAutor Vladislav Cicmil\nDOMAĆI ROMAN 344257\nDOMAĆI ROMAN 343994\nRomani čija se radnja odigrava u stara, skoro pa zaboravljena vremena izazivaju sve već...\nDOMAĆI ROMAN 344153\nDOMAĆI ROMAN 344121\nDa kriminalistički žanr u srpskoj književnosti itekako ima šta da ponudi i zaintrigira ...\nDOMAĆI ROMAN 344111\nPazi da ti srce ne osvoji neka Šarlota fon Štajn, velika Geteova ljubav. S tim savetom...\nDOMAĆI ROMAN 344100\nNE FEJSBUČI MAMA\nPosle tridesetak objavljenih knjiga, zrenjaninska novinarka i spisateljica, Aleksandra ...\nDOMAĆI ROMAN 341957\nISPRIČAJ MI BAJKU\nLako je biti očaran životom koji vodi Maja. Ona radi u modnom magazinu, putuje po svetu...\nDOMAĆI ROMAN 318342\nSnage dobra i narodi Poznatog sveta nastavljaju svoju borbu protiv zla. Hiljadama godin...\nDOMAĆI ROMAN 317709\n… A stari, dobri profesor beše već započeo svoju priču: o Bodleru, kao iuvek. I kao i u...\nDOMAĆI ROMAN 300749\nRat je, kako se često kaže, „muška igra“ ali je, kako se često ćuti, i ženska sudbina. ...\nDOMAĆI ROMAN 344043\nSaša Kuzmanović Belov se upustio u avanturu različitih književnih rodova, lirskih, epsk...\nDOMAĆI ROMAN 344102\nKroz večnost se provlači i čuva od zlih pogleda tajna. Njeno otkriće javnosti moglo bi ...