Naslov: Vršac Sub 8 Okt - 20:27\nVršac, grad sa dugom tradicijom\nNa oko 80km severno od Beograda, na međunarodnom magistralnom putu za\nRumuniju, smešten je Vršac, jedan od najlepših banatskih gradova. Nalazi se u jugoistočnom delu Vojvodine, uz ivicu Panonske nizije, u podnožju i na obroncima Vršačkih planina sa kojih se spušta svež planinski vazduh.\nBroji oko 40 hiljada stanovnika i zauzima 8 mesto po veličini u Vojvodini i jedan je od najstarijih banatskih gradova . Između ostalog, poznat je po tome što deo njegove teritorije zauzima prostor prirodnog rezervata Deliblatske peščare, poznat kao ’’Evrposka sahara’’. Takođe, jedna od prednosti ovog grada je blizina granice sa Rumunijom od koje je udaljen samo 14km zbog čega je i želežnički granični prelaz smešten u njemu.\nObiluje brojnim starim zdanjima raznovrsnih stilova, crkvama i kulturnim institucijama, čuvajući jednu od najstarijih tradicija među srpskim gradovima. Neke od glavnih znamenitosti ovog grada, koje svakako treba posetiti, su Vršačka kula, katedrala posvećena Sv. Gerhardu, manastir Mesić, kapela Sv. Krsta, Vladičanski dvor i dr. Vrščani se posebno ponose lepim i savremeno uređenim gradskim trgom, idealnim za šetanje i opuštanje, okružen arhitekturom različitih stilova.\nGlavna likovna obeležja ovog grada su kula (naki ga nazivaju i ’’Grad pod kulom’), vinogradi i manastrir Mesić. Iako na prvi pogled potpuno različiti, ali i realni, zajedničko je to da im se ne zna tačno vreme nastanka.\nVršačka kula se nalazi na vršačkom bregu iznad grada. Godina njene izgradnje ne zna, zna se samo da je podignuta u XV veku i pretpostavlja se da ju je sazidao despot Đurađ Branković. Pored sačuvane Donžon kule postojala je manja polukružna kula. Početkom XVIII veka kula je srušena.\n2009.g. donesena je odluka o kompletnoj rekonstrukciji zdanja. Radovi su počeli prošle godine i završena je I faza koja je obuhvatila potpunu rekonstrukciju kule, sa dodatkom tkz. Kapija kule. Planirano je da se II faza završi ove godine, i obuhvata izgradnju zidova i male kule, kao i kompletno uređenje kompleksa u turističko – sportski centar sa muzejom, vidikovcem, restoranom i prostorijama za kulturno – umetnička dešavanja.\nManastir Mesić je ženski manastir srpske pravoslavne crkve. Tačnih podataka o izgradnji manastira Mesića nema, neki istoričari čak pretpostavljaju da je izgrađen čak 1030.g., što bi ga činilo najstarijim pravoslavnim manastirom kod nas.\nIpak, uglavnom je glavna asocijacija na Vršac vino i vinogradi. Ovaj grad ima dugu tradiciju u uzgajanju vinove loze, od Dečana i Rimljanja pa do današnjih dana. Na njegovim padinama su najveće plantaže vinograda koje daju pečat razvoja grada i okoline. Posebno je zanimljiv podrum ’Vršačkih vinograda’’ , koji je napravljen u ubliku slova Y i jedan je od tri najveća vinska podruma pod jednim krovom u Evropi.\nAko se zadržite koji dan duže, možete krenuti na Vršački vinski put i upoznati se sa najboljim vinima iz Vršačkog vinogorja.\nVršac je grad značajnih kulturnih i sportskih ustanova. Izdvajaju se gradski muzej koji je muzej istorije grada, biblioteka, bioskopi, sportski centri….\nOvaj grad može da se pohvali i mnogim znamenitim ličnostima koje su potekle odavde kao što su Pavle Paja Jovanović (jedan od najvećih srpskih slikara), Milan Jovanović (poznati fotograf), Vasko Popa, Rada Đurčin i dr. Jedan od najvećih velikana ovog grada a i srpske književnosti je Jovan Sterija Popović (1806-1856), koji je veoma efektivno u samo tri reči izrazio svoje divljenje rodnom gradu ’’Vršac\nOno što ne treba proustiti su razne manifestacije koje se održavaju u ovom gradu i okolini, kao što su Dani berbe grožđa (manifestacija u narodu poznata kao ’’Grožđebal’’ ima dugu tradiciju i održava se trećeg vikenda u septembru), Vršački venac – međunarodni festival folklora , Vršačka pozorišna jesen i mnoge druge.\nTekst: Slavica Blagojević\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 20:43\nIme našeg grada prema pisanim tragovima prvi put se pojavljuje pre skoro šest vekova, daleke 1427. godine u obliku PODVRŠAN, u jednom pismu kralja Žigmunda (1387-1439).Krajem XVI veka u spisima se mogu pronaći oblici VARSOCZ (VARŠOC), VERSECZ (VERŠEC), VIRSICZA (VIRŠKA). Godine 1694. zabelezen je toponim VERSOCZ (VERŠOC), a 1707. Godine VARSACZ (VARŠAC).\nU svim ovim nazivima koren je srpska reč "vrh". Godine 1427. ispred navedenog osnovnog značenja stajao je prefiks "pod" što znači ispod vrha (brega) i to bi bio PODVRŠAN. Kasnije se prefiks "pod" izgubio, a dodatje završetak "šac" korenu reči "vrh" i tako smo dobili ime koje grad\nnosi i danas - VRŠAC (mali vrh).\nPrvi tragovi naselja na Vršačkom brdu potiču iz vremena praistorije. Podgrađe ispod Vršačke kule (srednjevekovno utvrđenje) visoko je 21 m, sa zidovima debelim 2,5 m. U njemu se smenjuju mađarski i srpski gospodari, a jedno vreme bio je u posedu Đurđa Smederervca o čemu postoje i pisani dokumenti. 1425. godine u vreme despota Đurda, Srbi se naseljavaju i osnivaju naselje Podvršac, a on utvrđenje na bregu povezuje sa svojim glavnim utvrđenjima južno od Dunava (Smederevom) u\nčvrsti odbrambeni sistem.\nOva oblast bila je raskršće mnogih puteva, nedaleko od Vršca prolazio je i rimski put, koji je vezivao Viminacijum (današnji Kostolac), Lederatu(na ostrvu Sapaji, kod Banatske Palanke), Aggidavu (sada Varadija) sa limesom u Pomorišju. U srednjem veku Vršac se nalazio na putu koji polazi od Dunava i vodi ka Lugošu, Temišvaru, Transilvaniji, Pontu i dalje prema ukrajinskim stepama i sa severa prema jugu do Mediterana.\nKada je 1552. godine Ahmet paša osvajao Banat, krenuvši na Temišvar, Vršac i njegova tvrđava bili su prvi na udaru. Grad je opustošen, a stanovništvo se povuklo u okolna brda gde je sagradilo manja naselja od kojih su se sačuvala samo imena: Topolovo, Ludoš, Grobljište, Crvenka, Manastirište i Jarak. Pošto su uništili grad, Turci su na mestu današnjeČukur-male sagradili četvorouganu palanku, od nabijača i kolja, na obali jezera koje se prostiralo na prostoru Malog rita.\nVršac u XIII I XIX veku\nOd 1717. godine u ove krajeve stižu grupe kolonista iz Nemačke, Francuske, Italije i Španije, prvenstveno vinogradari. Istovremeno u Vršac se slivaju mnogi doseljenici iz Srbije, prvetežno zanatlije i trgovci, Srbi i Cincari. Tada je kraj starog (Srpskog Vršca) osnovano i nemačkko naselje (prostor današnjih ulica - Sterijine i Heroja Pinkija).Srpskim delom upravlja knez, a nemačkim šulhajz (kmet). Austrijski dvor\nje 1794. godine odobrio je ujedinjenje Srpskog i Nemačkog Vršca i tako je 1795. godne stvoren jedinstveni grad u kome su vlast, na osnovu posebnog ugovora, delili Srbi i Nemci.\nU ovom periodu sagrađene su mnoge građevine koje su sačuvane i do danas.\nJedno od najstarijih zdanja je crkvica na Bregu, Kapela sv. Krsta, koja je zidana 1720, Kapela sv. Roka 1739, Dvor pravoslavne eparhije banatske 1759, Crkva uspenija sv. Bogorodice 1763. (poznata kao Mala ili Aleksina crkva, zidana je sredstvima trgovca Alekse Nikolića), Saborna crkva 1783-85. (posvećena sv. Nikoli). Iz tog vremena je i zgrada prve apoteke "Kod Spasitelja" 1783. (Apoteka na stepenicama). Najstariji deo vršačke Gradske kuće takođe je građen krajem XVIII veka.\nU gradu radi 13 velikih zanatskih udruženja (esnafa) koji okupljaju nekoliko stotina, pa i preko 1000 zanatlija. Trgovina naročito dobija u zamahu 1857. godine kada se grad železnicom, s kojom dolaze telegraf i brza pošta, povezuje sa Temišvarom, a dalje sa Evropom i na jugu sa lukom Bazijaš na Dunavu, preko koje roba ide na Crno more i dalje prema istoku. Ubrzo se otvaraju prve banke, grade mlinovi i velike zanatske radionice koje se pretvaraju u fabrike poljoprivrednih mašina,prvenstveno onih namenjenih vinogradarstvu.\nKaldrmisanje ulica i trgova počelo je 1820, a sledeće godine otvorena je druga apoteka. Na, tada novom, pravoslavnom groblju podignuta je 1837. crvka "Svih svetih". Prvo akcionarsko društvno iz redova zanatlija, formirano 1833, sagradilo je hotel "Konkordija" 1847. godine. U Gradskomparku (podignut 1797.) izgrađena je 1803. godine "varoška arena" za javne priredbe i nastupe sa oko 400 mesta. Podaci o prvim bibliotekama govore da su Vrščani imali javne čitaonice već 1840. godine, da bi se kasnije osnivale i istovremeno radile i po tri biblioteke.\n1859. godine preko Mesića je podignuto 7 mostova, uz stari deo nazidana je nova zgrada Magistrata, a 1860-63. i nova katolička crkva u istom arhitektonskom stilu. 1873. izgradnjom i uređenjem promenade na današnjem Svetosavskom trgu, oformljeno je gradsko jezgro, dobivši izgled kakav je uglavnom sačuvan i do danas. Švajcarski trgovac Bernard Štaub podiže u Vršcu podrum "Helvecija" 1880. (kapacitet 10.000 hl) a vršački vinogradi izlagažu svoje proizvode u svim većim evropskim gradovima: Beču, Parizu, Londonu, Briselu, Bremenu, Lincu, Budimpešti.\n1891. počelo se sa asvaltiranjem ulica i trgova. Prve sijalice zasvetlele su u domovina 1897. kada je proradila gradska električna centrala, a telefonska centrala iz 1892. spojena je na međugradsku vezu 1901. godine. Nova zgrada železničke stanice sagrađena je 1900. godine.\nKrajem 19. veka u Vršac prodiru socijalističke ideje, snažnim delovanjem\ngrupe"Vršački socijalisti" (Laza Načić i Jaša Tomić) šire se socijalističke ideje među omladinom, radnicima, zanatlijama i sitnim trgovcima.\nU 20. Vršac je ušao kao grad sa 25.000 stanovnika i sa dosta razvijenom malom industrijom, snažnom trgovinom i obnovljenim vinogradarstvom, dobrim saobraćajnim vezama sa svim pravcima Austro-Ugarske i Evrope, velikim brojem kulturnih i prosvetnih ustanova, raznim udruženjima, brojnim listovima na srpskom, nemačkom i mađarskom jeziku, nekoliko štamparija, dva stalna i više povremenih bioskopa.\nPo izbijanju I svetskog rata, status srpskog stanovništva se izmenio, ?nogi ugledni Srbi poslati su u progonstvo. U gradu su prestali da izlaze listovi na srpskom jeziku. Jedan deo srpske omladine, vojnih obveznika, mobilisan je u austro-ugarsku vojsku i poslat na zapadni front prema Italiji ili na istočni - prema Rusiji. Nemačka vojska stiže u Vršac 1915. godine, počinje sa utvrđivanjem grada, kopajući rovove i\ngradeći put za topove do Kule kako bi odande mogla da kontroliše okolinu. 10. novembra 1918, pošto se nemačka vojska povukla prema Temištvau, u Vršcu ulaze srpske jedinice na čelu sa majorom Dušanom Dodićem.\nŽivot se u gradu sada oganizuje u okviru nove države, ali zbog blizine granice, Vršca je ubrzo izgubio veliko trgovačko i sirovinsko zaleđe, počeo je ekononski da stagnira. Ipak nešto od ranije industrije i dalje postoji a osnivaju se i neke manje fabrike, kao što su fabrika salame, fabrika špiritusa, konjaka, šampanjca, još uvek rade industrija nameštaja i nešto manjih hemijskih fabrika, dok je i dalje najznačajnijaproizvodnja vina od čije je prodaje uglavnom zavisio prosperitet grada.\nIzmeđu dva rata, u Vršcu deluje više političkih stranaka među kojima se po snazi ističu Radikalna i Demokratska stranka kao najbrojnije. U ilegali deluje i Komunistička partija Jugoslavije, koja je u Vršcu imala izvestan broj istaknutih aktivista kao što su Žarko Zrenjanin, Borislav Petrov, Jelisaveta Petrov, Živa Jovanović i drugi. Odnosi među narodnostima, posebno Srbima i Nemcima, u gradu počinju da se zaoštravaju sa pojavom fašizma u Nemačkoj.\nDrugi svetski rat (1941-1945) doneo je velike patnje, razaranja, žrtve i stradanja naroda na ovim prostorima. Posle sloma fašizma Vrščani su se odužili svojim junacima i velikanima, tako što njihova imena nose brojne ulice, trgovi, škole a u parkovima se nalaze vajarska dela koja predstavljaju poznate ličnosti.\nNekoliko dana po oslobođenju grada u Vršac stiže i deo Glavnog štaba narodnooslobodilačke vojske na čelu sa vrhovnim komandantom - Josipom Brozom Titom, odavde se komanduje borbama za oslobađenje Beograda. Veliki broj Vrščana biva moblisan ili se dobrovoljno uključuje u narodnooslobodilačku vojsku i odlazi na sremski front, a zatim se bori do konačnog oslobođenja zemlje.\nNajveće etničke promene nastale su poslednjih dana II Svskog rata kada su lokalni Nemci izbegli pred Crvenom armijom. Dolazi do sistematske demografske i pobličke promene, komunisti prezimaju svu vlast. Zemlja, imanja, fabrike, zgrade … oduzimaju se starosedeocima i dodeljuju podobnima. Do pedesetih godina XX veka traje pljačka, nasilje, maltretiranje i ubijanje, da bi kasnije grad počeo da živi kao i svi drugi u SFRJ. Osamdesetih godina XX veka Vršac počinje da izlazi iz privredne tame i razvija imidž uspešnog grada.\nDanas je to grad sa razvijenom mrežom škola, sportskih društava, kulturnih institucija, zdravstvenih ustanova, a pre svega grad sa jakim privrednim potencijalom na čijim osnovama je izgradio svoj prosperitet za 21. vek. Vršac sa patinom duge i burne prošlosti spremno je zakoračio u novi milenijum.Danas, kao i u većem delu svoje prošlosti, Vršac sa okolinom predstavlja multinacionalnu sredinu u kojoj se poštuju prava čoveka bez obzira na versku pripadnost.\nNikola Nešković (1720-1775), ikonopisac, deda Jovana Sterije Popovića, oslikao kapelu u Eparhijskom dvoru.\nJosif Jovanović Šakabenta (1743-1805), vršački vladika, mecena i\nprijatelj Dositeja Obradovića, osnivač Gramatikalne škole, incijator da\nVršac dobije status slobodnog kraljevskog grada.\nĐorđe Arsenijević Emanuel (1775-1837), general ruske vojske, osvajač Kavkaza, učesnik ratova protiv Napoleona, predsednik suda dekabristima.\nJovan Sterija Popović (13.01.1806-10.03.1856.) srpski književnik.\nSmatra se osnivačem srpske drame. Prvi je i jedan od najboljih srpskih\nkomediografa, ministar prosveta u Srbiji, osnivač Narodnog muzeja u\nGavrilo Pekarović (1812-1851), lekar pedijatar, Sterijin prijatelj poznat po "Čedoljublju" prvoj knjizi u nas o negovanju dece.\nLaza Nančić (1854-1887), poaznat vršački socijalista, pisac i osnivač čitaonice.\nJaša Tomić (1856-1922), naslednik Svetozara Miletića u radikalnoj stranci, plodan pisac pesama, novela, romana, pamfleta i članaka.\nFeliks Mileker (1858-1942), osnivač Narodnog muzeja u Vršcu i\nnjegov dugogodišnji upravnik, pisac velikog broja knjiga i studija,\nnajpoznatije delo je o istoriji ovoga grada "Povesnica grada Vršca".\nPavle Paja Jovanović (1859-30.11.1957.), jedan je od najvećih srpskih slikara i tipičan predstavnik akademskog realizma.\nFerenc Herceg (1863-1954), jedan je od najplodnijih i najčitanijih madjarskih proznih pisaca svih vremena\nMilan Jovanović (1863-1944) jedan od najpoznatijih srpskih fotografa, brat Paje Jovanovića, renomiranog srpskog slikara.\nSultana Cijuk (1871-1935), operska diva, pevala na poznatim evropskim scenama, a bila je član pozorišta u Beogradu i Novom Sadu.\nDragiša Brašovan (1887-1965), poznati arhitekta čija dela krase mnoge naše gradove, npr. Zgrada Izvršnog veća Vojvodine u Novom Sadu.\nBorislav Kostić (24.02.1887-03.11.1963) titulu šahovskog majstora osvojio je na turniru u Budimpešti 1909, a velemajstora u San Remu 1911. Tokom svoje bogate šahovske karijere učestvovao je na najvećim turnirima širom sveta. Bio je veliki poznavalac šahovske teorije a veliki broj njegovih partija zabeležen je u Šahovskim udžbenicima.\nŽarko Zrenjanin (1902-1942), narodnih heroj u II svetskom ratu, rodom iz Izbišta, po njemu je današnji Zrenjanin dobio ime.\nVasko Popa (29.06.1922-05.01.1991) jedan od posljednjih originalnih pesnika srpske moderne književnosti.\nRada Đuričin (31.05.1934. u Vršcu) srpska glumica. Diplomirala\n1958. na Fakultetu dramskih umetnosti i 1961. na Filozofskom fakultetu u\nTeodor Nestorović , biskup u Vršacu i vođa Banatskog ustanka protiv Turaka 1594. godine.\nXV vek - podignuto utvrdjenje Kula,\n1425 - U vreme Đurđa Smederevca Srbi se naseljavaju i osnivaju naselje Podvršac,\n1439 - prvi pisani dokument u kome se pominje Vršac,\n1481 - Srbi iz okoline Smedereva i Kruševca naseljavaju se i osnivaju "Požarevačku malu",\n1494 - dvor ugarskog kralja Ladislava II kupio bure našeg vina,\n1552 - Turci osvajaju Banat i Vršac,\n1594 - Vrščani se dižu na ustanak protiv Turaka pod vođstvom Janka Halabure,\n1602 - poslednja bitka sa Turcima i pad Vršca, osnovana "Čukur-mala",\n1641/46 - naseljavanje Rumuna iz Male Vlaške,\n1660 - prvi put se pouzdano pominje manastir Mesić,\n1664 - turski putopisac Evlija Čelebija boravio u našem gradu i ostavio zapis o Vršcu,\n1690 - za vreme seoba Srba, pod Arsenijem Čarnojevićem, doseljenici iz Peći osnivaju "Pećku malu",\n1695 - obnavljanje Banatske eparhije sa sedištem u Vršacu,\n1717 - kraj turske vladavine u Vršcu i početak naseljavanja kolonista iz Nemačke\n1718 - grad dobija prvu poštu i tržišno pravo,\n1720 - sazidana kapela na Bregu, a Vršac postaje sedište distrikta,\n1723 - izgradnja rimokatoličke crkve,\n1727 - otvorena prva osnovna škola,\n1728 - sagrađena prava pravoslavna crkva,\n1732 - podignuta zgrada magistrata - najstariji deo Gradske kuće,\n1742 - počele sa radom kameralna pivara i svilara,\n1757 - sagradjen Dvor Eparhije Banatske sa kapelom, a sadašnji izgled dobio 1907.\n1761/64 - sagradjena Uspenska (mala) crkva,\n1767/69 - iskopan Terezijin (Vršački) kanal,\n1768 - osnovana Bogoslovija,\n1779 - u porti Saborne crvke otvorena prva srpska bolnica,\n1784 - otvorena prva apoteka u Vršcu- "Apoteka na stepenicama",\n1785 - sagradjena pravoslavna Saborna crkva,\n1792 - osnovana Gramatikalna škola - niža latinska gimnazija (radila do 1819),\n1792 - izvršen prvi zvanični popis stanovništva - Vršac je tada imao 8.402 stanovnika\n1793 - održana prva pozorišna predstava u Vršcu,\n1794 - ujedinjene opštine srpskog i nemačkog Vršca,\n1797 - podignut je Gradski park,\n1804 - Vršac dobija povelju sa tržišnim pravom (grb grada),\n1810 - počela sa radom fabrika cipela,\n1817 - Vršac dobija Privilegiju slobodnog kraljevskog grada,\n1837 - u Pešti je štampan "Kir Janja" Jovana Sterije Popovića,\n1839 - sagrađena crkva na pravoslavnom groblju,\n1847 - podignuta zgrada hotela "Konkordija", a posle par godina data za potrebe škole\n1850 - Vršac dobija pravo gradsko osvetljenje - lampe sa uljem,\n1851 - Počela sa radom Niža realka i Zanatlijska škola,\n1856 - počinje sa radom prva štamparija "Kirhner",\n1857 - u Vršcu je održana prva izložba grožđa i vina,\n1858 - Vršac dobija železničku prugu, stanicu i telegraf; iste godine osnovano streljačko društvo\n1861 - izgrađen novi deo Gradske kuće,\n1863 - dovršena je rimokatolička crkva,\n1865 - počela sa radom fabrika nameštaja,\n1870 - otvorena Građevinska škola i osnovano društvo "Prijatelji prirode",\n1871 - održana skupština Ujedinjene omladine sprske (prisustvovao i Svetozar Marković),\n1872 - sagrađena Srpska bolnica kod pravoslavnog groblja (kasnije pretvorena u sirotinjski dom),\n1875 - počela sa radom fabrika poljoprivrednih mašina,\n1878 - otvorena livnica, specijalizovana za proizvodnju presa za grožđe,\n1880 - sagradjen veliki vinski podrum "Helvecija" i otvorena fabrika konjaka,\n1885 - osnovano društvo "Riklijaner" i izgrađen prvi turistički objekat na breku Kula,\n1887 - osnovna Gradska biblioteka,\n1894 - osnovan Gradski muzej\n1897 - počela rad električna centrala, osnovan prvi biciklistički klub u gradu i održana prva bioskopska predstava,\n1902 - počela sa radom Poljoprivredna škola, održan Kongres vinara i vinogradara,\n1903 - osnovan fudbalski klub i održana prva fudbalska utakmica u Vršcu,\n1906 - osnovan teniski klub,\n1912 - sagradjena rumunska crkva i sanatorijum "Sanitas",\n1920 - počinje sa radom srpska Učiteljska škola i pokrajinsko pozorište "Sterija" kao i vojna muzička škola,\n1922 - osnovna fabrika kalupa "Zenit",\n1926 - počela sa radom fabrika dezinfekcionih sredstava "Briksol",\n1928 - osnovana fabrika bombona i čokolade "Ifko",\n1933 - otkrivena spomen bista Jovanu Steriji Popoviću,\n1938 - osnovana muzička škola "Josif Marinković",\n1941 - nemačke fašističke snage okupirale grad i kao odmazdu strelje 30 ljudi,\n1944 - formiran Vršački partizanski odred,\n1944 - 02. oktobra Vršac oslobodjen od fašističkog okupatora - Dan oslobođenja,\n1945 - osnovano Narodno pozorište "Sterija" i Gradski sinfonijski orkestar.\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 22:15\nPosebne spomenike istorije i kulture predstavljaju vrednosti arhitekture. Vršac ima sačuvane pojedine građevine i čitave komplekse ambijentalne celine što predstavlja lepe primerke raznih stilova, posebno barokne i secesijske epohe. Rekonstrukcijom fasada sačuvana je njihova autohtonost i potencirane su njihova inventivna bogatstva, čime i sam grad dobija svoje posebno obeležje. Među ovim zgradama su i objekti koji imaju svoj istorijski, privredni, etnografski i arhitektonski značaj.\nTrg Save Kovačevića\nTrg Save Kovačevića, nekadašnje središte trgovine i zanatstva, danas je pretvoren u ugodnu pešačku zonu okruženu nekolicinom zanimljivih zdanja. Na broju 15 je zgrada nekadašnje gostionice "Kod dva pištolja" ; u ovoj gostionici podignutoj krajem 18. veka (1813) nakratko je boravio vođ upravo skršenog srpskog ustanka Karađorđe pre no što je nastavio za Rusiju. Da bi platio svoj boravak, Karađorđe je vlasniku dao dva svoja vredna pištolja koji su postali zaštitni znak ove gostionice. Posebno je zanimljiva dvorišna fasada ove kuće koja se odlikuje tremom sa lučnim otvorima. Na istom trgu od 1868. stoji kuća koju je podigao Đorđe, brat Jovana Sterije Popovića na mestu starije u kojoj se rodio ovaj velikan srpske književnosti. Sterija (1806-1856) je bio pravobranitelj, pisac i osnivač Narodnom muzeja i Akademije nauka u Beogradu, danas najpoznatiji po svojim komedijama u kojima je šibao licemerje i ostale mane tadašnjeg vojvođanskog društva. Poslednja želja Đorđa Popovića ispunjena je 1974. kada je kuća predata Književnoj Opštini Vršac, izdavačkom preduzeću koje okuplja mesne pisce i koja ovde danas drži svoje književne večeri i izložbe. U zgradi se danas nalazi i knjižara "Draganić" u prizemlju, kao i vinarija "Rab" smeštena u podrumu.\nNa uglu ulica Kumanovske i Stevana Nemanje nalazi se zdanje Stare apoteke znano i kao "Apoteka na stepenicama" zbog svog neobičnog prlaza ulazu. Kuća u kojoj se nalazi potiče iz sredine 18. veka a od 1784. ovde radi najstarija vršačka apoteka ''Kod Spasitelja''. Ovu namenu zdanje je zadržalo do 1965. kada je priključeno ovdašnjem Gradskom muzeju. Prvobitna fasada je preoblikovana u skladu sa klasicističkim shvatanjima sredinom 19. veka ali je ostalo nepromenjeno do danas: visok krov na dva sprata na kojem su se sušile lekovite biljke, veliki podrum za skladištenje zaliha na hladnom i, naravno, male stepenice koje vode do ulaza. Zgrada je prizemna. Danas su tu smeštene stalne izložbe: ''Iz istorije zdravstvene kulture južnog Banata'' i postavka posvećena uspomeni na slavnog slikara Paju Jovanovića (čiji brat je radio u apoteci) koja poseduje nekoliko njegovih vrednih dela, među njima i reprezentativni portret kralja Aleksandra Karađorđevića.\nDesno od apoteke, već na sledećem uglu nalazi se rumunska crkvica Svetog Spasa podignuta u mešavini stilova kojima dominiraju vizantijski elementi ali i žuta klinker-opeka.\nU Dvorskoj ulici na broju 6 krajem 18. veka izvesni Vilhelm Šenhajm poklonio je plac za izgradnju sinagoge. Izgrđena je u dvorišnom delu, jer je Jevrejima bilo zabranjeno da grade svoje bogomolje na uličnoj liniji. Ova sinagoga je bila u upotrebi sve dok su Jevreji imali svoju zajednicu u Vrašcu i postojala je sve do početka šezdesetih godina 20. veka, kada je srušena. Tako je uništen važan trag postojanja jedne značajne građevine.\nDvorska ulica dobila je ime prema Vladičanskom dvoru koji se nalazi na njenom broju 20 okružen francuskim parkom zatvorenim baroknom ogradom. Dvor je podigao između 1750. i 1759. vršački vladika Jovan Georgijević kao rezidenciju banatskih episkopa, kojoj svrsi i danas služi. Dvor je prepravljan u više navrata, poslednji put 1904. kada mu je pročelje prerađeno u bogatijem neo-renesansnom i neo-baroknom stilu. U njegovoj unutrašnjosti najlepša je kapela posvećena Svetim Arhanđelima Mihailu i Gavrilu takođe iz 18. veka sa čudotovornom ikonom Presvete Bogorodice i izvanrednim baroknim ikonostasom i ikonama Nikole Neškovića. Pored toga u dvoru se čuva i bogata zbirka portreta crkvenih velikodostojnika, ikona, starih knjiga i crkvenih sasuda.\nNaspram Dvora nalazi se pravoslavna Saborna crkva posvećena Svetom Nikoli sa svojim neobičnim tornjem na kojem se nalazi uska terasa. Ovaj hram podignut je 1785. na mestu starijeg.\nUnutrašnjost su ukrašavali mnogi istaknuti srpski umetnici: Pavel Đurković koji je oslikao ikonostas, Nikola Nešković čije su slobodnostojeće ikone kao i Paja Jovanović sa svoja dva velika platna.\nNa kraju Dvorske ulice leži srpska pravoslavna Uspenska crkva , posvećena bogorodici, slavi veliku gospojinu.\nPodignuta je 1766. a impresivni ikonostas iz 1809. oslikao je Arsa Teodorović, pomgali su mu Josif Rajkov i Aksentije Popović. Drvorezbarske radove izveo je Aksentije Marković.\nSredišnjim gradskim trgom, Trgom pobode, dominira visoko zdanje u kome je ranije bio smešten hotel ''Srbija''. Najvažnija zgrada ovde je Gradski magistrat u kojoj se danas nalazi Skupština opštine Vršac. To je kompleks koji se sastoji od tri zgrade građene u tri veka. Njen najstariji deo je zgrada na uglu Dvorske i Dositejeve sa dva trga, građena je u prvoj polovini 18. veka, a otkupljena je za potrebe Vršačke municipije. Klasicističkog je stila i ističe se veoma skladnim linijama, a posebno je krasi istureni deo - erker na samom uglu, kao i ukrasi oko prozora na spratu. Drugi deo zgrade, takozvano ''Gotsko zdanje'' iz 1860, okrenuto prema Trgu pobede. Glavni motiv mrko obojenog pročelja je središnji deo sa balkonom i gradskim grbom u medaljonu i istaknutim neogotičkim zabatom. Unutrašnjost Magistrata ukrašena je zidnim slikama načinjenim krajem 19. veka, a na stepeništu se nalaze kipovi devojake koje predstavljaju četiri godišnja doba. Treći deo je sagrađen na mestu starih neuglednih prizemnih građevina 1962. godine i izma ulaz sa ulice Anđe Ranković.\nRimokatolička crkva - Katedrala\nNajviša i najupečatljivija građevina Vršca svakako je njegova Rimokatolička crkva - katedrala čija se dva tornja lako mogu uočiti još izdaleka. Ova impresivno neogotičko zdanje posvećeno Svetom Gerhardu podignuto je 1860-63. na osnovu planova lokalnog arhitekte Franca Brandajsa. Bogata skulptoralna dekoracija nalazi se uglavnom tek u višim zonama tornjeva kao i oko portala i prozora. U unutrašnjosti, tri broda crkve završavaju trima oltarima od kojih je središnji 1863. oslikao Karl Gajger, profesor Bečke akademije lepih umetnosti. Jedna je od najlepših i najvećih katoličkih crkava na ovim prostorima.\nArhitekta Brandajs potpisao je takođe i nacrte za zgradu ''Konkordije'' koja stoji samo par stotina metara dalje ka severu u ulici Žarka Zrenjanina broj 20. Ovo klasicističko zdanje sa centralnim traktom naglašenim korintskim stubovima podignuto je 1847. kao hotel istog imena ali mu je kasnije namena promenjena pa je služilo kao niža gimnazija.Odmah iza ugla nalazi se Narodni muzej . U njemu se mogu videti arheološki nalazi sa bogatih iskopišta oko grada, etnografska zbirka kao i veliki broj umetničkih dela iz 19. i 20. veka. Poseban segment muzeja posvećen je životu i radu Paje Jovanovića i Jovana Sterije Popovića.\nNa jugoistočnom obodu centra grada, prema Vršačkom bregu, leži Gradski park . Nalazi se na mestu nekadašnjeg imanja ugledne vršačke porodice Šerbl koje je 1797. otkupio Magistrat da bi pola veka kasnije počeo da ga uređuje kao gradsko šetalište. Pažljivo održavani, tad sa strelištem, klizalištem i kasnije teniskim terenima bio je nadaleko čuven po svojoj lepoti. U poslednjih nekoliko decenija park je prilično zapušten te je izgubio dosta od svog sjaja ali se i danas uživa u njegovom ogromnom drveću i vodoskoku sa predstavama četiri godišnja doba.\nNajlakši i najpopularniji uspon na Vršački breg , taj najzapadniji ogranak Karpata, ide Omladinskim trgom. Iznad Gradskog parka prostire se novi kompleks sportske dvorane ''Centar Millenium''. Uspon na breg započinje ulicom Mate Matejića koja se nakon nekog vremema pretvara u vijugavo stepenište. Prošavši crkvu na Kalvariji koja potiče iz 1728. dolazi se do vrha koji krasi Vršačka kula . Podignuta u 15. veku ova branič kula jedini je ostatak nekadašnje tvrđave koja se danas može poznati samo po ostacima temelja. Srušena je u 18. veku kada je izgubila svoj vojni značaj. Sačinjena od kamena i opeke, kula nosi odlike vizantijskog načina zidanja pa ju je stoga verovatno podigao despot Đurađ. Spoljašnje stepenište vodi do drugog od ukupno tri sprata koji dostižu visinu od 20 metara. Ako nastavite šetnju ka istoku naićićete na nekoliko vidikovaca sa izvanrednim pogledom na grad. Glavni put na istok vodi do planinarskog doma na Širokom bilu, polazne tačke za pešačke ture po Vršačkim planinama.\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 22:53\nVršački breg, obronak Karpata poznat je po blagotvornoj klimi, kao i po brojnim\nhranljivim i lekovitim biljnim vrstama. Zbog bogatstva ornitofaune, Vršačke planine su 2000. godine postale međunarodno značajno stanište\nptica u Evropi (Important Bird Area).\nZahvaljujući svom jedinstvenom položaju u banatskoj niziji, zatim raznovrsnosti flore i vegetacije, bogatih šumskih ekosistema, lepih pejzaža i vidikovaca, veći deo šumskog područja ove planine je zaštićenokao park prirode. Vršački breg predstavlja izletničko-rekreacionu zonu lokalnog stanovništva, a zabavu za sebe naći će i ljubitelji lova i ribolova, s obzirom da postoje delovi prirode namenjeni upravo ovim aktivnostima. Svima onima koji vole da zamene šetnju nečim dinamičnijim,na ovoj planini se pruža mogućnost paraglajdinga, kao nešto ekstremnijeg oblika uživanja u prirodnom ambijentu.\nFauna ptica Vršačkih planina, koja broji više od oko 130 vrsta, po mnogo čemu\nje vredna i osobena. Brdske šume predstavljaju značajnu odliku raznovrsnosti staništa prica Vojvodine i u njima se gnezde šumske vrste poput šumske šljuke, crne žune, planinski šareni detlić i belovrate muharice. Blizina Karpata i spona sa ovom impoznatnom i posebnom ekološkom celinom, omugućava i prisustvo vrsta kojih u gnežđenju nema nigde drugde u Vojvodini, poput planinske strnadice, planinskog detlića izmijara. Specifičnost položaja na prirodnim pravcima komunikacije, sponi planinskih masa, šuma, ravnica i vode, stvara uslove za vrste\npoput uralske sove i kratkoprstog kopca. Preko 90 vrsta ptica koje se gnezde na Vršačkim planinama, budući retke i ugrožene, uživaju zakonsku zaštitu na teritoriji repulbike Srbije. Vršačke planine uvrštene su na listu područja za ptice od međunarodnog značaja, Important Bird Areas – IBA, čime je na najbolji način priznata globalna vrednost prica ovog prostora. Zaštitom Vršačkih planina kao Parka prirode, a od 2005. godine kao Predela izuzetnih odlika, na spisku retnih ptica ovog podneblja našli su se: Dugorepa ili uralska sova, Orao zmijar, Orao krstaš, Orao kliktaš, Kratkoprsti kobac, Osičar, Bela čiopa, Omorikaš, Strnadica\nkamenjarka, Šumska šljuka, Crna roda.\nU životinjskom svetu Vršačkih planina ima srna, divljih svinja, zečeva, divljih mačaka, lisica, a u prolazu se zadržavaju i vukovi. Na području Vršca žive: veverica, šumski puh. Jedinstveno gnezdište u našoj zemlji ima u Malom Ritu barska šljuka bekasina. Od zmija najzastupljenija je belouška, ređe šarka, a ima slepića i smuka. Jedna vrsta zelenog guštera smatra se da je raritet u Vojvodini. U rečnim tokovima i u kanalima ima raznih vrsta riba: štuke, šarana, soma, kečige, karaša i sitne bele\nFlora- Biljni svet je veoma raznolik. Najviše je trava od kojih poseban značaj ima kostrika. Na Vršačkim planinama rastu: smreka, crni bor, pavit, poljski i brdski brest, bukva, pitomi kesten, više vrsta hrasta, beli grab, više vrsta lipa, kupina, šipak, poljska ruža, divlja jabuka i kruška, beli i crveni glog, brekinja, oskoruša, rašljika (trn), divlja trešnja, ruj, klokočika, klen, mleč, žesta, dren, svib, bršljan, kurika,\npasrden, beli i crni jasen, obična kalina, crvena zova, veprina. Sve su to autohtone biljne vrste. Naknadno unete drvenaste vrste su: bagrem, jasika, bela i crna topola, vrba rakita, divlji kesten i razni četinari.Na Vršačkim planinama ima 1.024 vrsta drveća, šiblja i zeljastog bilja.Zna se za 22 biljne zajednice (fitocenoze) i to 10 stepsko-livadskih i 12 šumskih.\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 23:30\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 23:40\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 23:41\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 23:42\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 23:44\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 23:45\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 23:47\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 23:48\nNaslov: Re: Vršac Sub 8 Okt - 23:50\nNaslov: Re: Vršac\nAriana, lana, Malena40, Žuća


Australija objavljuje nalaze o propustima koji su izazvali epidemiju | Australija, Korona virus | Al Jazeera Balkans\nNadležni su u martu odobrili iskrcavanje 2700 putnika sa međunarodnog kruzera u luku u Sydneyju.\nIstražuju se događaju koji su doveli do iskrcavanja 2.700 putnika sa kruzera 'Ruby Princess' 17. marta, nakon čega je virus dramatično brzo počeo da se širiEPA\nPrema zvaničnim najavama, danas bi javnost u Australiji trebalo da bude upoznata sa rezultatima istrage o mogućim propustima nadležnih, koji su u martu odobrili iskrcavanje 2700 putnika sa međunarodnog kruzera u luku u Sydneyju.\nPoslije toga je počelo alarmantno širenje korona virusa sa više od 600 slučajeva zaražavanja i 20 preminulih COVID pacijenata.\nSmrtonosni drugi talas\nNadležni u državi New South Wales osnovali su istražnu komisiju, zaduženu da istraži događaje koji su doveli do iskrcavanja 2700 putnika sa kruzera "Ruby Princess" 17. marta, nakon čega je virus dramatično brzo počeo da se širi, izvještava Reuters, prenosi Tanjug.\nEpidemija u Australiji je tokom prvog talasa relativno uspješno držana pod kontrolom, ali se drugi talas koji je proglašen u junu pokazao kao daleko smrtonosniji.


PACOLI OTKAZAO POSJETU BANJOJ LUCI ZBOG DODIKOVIH PRIJETNJI – Islam u vremenu\nPACOLI OTKAZAO POSJETU BANJOJ LUCI ZBOG DODIKOVIH PRIJETNJI\nMinistar vanjskih poslova Kosova Behgjet Pacolli otkazao je posjetu Banjoj Luci, zbog kako je kazao prijetnji upućenih njemu i delegaciji Kosova.\nPacoli je na Twitteru napisao kako je zbog prepreka koje je stvorio predsjednik manjeg bh. entiteta Milorad Dodik, otkazao put u Banja Luku.\n– Zbog prijetnji i prepreka koje je stvorio predsjednik bh. entiteta Republika Srpska, Milorada Dodika, upućenih meni i mojoj delegaciji, otkazao sam put u Banja Luku. I pored poziva Igora Crnadka, ministra vanjskih poslova BiH, otkazao sam učešće na sastanku SEECP-a. Dodik predstavlja veliku brigu za sve na zapadnom Balkanu, napisao je Pacoli na Twitteru.\nRanije je ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak izjavio da predstavnici Prištine učestvuju na regionalnim sastancima isključivo u skladu sa sporazumom Beograda i Prištine, u okviru briselskih razgovora i uz punu saglasnost zvaničnog Beograda.\nPrevious Article UMJESTO AUTA, OTAC SINU POKLONIO KUR’AN. SIN, NE ZNAJUĆI ŠTA ĆE SE POSLIJE DESITI LJUTITO JE OSTAVIO KUR’AN\nNext Article TREBAĆE VAM: EVO KAKO DA BRZO OSUŠITE MOKRU OBUĆU – VIDEO


POD DRŽAVNOM ZASTAVOM: KORDIĆ ODLIČAN NA GOLU CRNE GORE – ФК Војводина\nHome/Вести/POD DRŽAVNOM ZASTAVOM: KORDIĆ ODLIČAN NA GOLU CRNE GORE\nPOD DRŽAVNOM ZASTAVOM: KORDIĆ ODLIČAN NA GOLU CRNE GORE\nGolman Vojvodine Marko Kordić pružio je odličnu partiju u dresu mlade reprezentacije Crne Gore na utakmici protiv Belgije.\nProteklih dana, širom Evrope igrani su mečevi kvalifikacija za Svetsko prvenstvo i Evropsko prvenstvo mladih reprezentacija, pri čemu je obaveze u svom državnom timu imao i golman Vojvodine Marko Kordić.\nMlada reprezentacija Crne Gore pobedila je selekciju Belgije rezultatom 3:0 (3:0), u poslednjem kolu grupe 1 kvalifikacija za Evropsko prvenstvo. Golove za domaćina postigli su Jovović u 17. i Boljević u 29. i 37. minutu, a golman Vojvodine Marko Kordić branio je tokom svih 90 minuta za tim Mojaša Radonjića. On je pružio odličnu partiju, a posebno se istakao odbranom u 65. minutu, kada je zaustavio udarac Giloma. Mlada reprezentacija Crne Gore juče je odigrala i prijateljski meč protiv Poljske u Gdanjsku, u kojem je poražena rezultatom 6:0 (2:0), ali Kordić nije branio na ovoj utakmici. Golove za Poljsku postigli su Formela u 31. i 72, Kovnacki u 33, Stepinski u 60. i 77. i Buksa u 90. minutu. Ekipa Crne Gore je kvalifikacije završila na trećem mestu u grupi, te tako nije izborila plasman u baraž za Evropsko prvenstvo.\nduka-master2016-10-11T09:23:04+02:0011. октобра 2016.|


3 новембра, 2020 – Veliki Park\nДан: 3. новембра 2020.\nNastavljeni radovi na rekonstrukciji vrtića Bambi\nPosle višemesečnog zastoja zbog problema koje je grad Kragujevac imao sa izvođačem, nastavljeni su radovi na rekonstrukciji vrtića Bambi jer je u septembru sklopljen ugovor sa novim izvođačem. Rekonstrukciju ovog vrtića prate veliki problemi od samog početka. Prvi ugovor o rekonstrukciji, Ministarstvo privrede potpisalo je u avgustu 2018. godine, a Grad je bio suinvestitor. U […]\nPosted in: Društvo, Kragujevac, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, VestiLeave a commentMilan\t 3 новембра, 2020\nU Srbiji 1878 novozaraženih i 11 preminulih\nU Srbiji je u poslednja 24 časa obrađeno 10 962 uzorka od kojih je na korona virus pozitivno 1 878. Preminulo je 11 osoba a na respiratorima je 49 pacijenata.\nPosted in: Društvo, Srbija, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, VestiLeave a commentMilan\t 3 новембра, 2020\nRaste broj inficiranih, još 113 novozaraženih u Kragujevcu\nNa osnovu 389 obrađenih uzoraka pristiglih iz laboratorije „Kraguj“ Instituta za javno zdravlje u Kragujevcu, još 131 osoba je zaražena virusom covid-19, od čega je 128 iz Šumadije. Od tog broja iz Kragujevca je 113, Rače 10, Knića 3 i Topole i Batočine po jedna. U kućnoj izolacijiu Šumadiji je 1731 osoba, od čega je […]\nJoš jedan veliki sponzor u SPD Radnički\nSponzorski pul Sportskog privrednog društva Radnički od danas je bogatiji za još jednog člana. U pitanju je kompanija “Dunav osiguranje” a.d.o iz Beograda, jedna od vodećih osiguravajućih kuća u Srbiji sa dugogodišnjom tradicijom uspešnog poslovanja. Ugovor o jednokratnom sponzorstvu potpisali su direktor Sportskog privrednog društva Radnički Bojan Ilić, predsednik Izvršnog odbora „Dunav osiguranja“ a.d.o. Ivana […]\nPosted in: Društvo, Kragujevac, Sport, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, VestiLeave a commentMilan\t 3 новембра, 2020\nBez opuštanja u revanšu\nRevanš meč četvrtfinala Kupa Srbije za odbojkaše između Radničkog i Mladog radnika biće odigran u sredu, 4. novembra, od 19 časova, u dvorani SC „Požarevac. Kragujevčani imaju ubedljivu prednost iz prvog meča u „Jezeru“ (3:0), pa će im za plasman u polufinale biti dovoljan i samo jedan osvojeni set. I pored kapitalne prednosti iz prve […]\nRukometašice bez bele zastave u Jagodini\nNakon odigranih četiri kola i zadovoljavajućih 5 bodova, rukometašice Radničkog očekuje najveće iskušenje dosadašnjeg toka prvenstva. U sredu 4. novembra će u hali „Jasa“ u Jagodini izaći na megdan najboljoj ekipi u poslednjih par godina, dvostrukom šampionu Srbije ŽORK Jagodini u susretu 5. kola Superlige za žene. Ekipa Jagodine je oslabljena u odnosu na prethodnu […]\nDanas bez vode sledeći potrošači u Kragujevcu\nJKP vodovod i kanalizacija bez vode danas ostavlja sledeće potrošače: Centralna Radionica, ul. Palilulska 5 ( od 02:35 do 11:00 časova ), ulična linija. Erdoglija, ul. Ilindenska 18 ( od 11:00 do 13:00 časova ), ulična linija. Stanovo, ul. Milana Lazarevića 18 ( od 13:00 do 15:00 časova ), priključak. Bubanj, ul. Svetolika Rankovića ( […]\nPosted in: Društvo, Kragujevac, VestiLeave a commentMilan\t 3 новембра, 2020\nSutra od 18 sati, na repertoaru Pozorišta za decu naći će se predstava „Crvenkapa i zbunjeni vuk“. Ova vesela savremena bajka je priča u kojoj je sve izokrenuto u odnosu na sadržaj poznate bajke „Crvenkapa“. Snoviđenje nestašnog i radoznalog dečaka Vučka uvodi nas u priču o vuku, „zveri” koja je predstavljena kao nesrećno, zapostavljeno i […]\nPosted in: Društvo, Kragujevac, Kultura, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, VestiLeave a commentMilan\t 3 новембра, 2020\nRazgovor o „Kraljevačkoj pank hronici“ u SKC-u\nSutra od 19 časova, u Kontakt galeriji SKC-a, razgovaraće se o knjizi „Kraljevačka pank hronika“, autora Vojkana Trifunovića. Ova knjiga istoričara iz Кraljeva, predstavlja važno svedočanstvo o razvoju jedne od najzanimljivijih lokalnih punk scena na prostoru Srbije, ali i bivše Jugoslavije. Govori ne samo o bendovima i njihovim pesmama, već i društveno-političkom angažmanu pojedinih aktera […]\nE-šalter za ugostitelje u Kragujevcu\nRegionalna privredna komora Šumadijskog i pomoravskog i kragujevačka uprava formirale su jedinstven e-šalter kao podršku ugostiteljima Kragujevca, koji će biti aktivan tokom trajanja vanredne situacije. Jedinstveni e-šalter na imejl adresi ivan.vicovac@pks.rs. će se posebno baviti pružanjem servisnih informacija ugostiteljima o aktuelnim merama za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti COVID-19, aktivnim merama podrške sektoru ugostiteljstva na […]\nPosted in: Ekonomija, Kragujevac, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, VestiLeave a commentOlivera Ilic\t 3 новембра, 2020


Štrajk upozorenja Sindikata doktora medicine i stomatologije USK! – Glas Krajine | Informativni portal\nYou are at:Home»USK»Štrajk upozorenja Sindikata doktora medicine i stomatologije USK!\nŠtrajk upozorenja Sindikata doktora medicine i stomatologije USK!\nPrevious ArticleStravična kazna sustigla jednog od navodnih ubica Davida Dragičevića\nNext Article Italijanski januar – Godin, dva Juventusova pojačanja, hoće li se okoristiti i Zvezda?


Da li ste čuli za Veliku depresiju, najveću ekonomsku krizu koju svet pamti? Globalni ekonomski krah koji je počeo 1928. godine i trajao do 1939. smatra se za najduži i najoštriji sunovrat industrijalizovanog zapadnog sveta do velike recesije. Po brojnim procenama, više od polovine svetskog bogatstva nalazilo se u rukama tek 0,1% populacije.\nZbog kulturno-socioloških posledica ovog događaja, koje su bile najizraženije u SAD, Velika depresija se nalazi na drugom mestu na listi po razornom uticaju na društvo, odmah iza Građanskog rata.\nPočetak i snaga Velike depresije razlikuju se među državama. Depresija je posebno bila teška i duga u SAD i državama Evrope, manje u Japanu i većem delu Latinske Amerike. Postoji više faktora koji su uticali na nastanak Velike krize, a najvžniji uzroci su, između ostalog, pad agregatne tražnje, finansijska panika i juriš na banke i nesinhronizovane ekonomske politike nacionalnih vlada.


Amerika, Francuska, Njemačka, Velika Britanija i određen broj zemalja Ujedinjenih nacija apeluju na članice UN da drže otvorenom prehrambeno tržšte, kao i tržište poljoprivrednih proizvoda, i tako izbegnu restriktivne mjere.\nPozvali su “sve članice UN da spriječe neopravdane restriktivne mjere kao što su zabrane za izvoz hrane ili đubriva, koje povećavaju nestabilnost na tržištu i ugrožavaju prehrambenu sigurnost na globalnom nivou, posebno kod onih koji su već u teškim situacijama jer se uveliko suočavaju sa glađu, siromaštvom i neuhranjenošću”, preneo je TAS S.\nU zajedničkom saopštenju pomenutih zemalja apeluje se da se “omogući siguran pomorski transport hrane kroz Crno more”.\nU izjavi se takođe pozivaju “sve članice UN da povećaju svoja ulaganja u istraživanje na temu kako razviti i implementirati naučne inovacije bazirane na klimatskoj otpornosti”, kao i da se “pažljivo prate tržišta koja utiču na prehrambene sisteme”.\nNEWER POST“Očistili bi Ukrajinu odavno da Putin nije dao naredbu…”\nOLDER POSTMišel danas stiže u BiH: Ključna tema novac za izbore


"Srbija neće biti usko grlo za migrante" | Društvo i ekonomija | Direktno\n13. 02. 2020. 14:53 1\n"Srbija neće biti usko grlo za migrante"\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović poručio je danas u razgovoru sa svojim mađarskim kolegom Šandorom Pinterom da Srbija svakako neće biti usko grlo u kom će se skupljati migranti u nemogućnosti da odu u neku od država EU i da MUP jača kapacitete granične policije upravo kako bi sprečio i ulazak iregularnih migranata u Srbiju i ojačao i spoljne granice Evrope, saopšteno je iz srpskog ministarstva.\nStefanović je o ovoj temi danas razgovarao sa Pinterom nakon što su obišli Granični prelaz Horgoš.\n- Za nas je uspostavljanje čvrste kontrole na našim granicama i ozbiljno unapređenje kapaciteta granične policije u cilju suzbijanja svih vidova kriminaliteta, ne samo onog koji je vezan za iregularne migracije, jedan od apsolutnih prioriteta naše zemlje i naravno posebno Ministarstva unutrašnjih poslova - rekao je Stefanović.\nStefanović je rekao da Srbija ceni podršku koju Mađarska pruža Srbiji na putu evropskih integracija i u dostizanju visokih standarda koji Ministarstvo unutrašnjih poslova mora da ima u tom procesu.\nRekao je da je sa ministrom Pinterom razgovarao o tome kako Mađarska i EU mogu da pomognu Srbiji na sprečavanju iregularnih migracija. Stefanović je rekao da Srbija na ozbiljan i odgovoran način pristupa migrantima koji se nalaze na njenoj teritoriji, "ali uz jasnu poruku da kršenje zakona nije dobrodošlo i nije nešto što će se tolerisati".\nNebojša Stefanović Migranti Šandor Pinter\nPismo jedne Milice: Probudi se Srbijo!\n12. 07. 2020. 10\nPOLICAJCI: Stefanoviću, ko su i čiji su huligani? Prekoračili smo ovlašćenja!\n10. 07. 2020. 104\nGLAS POLICAJCA "Vučić je doveo huligane da ruše Beograd"\n10. 07. 2020. 26\n"Ministre, nadam se da će organi reagovati"\n09. 07. 2020. 1\n09:38 Policija ga ugurala u Skupštini, a on im pokazao ovlašćenja! PUSTILI GA ODMAH\n09:31 Sindikati: Na jesen u Srbiji bez posla 300.000 radnika\n09:30 Poljaci izabrali predsednika: Duda tesno pobedio\n09:23 TRAGEDIJA: Preminula žena Džona Travolte\n09:23 Pukao nosač ringišpila, osmoro dece povređeno\n09:15 Dangubić objavio sliku u crno-belom, provokacije zvezdaša\n09:04 PAPRIKA DIJETA Izbacila picu, pa smršala 30 kilograma\n08:33 U Novom Pazaru pet preminulih od korone\n08:00 Hitna pomoć imala 110 intervencija\n07:57 Berlinski kongres: Pre 142 godine Srbiju su priznale velike sile\n07:30 Srđan Nogo kakvog dosad niste videli (FOTO)\n12.07. Medicinarima u KC Niš plata kasni tri meseca!\n07:00 "U Novom Pazaru je bolnica pakla, nemamo ni kiseonik"\n06:56 Imao tešku povredu, koronu, pa dao gol!\n06:55 Prva transrodna manekenka na naslovnoj strani (FOTO)


Kosovo rana i slava | Novosti.RS\n28. 06. 2010. u 19:26\nSkadar napušten da bi se dobile severne srpske zemlje. Ratni napori krunisani ulaskom u Peć Janka Vukotića\nIZ brojnih beseda crnogorskog gospodara prosto vrca ljubav prema Nemanjićima, a Kosovo mu je bila i večna rana i stalni politički cilj. Baš, nekako, kao da je živeo u ovo naše vreme!\nPosle decenija patnje i stalnih borbi, početak 20. veka doneo je Crnoj Gori nagradu za istrajnost i hrabrost. Proširila se čak "onam, onamo" - kako je pevao kralj Nikola - do stonoga Prizrena!\nOsvojila je, prethodno, i Skadar kojeg je crnogorska vojska napustila kao, današnjim rečnikom rečeno, "kompenzaciju" za severne srpske zemlje i krajeve pripojene Crnoj Gori dogovorom velikih sila.\nInspirisan kosovskim zavetom, ali i sopstvenim uspesima na bojnom polju, kojima je doprineo oslobođenju Kosova i Metohije, govorio je u novembru 1913. godine, obeležavajući stogodišnjicu rođenja vladike Rada Petrovića Njegoša:\n- Naš mu se dobri srpski narod divno odazvao. Kosovo, ranu njegovog velikog srca, mu je izliječio.\nFatalni kosovski boj bio je kralju-pesniku i inače izvor stalne inspiracije. "Kosovo je Crnu Goru naselilo junacima/ranjenijem i slavnijem preživjelim ostacima", pevao je, prenoseći zaveštanje predaka da kosovski poraz mora biti osvećen.\nNacionalna deviza "Osveta Kosova", međutim, nije bila ni tada mitomanija ili zabluda predaka kako je inače tretiraju savremeni teoretičari militantnog antisrpstva u Crnoj Gori. Pod tom devizom podrazumevala se istrajna težnja cetinjskih mitropolita i svih gospodara Crne Gore iz dinastije Petrović da se, kada istorijske okolnosti budu povoljne, prostori Kosova i Metohije, Hercegovine i Raške oblasti oslobode od dugotrajne turske okupacije i prisajedine Crnoj Gori. Cilj je, bez sumnje, bio ambiciozan u odnosu na skromne mogućnosti crnogorske države i vojske, ali je upravo za vreme vladavine kralja Nikole ostvaren, barem delimično.\nSan minulih pokolenja postao je stvarnost kada su združene armije Srbije i Crne Gore 520 godina posle sudbonosnog kosovskog boja proterale okupatore. Kruna ratnih napora bio je, 17. oktobra 1912. godine, ulazak Istočnog odreda crnogorske vojske, pod komandom brigadira Janka Vukotića u Peć.\nU pobedonosnom žaru posle balkanskih ratova kralj je, izgledalo je, bio nadomak ispunjenja svojih snova o državno-pravnom ujedinjenju Srba.\nIz ugla današnjih tobožnjih boraca za građansko društvo moglo bi se, čak, reći da je pokazivao neskrivene "velikosrpske teritorijalne pretenzije", za koje se borio, između ostalog, i oružjem.\n- Čast tog oružja visoko ostaje - govorio je 25. aprila 1913. u Narodnoj skupštini na Cetinju. - To je oružje, udruženo s oružjem braće iz Srbije, oslobodilo Srpstvo od Turaka, od mora do Dunava. Naši su barjaci pobodeni na međi Sandžaka i Bosne, u Pljevljima, Bijelom Polju, Beranama, Plavu, Gusinju, Rožaju, Peći, Đakovici, na dogled stona Prizrena. Obnovljena i uređena, naša domovina proljepšala se i biće srećna i bogata, a duh unutrašnje sloge i ljubavi učiniće je jakom i sposobnom za nova nacionalna preduzeća!\nNi slutio nije, sigurno, crnogorski kralj da surove igre velikih sila i točak istorije neće dozvoliti Crnoj Gori i Srbiji da duže uživaju u mirnodopskom prosperitetu i krenu u "nova nacionalna preduzeća."\nSamo godinu dana kasnije, nastupila je epoha još većeg, možda najvećeg stradanja Srba u istoriji.\nOd Vidovdana 1914. kada je Gavrilo Princip u Sarajevu ubio austrougarskog prestolonaslednika Ferdinanda počelo je besprimerno stradanje srpskog naroda, a Crna Gora je posle samo tri godine izgubila upravu nad Metohijom.\nHIMNA “ONAM, ONAMO”\nPatriotski spev "Onam, onamo!" iz pera kralja Nikola, objavljen 1867. istovremeno u Crnoj Gori i Vojvodini, duže od stoleća bio je nezvanična himna, ne samo crnogorska već i svesrpska. Muzički je ova pesma obrađena u više verzija, a zbog sadržaja - neke vrste srpskog nacionalnog programa pretočenog u stihove - prozvana je "Srpskom Marseljezom".\nU okupiranim srpskim krajevima ova pesma je bila zabranjena. Tako se srpska omladina iz Sarajeva u telegramu iz 1986. požalila knjazu Nikoli:\n- Tvoje "Onam, onamo!" zabranjuje se ovamo...\nŠirenje Crne Gore do 1913. godine\nFeljton je predivan i veoma poučan za mnoge ljude koji još uvek osporavaju srpstvo i srpski narod u Crnoj Gori.Neka im je ovaj feljton i sve reči izgovorene od velikog kralja Nikole za nauk a i sramotu jer čine to sto čine u srpskoj zemlji i srpskom jeziku!


Čak i u najboljem slučaju, svijet nema kapacitet da proizvede dovoljno vakcina da bi "pokrio" kompletnu globalnu populaciju.\nBogatije zemlje su sklopile ugovore da kupe veći dio doza vakcina i prije nego što su testiranja bila završena, a vakcine dobile dozvolu regulatornih tijela.\nZa to vrijeme, partnerstvo formirano da bi se obezbjedile vakcine za siromašnije zemlje do sada je rezervisalo samo dijelić obećanih doza.\n"Mnoge vlade u najsiromašnijim dijelovima sveta su veoma, veoma zabrinute da će doći do značajnog kašnjenja, od trenutka kada vakcinacija počne u bogatim zemljama... do momenta kada se vakcine pojave u zemljama u razvoju", ističe Kate Elder, savjetnica za politiku vakcinacije u neprofitnoj organizaciji Ljekari bez granica, koja nije učestvovala u studijama.\nProšle nedjelje, farmaceutski i biotehnološki partneri Pfizer i BioNTech počeli su dostavu vakcina protiv COVID-19 u Britaniji. Prvi pacijenti u SAD i Kanadi su primili vakcine u ponedjeljak.\nVolonteri čekaju na pregled u klinici za testiranje vakcine kompanije Astra Zeneca na periferiji Johanesburga u Južnoj Africi, 30. novembra 2020.\nDruga vakcina, koju je razvila biotehnološka kompanija Moderna, trebalo bi da dobije dozvolu Uprave za hranu i lijekove ove nedjelje.\nSvjetska zdravstvena organizacija razmatra te vakcine, kao i treću, na kojoj rade farmaceutska kompanija AstraZeneca i Oxfordski univerzitet. Dok su te i druge vakcine i dalje u fazi kliničkog testiranja, zemlje su izdvojile milijarde dolara da obezbjede stotine miliona doza za svoje građane.\nPrema novoj studiji, 13 proizvođača je unaprijed potpisalo ugovore o isporuci skoro 7,5 miliona doza. Nešto više od polovine tih narudžbina je iz zemalja sa visokim primanjima, iako one čine manje od 14% svjetskog stanovništva.\nKanada je obezjbedila doovljno vakcina da obavi imunizaciju kompletnog stanovništva skoro pet puta, dok su SAD rezervisale nešto više od jedne doze vakcine po glavi stanovnika. Brazil i Indonezija nisu naručili dovoljno da bi potpuno vakcinisali čak ni polovinu svog stanovništva.\nPrema studiji, vodeći proizvođači vakcina kažu da će, zajednički, imati kapacitet da proizvedu dovoljno vakcina za imunizaciju 6 milijardi ljudi do kraja 2021.\nTo znači da u najboljem slučaju, u kojem bi svaki kandidat za vakcinu bio uspješan i ne bi bilo problema u finansiranju i proizvodnji, zalihe i dalje bile nedovoljne - nedostajalo bi 1,6 milijardi doza.\nDok će veći dio svjetskih proizvodnih kapaciteta biti vezan za unaprijed sklopljene ugovore i porudžbine, do 40% i dalje bi moglo da bude dostupno za zemlje sa nižim i srednjim primanjima, koje nisu rezervisale svoje doze, navodi se u studiji.\nMeđutim, neke od zemalja koje su unaprijed naručile vakcine imaju opciju da kupe dodatne zalihe. Pošto detalji ugovora nisu javni, još nije jasno da li će te zemlje dobiti prioritet.\n"Pitanje šta zaista sadrže dogovori između proizvođača vakcina i zemalja je faktor neizvjesnosti zbog kojeg se mnoge druge zemlje pitaju da li će biti na početku reda ili na začelju", kaže koautor studije Anthony So, direktor Inicijatie za pružanje pristupa inovacijama i dizajnu (IDEA) Univerziteta Johns Hopkins.\nDok zemljama sa nižim i srednjim primanjima prijeti opasnost da budu izostavljene, Svjetska zdravstvena organizacija je uspostavlla sistem, nazan COVAX, kako bi se obezbjedio ravnomjerniji pristup vakcinama za COVID-19.\nZemlje su uložile novac u COVAX da bi podržale razvoj nekoliko vakcina istoremeno. Pošto neke od vakcina vjerovatno neće biti uspješne, podržavanje nekoliko njih povećava šanse da će neka zemlja moći da dobije isporuke bar jedne uspešne vakcine.\nARHIVA - Bolničarka daje vakcinu volonterki za vrijeme ispitivanja vakcine koju razvijaju Nacionalni instituti za zdravlje i Moderna, 27. jula 2020.\nPfizer i Moderna nisu dio COVAX-a. Neke zemlje sa srednjim primanjima potpisuju bilateralne sporazume van COVAX-a ali se "sve to obavlja putem tajnih, netransparentnih ugovora, kaže Elder iz Ljekara bez granica.\nA kada je riječ o pitanju kada će te vakcine doći do ostatka svijeta, dodaje da je "za mnoge od nas to zagonetka."\nOd 13 proizođača koji su naručili unaprijed isporuke, COVAX ima dogovore sa tri. To uključuje 300 mililona doza od Astra Zenece i 200 miliona Novavaxsa, čije su vakcine u poodmakloj fazi kliničkih proba.\nCOVAX je takođe obećao da će kupiti 200 miliona doza vakcine na kojoj rade farmaceutske kompanije Sanofi i GSK. Ta vakcina je pretrpjela neuspjeh u petak, kada su rani podaci pokazali da nije dovoljno efikasna kod starijih ljudi. Sanofi i GSK su saopštili da nastavljaju svoje studije sa novom formulom vakcine.


7 Feb 2019 - 20:56 Noviteti Link\nKao što je nedavno i najavila, Toyota je danas prikazala redizajniranu Tacomu modelske godine 2020, a koja je inače jedna od njihovih premijera pripremljenih za ovogodišnji sajam automobila u Čikagu.\nOvaj pick-up je poslednji put inače obnovljen za modelsku godinu 2016, dok je prošle godine u Americi našao 245.659 kupaca.\nU najkraćem, Tacoma modelske godine 2020 je dobila modernizovani prednji deo, pre svega izmenama na prednjem grilu i braniku.\nTu su i novi alu točkovi (od 16 do 18 inča), neke verzije su dobile i LED prednja svetla i svetla za maglu, a tu je el. podesivo vozačevo sedište kao i novi 8.0-inčni ekran osetljiv na dodir (uz Apple CarPlay, Android Auto i Amazon Alexa konekciju).\nU ponudi su paketi opreme SR5, TRD Sport, TRD Off-Road, Tacoma Limited i Tacoma TRD Pro, a u zavisnosti od verzije vozilo može da povuče do 3084 kg.\nTop verzija TRD Pro je pretrpela i najviše izmena, od LED prednjih svetala, potpuno novih alu točkova, crnih detalja, nove Army Green boje pa do doteranog enterijera (pre svega multimedija displej sa većim 8.0-inčnim ekranom osetljivim na dodir).\nSve verzije imaju i bogatiju bezbednosnu opremu (upozorenje na sudar, detekcija pešaka, upozorenje na napuštanje kolovozne trake, tempomat sa radarom...).\nU gami motora se nalaze 2,7 litarski četvorocilindraš sa 159KS i 244 Nm, kao i 3,5 litarski V6 sa 278KS i 359 Nm (oba su standardno uparena sa šestostepenim automatikom ali V6 i dalje može da se dobije i sa šestostepenim manuelnim menjačem).\nU svakom slučaju, 2020 Tacoma će imati nekoliko jakih rivala, među njima i Ford Ranger i Jeep Gladiator.


Home I Kontakt I Djelatnost I O nama I DokumentiI English version\nRemzija Gusic, dipl. inz. el. (CV)\nU toku 2008. godine - prilikom izgradnje univerzitetske računarske mreže, čija je okosnica-kičma realizovana savremenim optičkim kablovima, Zavod je bio nosilac poslova na izgradnji infrastrukture pomenute računarske mreže. Mreža je uspješno realizovana u izuzetno teškim uslovima, a najvećim djelom je locirana u krugu Instituta.\nUredjaj za VN ispitivanja\nIspitivanja na mjernoj opremi\nUredjaj za snimanje I-U karakteristika\nIspitivanja u pogonu\nPrevodjenje dokumntacije u digitalnu formu\nServisiranje elektronskih uredjaja


DAČIĆ: Nastavka dijaloga nema dok se Prištini ne zapreti! - Informer\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačiž izjavio je danas da se dijalog Beograda i Prištine nalazi u fazi reanimacije i da neće biti nastavljen dok Kosovu ne zaprete da će izgubiti podršku onih koji su ga stvorili\nDačić je ocenio da je ta faza reanimacije, u kojoj je dijalog, a čiji nastavak zavisi od elektrošokova koji će biti korišćeni, posledica toga što međunarodna zajednica, između ostalog, toleriše takse koje je Kosovo uvelo na robu iz Srbije.\nIvica Dačić Šef diplomatije Dijalog Beograda i Prištine Priština takse


Četiri knjige u užem izboru za nagradu „Biljana Jovanović“\nKultura Autor:Matija Jovandić24. mar. 202110:18\nČetiri knjige ušle su u uži izbor za nagradu "Biljana Jovanović": "Mliječni zubi" Lane Bastašić, "Proklizavanje" Sonje Veselinović, "Nemaju sve kuće dvorište" Katarine Mitrović i "Ljudi bez grobova" Enesa Halilovića, a odluka o laureatu biće doneta u prvoj polovini aprila, saopštio je žiri za dodelu ovog priznanja.\nNagrada „Biljana Jovanović“, čiji je osnivač Srpsko književno društvo, dodeljuje se za dela poezije, proze, eseja i drame objavljena tokom prethodne kalendarske godine. Konkurisalo je 145 naslova, a žiri se odlučio da u uži izbor uvrsti knjige Lane Bastašić „Mliječni zubi“ (Booka), Sonje Veselinović „Proklizavanje“ (Povelja), roman u stihovima Кatarine Mitrović „Nemaju sve kuće dvorište“ (PPM Enklava) i roman Enesa Halilovića „Ljudi bez grobova“ (Laguna).\nŽiri je radio u sastavu Milica Ćuković, Кatarina Pantović, Vesna Trijić, Ana Stišović Milovanović i Snežana Božić (predsednica), a odluku je doneo na elektronskoj sednici održanoj 21. marta.\nU širem izboru bile su i knjige „Hoćemo još malih priča, još, još i još“ Davida Albaharija, „Epizodisti i junaci“ Vladislave Vojnović, „Sedmo nebo“ Biljane Dojčinović, „Ono što smo bili“ Duška Domanovića, „Femicid i druge pesme“ Dragane Mladenović, „Ništa nije ničije“ Bojana Savića Ostojića, „Кnjiga nestajanja“ Ane Ristović, „Usta mi puna višanja“ Aleksandra Tanurdžića, „Dani punog meseca“ Vitomirke Trebovac i „Mehanički monstrumi“ Siniše Tucića.\nknjigeNagrada Biljana Jovanovićuži izbor


Vesti online / Slobodno Vreme / Zdravlje / Oprez: Oči nisu samo ogledalo duše\nOči govore više od hiljadu reči\nAmerička oftalmološka akademija preporučuje da svako ko je napunio 40 godina obavi osnovni pregled očiju jer to potencijalno može na lagan način da otkrije razne probleme.\nSvi smo u opasnosti: Svetu preti užasna epidemija dijabetesa\nAko ste primetili da vam vid više nije kao što je nekada bio, problem možda nije u dioptriji, već u stresu. Naime, stres može da uzrokuje nakupljanje tečnosti pod mrežnjačom, a posledica može biti mutna slika. U takvim slučajevima vid će se normalizovati za tri do četiri meseca.\nHipertenzija ili visoki krvni pritisak takođe je poznat i kao tihi ubica jer nema nikakve simptome, a može dovesti do srčanog ili moždanog udara. Zapravo visoki pritisak može da se otkrije zahvaljujući očnim kapilarama koje od njega postaju uske. Takvi kapilari u oku mogu da znače ozbiljnije probleme sa venama koje nose krv u srce, mozak ili bubrege.\nBez obzira na to što spavate osam sati dnevno, već nedelju dana se budite sa ispucalim kapilarama u očima. Bol i crvenilo možda su znak upale oka. Treba uzeti u obzir i alkohol koji može da uzrokuje slične simptome. Upala očiju takođe može biti znak upale na nekom drugom mestu, poput psorijaze ili artritisa.\nAmerička udruženja za borbu protiv dijabetesa procenjuju da oko 30 miliona Amerikanaca boluje od dijabetesa, ali da je samo oko osam miliona dijagnostikovano. Jednostavan pregled očiju mogao bi da skrene pažnju na dijabetes. Visok šećer u krvi može se prepoznati u oku u obliku dobro poznatog simptoma – slabljenje krvnih sudova u mrežnjači koje dovodi do laganog gubitka vida.\nPrema istraživanju iz 2013., osobe koje pate od bipolarnog poremećaja, anksioznosti ili šizofrenije drugačije posmatraju svet oko sebe – pogled im se duže ili kraće zadržava na određenim stvarima. Ljudi koji pate od depresije, na primer, značajno duže gledaju fotografije tužnih lica, nego što to rade zdravi ljudi.


Dobra bezbednost - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Policijska uprava u Sremskoj Mitrovici danas je održala konferenciju za novinare na kojoj je predstavila statistički pregled aktivnosti za period Januar – April 2011.Načelnik policijske uprave Sremka Mitrovica, Zoran Smajić rekao je, da stanje bezbednosti na teritoriji Srema izuzetno povoljno po statistici sa terena, ali da su i dalje policijske ativnosti intezivne i stalne.\nPolicijska uprava u Sremskoj Mitrovici intezivno se bavila analiziranjem krađe i otkupa sekundarnih sirovina, kao što je bakar, sirovina metalnih profila, i svih ostalih sekundarnih sirovina čija nelegalna prodaja spada u krivično delo, ali i ugrožava bezbednost objekata sa kojih su ukradene.\nIz uprave kažu da su u proteklom periodu bili uspešni u rasvetljavanju slučajeva vezanih za privredni kriminal, rešavanja problema sa ilegelnim emigrantima, ali i sprovođenju projekta Bezbedno Detinjstvo, kojim su osnovci mitrovačkih škola upoznati sa rizicima i pretnjama koji mogu ugrožavati njihovu bezbednost, kao i veštinama ostvarivanja samozaštite od raznih vidova nasilja.\nPles sa Evropom 20.maja


poraz - Vesti - Svet Plus\nporaz najnovije vesti\nSvetsko prvenstvo u fudbalu 2014: Mik Džeger kriv za katastrofalan poraz ..\nSvetsko prvenstvo u fudbalu 2014 u Brazilu polako ulazi u svoju završnicu, a reprezentacija domaćina, optužila je pevača Mika Džegera, za svoj neuspeh koji su doživeli u polufilanoj utakmici protiv Nemačke, izgubivši rezultatom 7:1.\nNovak Đoković priznao poraz: Nisam se osećao dobro na terenu\nNajbolji teniser sveta je posle ubedljivog poraza od Tomija Hasa u osmini finala mastersa u Majamiju priznao da odavno nije odigrao lošiji meč.\nDokaz da ni zvezde ne podnose poraz (Video)\nPevačica benda "Black Eyed Peas", Fergie, bila je besna nakon što je nagrada za najboljeg glumca u komediji dodeljena u sklopu "Teen Choice Awardsa" pripala Ashtonu Kutcheru, a ne njenom suprugu Joshu Duhamelu.\nEkrem: Vendi je kriva za moj poraz (Video)\nEkremu Jevriću je mnogo teško palo treće mesto koje je osvojio na Farmi, a za njegov poraz krivi svoju dojučerašnju ljubav Vendi.


Good Ol’ Bastards i Naxatras u Feedbacku: Savršeno stoner veče | Balkanrock.com\nTagovi: Feedback, Fits Nice, Good ol Bastards, Land Of Infinite Time, Naxatras, Waves, Whiskey Eyes\nKnjaževački stoner rock bend Good Ol’ Bastards i gosti iz Grčke, Naxatras, nastupili su sinoć u prepunom niškom klubu Feedback.\nKoncert je počeo sa malim zakašnjenjem, a na binu su prvi izašli Bastardsi. Već prvim tonovima razmrdali su publiku, koja je u roku od pola sata napunila prostor. Prvi redovi bili su najveseliji, skakalo se i igralo. Good Ol’ Bastards poznati su niškoj publici po kvalitetnom stoner zvuku, pravoj južnjačkoj energiji i virtuoznosti na svim instrumentima. Zagrejali su i publiku i atmosferu svojom energijom i brzim i ritmičnim numerama, pa pauze od igranja i skakanja gotovo da nije bilo. Svaku numeru pratile su ovacije i aplauzi, dok su najglasniji povici iz publike krenuli na početku izvođenja numere “Whiskey Eyes”, sa debi albuma “Fits Nice”. Nakon više od sat vremena dobre svirke, bend se povlači sa scene uz aplauze publike.\nGosti iz Grčke, Naxatras preuzima binu i kreće u istom tempu, numerom “Sun Is Burning”. U Feedbacku je već gužva koja ne prestaje da raste, ljudi naviru sa svih strana. Naxatras nas svojim nastupom vozi emocionalnim rolerkosterom, naizmenično dižući i spuštajući brzim i sporijim numerama. Fanovi benda znaju da se njihovi nastupi baziraju više na instrumentalima, a manje na pevanju, iako frontmen, pored odličnog baratanja basom, ima i savršenu boju glasa za muziku koju rade. Publika je bila vidno dobro raspoložena, pozdravljala je bend aplauzima i povicima nakon svake numere, a najveće oduševljenje izazvao je početak numere “Waves”, sa njihovog debi albuma “Naxatras” iz 2015. godine.\nUsledilo je premijerno izvođenje numere “Land Of Infinite Time”, sa novog albuma u pripremi. Nekoliko numera kasnije, ovaj stoner spektakl polako se privodi kraju, pa se posle “The Great Attractor”, Naxatras na kratko povlači sa scene. Povici iz publike pozivaju bend na bis, koji se vraća uz gromoglasan aplauz i stavlja tačku na svoj nastup maestralnim izvođenjem još dve numere, “All The Stars Collide” i “Into A Single Ray”.\nPozitivna energija punila je klub čitavo veče, a publika je uživala u nastupima, bez obzira na veliku gužvu i otežano kretanje kroz klub. Oba benda pokazala su neverovatno muzičko umeće, dok su majstori za gitarama svojim solažama oduzimali dah. Melodija i talasi dobre energije učinili su ovo veče fenomenalnim. Nakon silaska sa bine, Grci su se kratko družili sa publikom, koja je, prezadovoljna nastupom, polako napuštala klub.\nGood ol’ Bastards video singlom “Whiskey Eyes” najavljuju album


Jovana Germanović - ,,Umetnost je znati gledati’’ -\nPostoje delatnosti koje privlače pažnju javnosti i njihova atraktivnost neretko proizvodi identifikaciju posmatrača sa tuđim uspehom koja neretko nema previše pokrića u vlastitom delanju. Postoje ljudi sa čijim uspesima živimo, radujemo im se, izvlačimo neke veze sa tim dostignućima, ti ljudi su poznati, uspešni, ovenčani slavom kao naši reprezenti. S druge strane, neretko nepravedno, daleko od svetla javnosti, u nekim drugim profesijama, neki ljudi postižu blistave rezultate demonstrirajući vrhunski profesionalni nivo sopstvenog rada.\nBiti u izabran u deset najboljih u konkurenciji koja podrazumeva zaposlene u 7.200 hotela i to u 132 države širom sveta, govori o uspehu koji ne sme proći nezapaženo ukoliko želimo da stvaramo društvo dobrih primera i pokazatelja da je put do profesionalnog uspeha moguć ukoliko se čovek posveti svom poslu i veruje u razvojne procese.\nSa Jovanom Germanović za Mom Secret govorimo o ovoj značajnoj nagradi, posvećenosti, profesionalizmu, o izazovima koji su pred njom i njenoj ličnoj životnoj filozofiji.\nFoto: Jovana Germanović\nŠta za Vas znači priznanje koje ste dobili?\nJedan od najvažnijih principa na kojem se Marriott International kao kompanija temelji jeste – Ako brinete o svom saradniku, on će brinuti o kupcu i kupac će uvek vraćati. Kako bi Marriott International pokazao da ceni sve što zaposleni rade za drage goste i Marriott porodicu, 1987.godine je po osnivaču, John Willard Marriott, osnovana nagrada pod nazivom ,,J.Willard Marriott Award of Excellence’’ koja prepoznaje najbolje među najboljima. Idealni kandidat mora da radi minimum pet godina u korporaciji i da bude prepoznat po sledećim vrednostima koje Marriott korporacija definiše kao najvrednije a to su: dostignuća, karakter, posvećenost, trud i upornost. U tom smislu nagrada ,,J. Willard Marriott Award of Excellence’’ za mene predstavlja potvrdu da se trud, posvećenost i ljubav prema poslu koji radite, pre ili kasnije isplate. Zahvalna sam svom mentoru, Stani Đuran, generalnom menadžeru Courtyard by Marriott Belgrade City Center, koja je nesebično delila svoje znanje i iskustvo prethodnih četiri godina i koja je zaslužna što sam upravo izabrana među 10 zaposlenih iz celog sveta kao predstavnik ove prestižne nagrade u svetu hotelijerstva. Takođe, činjenica da korporacija u kojoj radite ceni i nagrađuje sav vaš rad i ujedno ulaže u vaše profesionalno usavršavanje predstavlja za mene ponos da radim najbolji posao na svetu i da zbog toga dajem 110% svojih mogućnosti i posvećenosti u radu sa svojim kolegama, gostima, saradnicima itd. Ova nagrada je priznanje za sve moje kolege iz Courtyard by Marriott City Center jer smo jedini hotel iz Evrope koji je osvojio nagradu i ja sam zahvalna jer je svako od njih na sebi svojstven način uticao i oblikovao mene i ono što je moj rad danas.\nŠta na putu do potvrde koju ste dobili smatrate najvećim izazovom?\nNa početku nisam imala praktičnog iskustva i šta to podrazumeva rad u odeljenju hotelskog domaćinstva (u nastavku eng. Housekeeping). Housekeeping je za mene predstavljao neku vrstu misterije i moj cilj je bio kada sam se zaposlila da otkrijem taj svet. Iako nisam posedovala tehnička znanja svoj adut sam imala u volji i želji da naučim što više i svaki dan je u tom periodu predstavljao za mene izazov. Kako raspodeliti broj soba za čišćenje, pregledati sobu nakon sobarice, organizacija, postavljanje prioriteta, odrediti u trenutku šta je bitno a šta hitno uraditi, kako komunicirati sa kolegama iz tima i iz drugih odeljenja, na koji način odgovoriti na razne zahteve gostiju, očistiti sobu u što kraćem vremenskom roku, kako biti podrška svom timu i nagraditi njihov trud i rad. Hotel je sistem u kojem se sva odeljenja uzajamno prožimaju i on će uspeti u svakom smislu samo ako postoji razumevanje, standardi i posvećenost. Kada se sve ovo shvati, sve postaje mnogo lakše, posao onda postaje igra. Takođe, važna je svest o tome da će izazova uvek biti ali je bitno kako ćeš se ti postaviti prema određenom problemu i na koji način ćeš to rešiti jer na kraju iz njh izađeš sa još više samopouzdanja i novim iskustvom koji će ti pomoći da spremno dočekaš novi.\nŠta za Vas znači biti profesionalac?\nKada se reči oslikaju kroz dela, to za mene predstavlja profesionalizam. Profesionalac treba da bude ličnost, da neprekidno radi na svom usavšavanju i ciljevima koje postavi sebi. Profesionalac je lider koji svojim primerom inspiriše druge, deli svoje znanje i priče u svom okruženju i na taj način stvara mrežu kreativnih i sposobnih ličnosti koji zajedno stvaraju promene.\nKoji su ključni ciljevi u Vašem profesionalnom razvoju?\nS obzirom na činjenicu da radim u najvećem hotelskom lancu na svetu mogućnosti za napredovanje su velike i moj trenutni cilj jeste da vodim i organizujem odeljenje soba – eng. Rooms Division koje uključuje celokupan rad recepcije, rezervacija i houseekeeping-a. Na taj način bih svoju ekspertizu proširila i nadogradila a housekeeping je kao i uvek najbolja startna pozicija od koje započinje avantura svakog hotelijera. Rekla bih – malim koracima do uspeha jer sam kao i do sada uvek prepoznala trenutak kada je potrebno da napravim novi korak na svom profesionalnom putu.\nRaditi u hotelijerstvu u vremenu pandemije je podrazumevalo mnogo novih okolnosti, da li ste izvukli u tom periodu neku posebnu pouku?\nBilo je dosta novih okolnosti na koje smo svi morali da se naviknemo od novih protokola i standarda čistoće, preko mera predostrožnosti – nošenje zaštitnih maski, držanje fizičke distance, virtualnih sastanaka preko izmena u vezi pružanja usluge gostima koja je morala da ostane na visokom nivou bez obzira na trenutnu situaciju. S ponosom ističem da smo tokom prošle godine bili među pet hotela po čistoći na osnovu komentara gostiju (eng. Guest Satisfaction Survey), među Courtyard hotelima u Evropi i jedini select service hotel u Evropi u top 10 hotela, u ovoj selekciji su bili hoteli luksuzne kategorije kao što su St. Regis, The Ritz Carlton, Marriott, Sheraton i drugi. Tokom pandemije smo kao kolektiv pokazali da brinemo jedni o drugima, na primer organizovali smo prevoz kolegama od kuće do posla i nazad kada javni prevoz nije funkcionisao, naučili smo i primenjivali protokole kada smo ugostili goste koji su imali boravak kod nas a bili su Covid pozitivni, iskoristili smo vreme da uradimo selekciju i pripremu stare posteljine, jastuka i posuđa koju smo početkom godine donirali Centru za integraciju mladih na Zvezdari. Iz ovih primera jasna je poruka da i u teškim okolnostima čovek treba delati i imati pozitivan stav kao i da gaji veru da se dobre stvari uvek dešavaju. Umetnost je znati gledati.\nFoto: Jovana Germanović i Stana Đuran, generalni menadžer\nDa li postoji neki životni moto kojim se vladate ili neka misao vodilja?\nTo su dve: ,,Success is never final”, Bill Marriott, sin osnivača, J.Willard Marriott i ,,Neka bude borba neprestana, neka bude što biti ne može“, P.P.Njegoš\nJovana Germanović kao uspešna studentkinja i Jovana Germanović danas, kao dobitnik prestižne nagrade, u čemu su ključne razlike?\nTokom studija imala sam predmet Međunarodni hotelski lanci i divnog profesora Milana Bradića koji je izlagao razne teme u vezi hotelskih lanaca, naravno Marriott International se uvek u predavanjima izdvajao kao primer vrhunskog gostoprimstva i lider u hotelijerstvu. U tom trenutku nisam ni pomišljala da ću raditi u jednom ovakvom sistemu a kamoli da ću nakon samo šest godina radnog iskustva dobiti najveće priznanje iako sam od srednje škole pa do kraja studija znala da želim da moj poziv bude rad u hotelu gde su jasno definisani ciljevi, standardi i način na koji se obavlja i pruža vrhunska usluga. Marriott je bio zapravo najbolja stanica od koje sam započela svoje profesionalno putovanje. Razilka je u vremenu kroz koje sam stekla mnogo novih znanja i veština a gde se moja upornost i prepoznatljiv osmeh održali do dana današnjeg. Na kraju osećam veliku zahvalnost što je meni data čast da nosim plamen i budem predstavnik pravog hotelijerstva u želji da svoje vrednosti prenesem mladim ljudima koji su izabrali ovu profesiju kao i kroz pružanje vrhunske usluge svim gostima sveta.\nTaggedBeogradintervjujovana germanovićmilan cekovićmom secret magazinprobudi tajnu u sebi\n19 маја, 2021 18 маја, 2021


12/22/2017 15:33 Autohtonisti\nGrof Bartenštajn tvrdio je da su Srbi starosedeoci Slavonije, i negirao da je većina tadašnjih Srba na teritorijama severne Srbije (Vojvodine), Mađarske i Hrvatske poreklom od onih Srba koji su iz Srbije došli pod vođstvom svog patrijarha Arsenija Čarnojevića 1690. godine.\nVojna Krajina (Foto: Tv Hram/Jutjub printskrin)\nAustrijski državnik, Johan Hristof fon Bartenštajn, rođen je 1689, u Strazburgu. Dvorski savetnik u Beču od 1721. Tajni državni sekretar Austrije postaje 1727, baron 1733. Vice kancelar 1753. Uz ove poslove Marija Terezija ga je izabrala za vaspitača svoga sina, budućeg austrijskog cara Josifa II. Za carevića je pisao uputstva o upravljanju državom i 10 knjiga o narodima Austrije.\nOn potvrđuje činjenicu da su Srbi u Hrvatskoj i Slavoniji starosedelačko stanovništvo:\nA već su car Rudolf Drugi i car Matija, kao kraljevi Ugarske, našli bili pravo (priznajući da su Grci ili Vlasi /Srbi/, koji u onim krajevima stanuju, obadvema kraljevinama: Slavoniji i Hrvatskoj, itekako pomogli time što su Turke zadržali od daljeg upadanja u onu prvu) da im najsnažnije osiguraju uživanje svega onoga što su god za njihova doba imali, ako bi to ležalo u jednoj ili drugoj od ovih dveju kraljevina. (1)\n„Odmah godine 1701, htedoše ukloniti mitropolita sa granice i narediti mu stan u Sent-Andreji, više Budima, i dokazati da Leopolodova obećanja pripadaju samo onim porodicama što su prešle ovamo s mitropolitom Čarnojevićem — koje bi, posle dvanaest godina, teško bilo pronaći. (2)\nJoš se jedna razlika pojavljuje kod graničara u tom — što su jedni od njih unijati, drugi pak nisu. U ove poslednje (pravoslavne) broje se osobito Varaždinci i u Slavoniji stanovnici u Zemunskom srezu, a nasuprot — ostatak je mešovit, i u Gradiščanskom srezu naći ćeš daleko više unijata, nego li neunijata. (3).\n1. Johan Hristof Bartenštajn, Kratak izveštaj o stanju rasejanog mnogobrojnog Ilirskog naroda po Carskim i Kraljevskim nasledničkim zemljama, Štamparija Jermenskog manastira u Beču, 1866, str. 54.\n3. Isto, str. 33.\nA kako srpski naučnik tvrdi da je Niš centar sveta, pogledajte OVDE.\nŽivot Srba pod habzburškom vlašću


Danas ćete imati priliku da čujete jedan ekstraordinarni uradak najpoznatijeg nepoznatog benda na svetu! Koliko mi samo volimo onaj njihov solo na kraju koji sviraju na veš mašini, ta distorzija zvuka, to je nešto neprocenjivo! Bend nosi nepopularan naziv Death, a sačinjavaju ga tri genijalna tipa, tri brata. Počeli su kao fank sastav, ali nakon posete koncertu benda The Who i svirke Vinsenta Furnijea odlučili su se za taj divni zvuk! Okrenuli su se pravcu iz koga će kasnije proizaći pank sa kojim su prekinute glupave solaže koje traju u nedogled. Kako se zove taj pravac? ’Ajde recite kako?\nPercipirani su kao jedan od prvih pank bendova ikada, a kada su snimili Politicians In My Eyes 1976. godine, pesmu koju danas imate privilegiju (zahvaljujući nama) da slušate, odlučili su da, zbog razmimoilaženja ideja u koncepciji i estetici, (kao što to uvek biva u kreativnim sredinama) prekinu družbu i rasformiraju bend. Ali 2009. godine obnavljaju saradnju i nastavljaju tamo gde su stali, samo bez Dejvida Heknija koji je preminuo 2000. Slušamo križance Bad Brains-a i MC5. Da budemo iskreni, malo poliva i na Radio Birdman… takođe, toplo preporučujemo i pankumentarac A Band Called Death, koji onako lirski opisuje muzički život ovog najpoznatijeg nepoznatog sastava.\nTAGS: Deathpankpesma danaPlezirPlezir magazinPoliticians In My Eyes


VIKEND KOLUMNISTA DIREKTNO Izdaja kao model Vučićeve vlasti | Kolumne | Direktno\n22. 03. 2020. 08:20 1\nVIKEND KOLUMNISTA DIREKTNO Izdaja kao model Vučićeve vlasti\nКada govorim o izdaji kao modelu Vučićeve vlasti u poslednjih osam godina ne mislim samo na potpisivanje antiustavnog Briselskog sporazuma iz 2013. godine i predaju Кosova i Metohije koja je potom usledila.\nOvo je samo početak priče i razlog zašto je doveden na vlast 2012. Sada je isteklo vreme i od njega se očekuje da svoje obećanje zapadnim mentorima koji su ga doveli na vlast ispuni do kraja – da potpiše "sveobuhvatni sporazum o normalizaciji odnosa sa Prištinom", koji bi zapravo značio priznanje lažne države Кosovo od strane Beograda i njen ulazak u UN. Međutim, ovaj model vlasti je primenjen i na svim drugim državnim nivoima.\nPrimera radi, izdaja domaćih ekonomskih interesa je verovatno najupečatljivija i najštetnija za budućnost ovoga naroda i države. Za vreme Vučićeve vlasti počela je rasprodaja Srbije odnosno preostalih prirodnih i privrednih bogatstava koja su uopšte ostala u našim rukama. Prodati su Aerodrom Beograd, RTB Bor, PКB i Кomercijalna banka. Vučić se čak javno gorko kajao zašto je podlegao pritisku javnosti i nije prodao i Telekom Srbija, pošto je i to bilo planirano. Započet je i proces restrukturiranja Elektroprivrede Srbije, koji takođe vodi ka privatizaciji ove strateške državne firme. Stvorili su zakonski osnov i za privatizaciju domaće namenske industrije, koja se u međuvremenu direktno uništava od strane privatnih firmi koje dobijaju poslove trgovine oružjem umesto državnih kompanija koje su se do sada time bavile.\nSam koruptivni način dobijanja ovih poslova, u okviru koga se privatnim firmama bliskim SNS oružje prodaje po znatno nižim cenama od realnih, prelazi u sferu krupnog i organizovanog kriminala u vrhu vlasti. Neka vrsta ekološke izdaje vrši se u oblasti zaštite životne sredine izgradnjom derivacionih mini-hidrocentrala koje nanose nesagledivu štetu po prirodu i životnu sredinu zarad ostvarivanja ekstraprofita investitora bliskih vladajućoj SNS. Na sličan način izdanim se mogu osećati i Srbi u okruženju i dijaspori za koje matična država Srbija ne haje još od dolaska Vučića na vlast i ukidanja Ministarstva za odnose sa Srbima u regionu i rasejanju.\nDovoljno je navesti primer da za osam godina vlasti Vučić nikada nije posetio Crnu Goru i da je podržao donošenje skandaloznog zakona o slobodi veroispovesti kojim je tamošnji vladajući režim direktno udario na Srpsku pravoslavnu crkvu i njenu imovinu u Crnoj Gori.Кako drugačije nego kao izdaju okarakterisati njegovo lično prijateljstvo i saradnju sa osvedočenim ratnim zločincima i vinovnicima mnogih zala po srpski narod i državu, od NATO bombardovanja Srbije do pogroma nad Srbima na КiM: Bilom Кlintonom, Tonijem Blerom, Gerhardom Šrederom, Hašimom Tačijem...\nSvakako ne smemo prihvatiti izdaju kao model vlasti i obrazac ponašanja. Posebno što je u Srbiji danas u toku najveća borba – za zdravlje stanovništva, za očuvanje ljudi i života. Nadamo se da aktuelna vlast tu neće izdati svoj narod kao što je to izgledalo na početku epidemije. Danas smo svi, bez razlike, neophodni svima koji su ugroženi i kojima je potrebna pomoć u ovim vanrednim okolnostima. A kada ovo prođe, onda će vlastodršci morati da odgovaraju za sve počinjene izdaje do sada.\nSmenjena doktorka sa velikim "D": Rekla sam istinu i postala državni neprijatelj!


Nova ruska proteza za ruku vraća osećaj dodira\nNova ruska proteza za ruku vraća osećaj dodira\nRuski holding „Švabe“ (po osnivaču firme Fjodoru Borisoviču Švabe) zajedno sa kompanijom „Motorika“ je ovog leta napravio prvu seriju nove proteze za ruku koja pokazuje visok rezultat u osećaju na vrhovima prstiju, piše Russia beyond.\nNove proteze ne samo da maskiraju fizički nedostatak, već postaju zamena za izgubljeni deo tela. Na ispitivanjima proteze su pokazale visoke rezultate u osećaju na vrhovima prstiju, brzini i broju hvatova, kao i različitim pozicijama šake, naponu i buci koju ostvaruje.\nProteze su već puštene u prodajni opticaj u Rusiji, dok je Indija poručila veliku partiju. Proizvodnja je organizovana u Volgodsko optičko-mehaničkom zavodu holdinga „Švabe“, dok se testiranje proteza vrši u dijagnostičkom centru „Motorika“ na teritoriji „Skolkova“.\nSpecijalisti pogona „Vologda“ sastavljaju mehanički deo proteze i unutrašnji skelet šake, koji se sastoji od pogona, sistema zupčanih točkova, metalnog okvira i metalnih prstiju, koji se pokreću pomoću posebnog elektromotora. Dalje, elektronske komponente instalira „Motorika“.\nSvake godine se u Rusiji javlja potreba za 40 hiljada novih proteza.\nfoto: © Rosteh / Russia beyond/ vostok.rs\n„Roskosmos“ počinje sa stvaranjem satelitske grupe sa više od 600 kosmičkih objekata - „Sfera“\nRuska kosmička korporacija „Roskosmos“ počeće 2021. godine sa primenom programa „Sfera“, koji predviđa stvaranje satelitske grupe od više od 600 kosmičkih objekata, saopštio je direktor korporacije Dmitrij Rogozin\nRusija će u UN-u pokrenuti pitanje američkih pretenzija na resurse Meseca\nRusija će u Ujedinjenim nacijama pokrenuti pitanje američkih pretenzija na Mesečeve resurse, prenose RIA Novosti saopštenje „Roskosmosa“.\nRT: Maduro kaže da su venecuelanski naučnici razvili lek koji „uništava 100% koronavirus“ bez neželjenih efekata\nVenecuelanski predsednik Nikolas Maduro je saopštio da je njegova zemlja razvila „visoko efikasan antivirusni lek“ koji desetkuje koronavirus bez ikakvih neželjenih efekata. Lek će biti predstavljen SZO-u na potvrdu,...\nMladi matematičari i fizičari osvojili četiri medalje u Indoneziji\nNa međunarodnom odmeravanju znanja iz matematike i fizike u Indoneziji naši srednjoškolci osvojili su četiri medalje i specijalne nagrade u različitim kategorijama\nRT: Posada sa „Sojuza“ uspešno se spustila u Kazahstan posle 196 dana u provedenih u kosmosu\nDva ruska kosmonauta i jedan američki kosmonaut u letelici Sojuz MS-16 sleteli su bez problema u kazahstanske stepe nakon što su proveli više od šest meseci u orbiti na...\n„Progres“ započeo rad na izradi višekratne rakete\nSamarski raketno-kosmički centar „Progres“ započeo je rad na izradi višekratne rakete na tečni prirodni gas „Amur-SPG“, izjavio je generalni direktor preduzeća Dmitrij Baranov.\nRuska raketa u kojoj su se nalazili prvi stanovnici međunarodne...\nUmro, Federiko Felini, italijanski režiser.\nNa prvim višepartijskim izborima u Zambiji Frederik Čiluba pobedio je...


Demantovala je glasine.\nPrethodnih dana mnogo se pisalo o pop pevačici Mariji Šerifović. Ona će najluđu noć provesti u Beogradu, gde će održati koncert, ali to nije glavna tema u medijima. Pored toga pisalo se o pevačicinom stanu u Americi, kao i o tome da joj je prva komšinica Maja Mandžuka.\nMarija je sada to demantovala.\n- Baš su se ono... Neću reći nalupetali, baš pišu neistine. Maju Mandžuku poznajem još iz perioda dok je bila sa Filipom >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << Živojinovićem i mi smo bili prijatelji, prijatelji smo i dan danas. Maja ne živi više u Americi, koliko se ja sećam, tako da... Potpuna nebuloza, osim da postoje naši prijatelji koji su prijavljeni na toj adresi i koji tamo žive - objasnila je Marija.\nOna vredno radi na svom novom albumu kojim će, nada se, uspeti da zadovolji najrazličitije ukuse svoje publike.\n- Biće lep i biće drugačiji. Ne nešto preterano drugačiji od svega što sam radila ja, ali će biti drugačiji, jer svako ko preferira bilo koju vrstu muzike moći da nađe pesmu za sebe, to mi je negde ideja - rekla Šerifovićeva.\nBONUS VIDEO: RADA PRIVEDENA U ŠVAJCARSKOJ! Otkriva sve detalje: "U pritvoru bilo HLADNO - tužićemo ih!" (VIDEO)