Koliko krvna grupa može da utiče na borbu s kilogramima | Kodex.ME\nČak i dok se pridržavate savjeta i odeđenog načina ishrane, jednostavno vam ne polazi za rukom da skinete višak kilograma, možda je razlog vaša krvna grupa.\n22. 09. 2020 - 22:56 Autor: M.B.D.\nNutricionista Sema Kana objasnila je kako osobe koje imaju krvnu grupu AB + ili AB -, imaju itekako poteškoća u eliminaciji neželjenih kilograma.\nRazlog je što osobe sa pomenutim krvnim grupama teško mijenjaju svoje prehrambene navike.\nOsobe sa B + krvnom grupom, imaju višu bazalnu metaboličku vrijednost (BMR), zbog čega se teško dobijaju kilograme, objašnjava Sema.\nPiter J. D'Adamo kreirao je dijetu za svaku krvnu grupu i tvrdi da namirnice koje konzumiramo reagiraju sa našom krvlju, pa je ishrana osmišljena u skladu s krvnim grupama odličan izbor kako biste podstakli i ubrzali probavui.\nOsim toga, na taj način možete spriječiti razvoj raznih bolesti koje vam prijete, objašnjava Piter i navodi da držeći se plana ishrane za svaku krvnu grupu koju imate, lako možete postići željenu težinu i produžiti životni vijek, piše Times of India.\n29. 11. 2020 - 15:09 | Politika\n28. 11. 2020 - 07:50 | Društvo


Ekonomski tigar: Srbija 7. najsiromašnija zemlja u Evropi - NOVA portal\nBiznis Autor:Pero Jovović23. feb. 202116:36 > 16:42\nUprkos tvrdnjama vlasti da u Srbiji vlada "zlatno doba", te da važimo za "ekonomskog tigra", kao i da smo bolji od svih zemalja u regionu i da stojimo rame uz rame sa najrazvijenijim zemljama Evrope, podaci teksta "Najsiromašnije zemlje Evrope u 2021." na sajtu worldpopulationreview.com., pokazuju drugačije. Srbija je sedma najsiromašnija zemlja u Evropi.\nPredsednik Aleksandar Vučić, a nekadašnji premijer, još od 2016. godine priča da svakodnevno ekonomski jačamo i trenutno smo, prema njegovim rečima, u svom piku. Domaći, ali i strani stručnjaci navode drugačije. Svrstani smo među 10 najsiromašnijih zemalja Evrope, i zauzimamo sedmo mesto.\nPauza u Skupštini jer je Mali na „važnom sastanku“ s Vučićem\n„Bez Vučićevih birača opozicija ne može da sruši režim“\n„Do ove druge procene bili smo drugi iza Litvanije, sada po novoj proceni Srbija će biti najbolja u Evropi po stopi rasta. Po stopi rasta Srbija će 2020. godinu završiti kao zemlja sa zlatnom medaljom, kao prva u Evropi“, rekao je on u okrobru prošle godine.\nAleksandar Vučićekonomski rastEvropaSrbija\n17. maj. 2021 78


Konsultant za sisteme menadžmenta | Training & Development Consulting | Ada, Aleksandrovac, Aleksinac, Alibunar, Apatin, Aranđelovac, Arilje, Babušnica, Bač, Bačka Palanka, Bačka Topola, Bački Petrovac, Bajina Bašta, Banja Koviljača, Banja Vrujci, Barič, Batajnica, Batočina, Bečej, Bela Crkva, Bela Palanka, Beočin, Beograd, Blace, Bogatić, Bojnik, Boljevac, Bor, Bosilegrad, Brus, Bujanovac, Ćićevac, Crna Trava, Crvenka, Ćuprija, Čačak, Čajetina, Čelarevo, Čoka, Čurug, Danilovgrad, Dečani, Despotovac, Despotovo, Dimitrovgrad, Doljevac, Donji Milanovac, Ðakovica, Feketić, Futog, Gadžin Han, Gajdobra, Glogovac, Gnjilane, Golubac, Gora, Gornji Milanovac, Horgoš, Inđija, Irig, Istok, Ivangrad, Ivanjica, Jagodina, Kać, Kačanik, Kanjiža, Kikinda, Kladovo, Klina, Knić, Knjaževac, Koceljeva, Kopaonik, Kos. Kamenica, Kos. Mitrovica, Kosjerić, Kosovo Polje, Kovačica, Kovin, Kragujevac, Kraljevo, Krupanj, Kruševac, Kučevo, Kula, Kuršumlija, Lajkovac, Lapovo, Lazarevac, Lebane, Leposavić, Leskovac, Leštane, Lipljan, Ljig, Ljubovija, Lovćenac, Loznica, Lučani, Majdanpek, Mali Iđoš, Mali Zvornik, Malo Crniće, Medveđa, Merošina, Mionica, Mladenovac, Negotin, Niš, Niška Banja, Nova Crnja, Nova Pazova, Nova Varoš, Novi Banovci, Novi Bečej, Novi Kneževac, Novi Pazar, Novi Sad, Novo Brdo, Novo Miloševo, Obilić, Obrenovac, Odžaci, Opovo, Orahovac, Osečina, Palić, Pančevo, Paraćin, Peć, Pećinci, Petrovac na Mlavi, Pirot, Plandište, Podujevo, Popovac, Požarevac, Požega, Preševo, Priboj, Prijepolje, Priština, Prizren, Prokuplje, Rača, Raška, Ražanj, Rekovac, Ruma, Sečanj, Senta, Sjenica, Smed. Palanka, Smederevo, Soko Banja, Sombor, Sopot, Srbica, Srbobran, Srem. Kamenica, Srem. Mitrovica, Sremski Karlovci, Stara Pazova, Stari Banovci, Subotica, Surčin, Surdulica, Suva Reka, Svilajnac, Svrljig, Šabac, Šid, Šimanovci, Štimlje, Štrpce, Temerin, Titel, Topola, Trgovište, Trstenik, Tutin, Ub, Uroševac, Užice, Valjevo, Varvarin, Velika Plana, Veliko Gradište, Veternik, Vitina, Vladičin Han, Vladimirci, Vlasotince, Vranje, Vrbas, Vrdnik, Vreoci, Vrnjačka Banja, Vršac, Vučitrn, Zaječar, Zlatibor, Zrenjanin, Zubin Potok, Zvečan, Žabalj, Žabari, Žagubica, Žitište, Žitorađa | Poslovi Infostud\nTraining & Development consulting d.o.o. Smederevo traži kandidate na poziciji:\nTraining & Development Consulting (TDC) je osnovan 2009. godine kao agencija za konsalting i obuke u oblasti sistema menadžmenta, sa ciljem rešavanja praktičnih problema sa kojima se organizacije svakodnevno susreću. Kao odgovor na zahteve tržišta, aktivnosti se šire i na oblasti menadžmenta celokupnim poslovnim sistemom.\nVodeći se idejom „sve na jednom mestu“, TDC je uspostavio saradnju sa brojnim konsultantskim kućama, univerzitetima, institutima i drugim organizacijama čiji stručnjaci poseduju odgovarajuća znanja i spremnost za rad u privrednim i vanprivrednim oblastima. U ovom trenutku TDC ima uspostavljenu saradnju sa velikim brojem konsultanata iz različitih oblasti, koji se angažuju po projektnom modelu. Svi konsultanti su visokoobrazovani i poseduju bogato iskustvo u oblasti konsaltinga i sprovođenju obuka.\nTDC je do sada realizovao veliki broj projekata u privrednim i vanprivrednim delatnostima, od čega se najveći broj odnosio na usklađivanje sa međunarodnim standardima i unapređenje procesa. Svi projekti se realizuju uz punu posvećenost konsultantskog tima i uvažavanje svih specifičnosti organizacionog sistema korisnika. Stručnost i objektivnost konsultantskog tima i posvećenost menadžmenta korisnikove organizacije ključ su uspeha čitavog projekta. Zato, TDC uvek nastoji da kombinujući znanja svog tima i tima koga čine zaposleni korisnika, dođe do željenog ishoda projekta. Kvaltet pre svega, nije samo reklamni slogan već politika poslovanja TDC, a zadovoljstvo korisnika primarni cilj.\nU cilju razvoja tržišta konsultantskih usluga i jačanja kadrovskog kapaciteta raspisujemo oglas za polaznike obuke u cilju osposobljavanja za pružanja konsultantskih usluga implementacije sistema menadžmenta. Najuspešnijim polaznicima biće omogućeno da samostalno pružaju usluge konsaltinga u oblasti sistema menadžmenta uz svu našu neophodnu podršku i pomoć.\nVrhunsku obuku i praksu za samostalnu realizaciju projekata u oblasti sistema menadžmenta\nMogućnost kontinuiranog stručnog usavršavanja\nMogućnost napredovanja u skladu sa razvojem sopstvenih veština i kompetencija\nMogućnost angažovanja u internim i eksternim proverama\nUspostavljanje komunikacije sa klijentima\nPlaniranje i upravlje realizacijom projekata iz oblasti implementacije sistema menadžmenta\nSprovođenje obuka i trening kod klijenata\nRazvoj i priprema metodologije za implementaciju novoobjavljenih standarda sistema menadžmenta\nStručno usavršavanje i praćenje trendova iz oblasti implementacije sistema menadžmenta\nPoželjno poznavanje zahteva standarda (ISO 9001, ISO 14001, OHSAS 18001, ISO 22000, HACCP, ISO 27001, itd.)\nNeophodno poznavanje rada u MS Word i Excel, Internet pretraživači, Outlook, Power Point\nPoželjno iskustva u implementaciji i internim i eksternim proverama sistema menadžmenta ali nije neophodno\nPreduzetnički duh i želja za pokretanjem sopstvenog biznisa\nBiografije sa slikom i propratnim pismom možete poslati elektronskim putem.\nSamo kandidati koji uđu u uži krug izbora biće pozvani na intervju u vezi obuke i potencijalnog angažovanja.\nKako biste videli o kom oglasu je reč, kliknite na: Konsultant za sisteme menadžmenta\nUpoznaj poslodavca Training & Development Consulting\nSRBIJA, Smederevo, Mostarska 103\nMatični broj: 20977965


Ponos Srbije: Niko nije slobodan dok svi nismo slobodni • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nPonos Srbije: Niko nije slobodan dok svi nismo slobodni\nO nama Vesti Ponos Srbije: Niko nije slobodan dok svi nismo slobodni\nZaposleni u instituciji Poverenika za zaštitu ravnopravnosti podržali su skup „Ponos Srbije” i zajedno sa pripadnicima LGBT zajednice prošetali od Pionirskog parka do Trga Republike obeležavajući jun – mesec ponosa.\nProgram je započeo odavanjem pošte svim nastradalima u gej klubu u Orlandu.\nAnđela Čeh iz organizacije „Ponos Srbije” rekla je da se u svetu održavaju dve vrste Prajda. Dok jedni slave inkluziju, zajedništvo i slobodu, u drugim zemljama, onim u tranziciji, to je protest na kojem građani i građanke žele da budu vidljiviji i traže svoja prava.\nPrajd je zatvorila Helena Vuković, aktivistkinja organizacije „Egal” uz poruku – budite ponosni, budite slobodni”. Ona je iznela tri zahteva LGBT populacije i ostalih osetljivih grupa: nultu toleranciju prema nasilju, osnaživanje u ekonomskom smislu i pomoć pri zapošljavanju, kao i zakonski okvir kojim bi se regulisale istopolne zajednice i rešila dokumenta za trans* osobe.\n„Ponos Srbije” okupio je stotinak pripadnika LGBT zajednice i ostalih marginalizovanih grupa, a povorci su se priključili i prolaznici podržavajući poruku da niko nije slobodan dok svi ne budemo slobodni.


U eksploziji u Bagdadu troje mrtvih - Index.hr\nU eksploziji u Bagdadu troje mrtvih\nU ESKPLOZIJI kamiona punog goriva u petak navečer u Bagdadu poginulo je osam osoba a dvadeset je ranjenih, prema novim podacima koje je objavila iračka policija a prenio CNN.\nPrva izvješća američke tv mreže CNN govorila su o 12 poginulih u eksploziji kamiona punog goriva u bagdadskoj četvrti Al Mansour.\nVelika eksplozija izazvala je požar i nekoliko se kuća zapalilo nakon eksplozije pa je šest zgrada bilo u plamenu, prenijela je njemačka agencija dpa.\nAgencija javlja da se napad dogodio u otmjenoj četvrti u kojoj je nekoliko veleposlanstava (Jordan, Libija, Maroko) te da ondje žive i irački političari kandidati za izbore 30. siječnja kao i strani civili koji rade u Iraku.\nNeki su stanovnici tvrdili da se eksplozija dogodila blizu položaja Nacionalne garde i sjedišta Iračkog nacionalnog kongresa, pokreta kojemu je na čelu političar Ahmed Chalabi.\nNapad, za koji se sumnja da je bio samoubilački, dogodio se samo nekoliko sati nakon što je američki ministar obrane Donald Rumsfeld u petak napustio Bagdad.\nRumsfeld je tijekom iznenadnog jednodnevnog posjeta Iraku bio u Mosulu, Falluji i Tikritu te obišao dobro zaštićenu Zelenu zonu u Bagdadu, no nije bio u četvrti Al Mansour. Pri susretima s američkim vojnicima ustvrdio je da će pobune koje mjesecima potresaju Irak biti poražene.


Briselske tehnokrate kao kelneri u grčkim restoranima | Kiosk | DW | 22.05.2010\nBriselske tehnokrate kao kelneri u grčkim restoranima\nNije samo demokratija grčka riječ, grčke riječi su i haos i kriza, piše u eseju koji je objavio Špigel-onlajn holandski pisac Leon de Vinter i predlaže da se umjesto Evropske unije vrati Zajedničko evropsko tržište.\nZa razliku od američkog ustava ne postoji original Ustava EU – postoje samo prevodi. I u tim prevodima ima suptilnih razlika – jezici su se različito razvijali, izraz su različtih kultura, u njima postoje različite finese i nijanse – tako da taj ustav u svakoj članici EU ima drugačiji ton. Ono na šta su ljudi koji dele moje mišljenje upozoravali – da EU ne može da opstane, jer osim evropskih političkih elita niko ne želi takvu Uniju. Jer, Evropa nije kulturni, nego geografski pojam – upravo to se dogodilo. Da li me to raduje? Mnogo bih radije napisao: silno sam pogriješio i stidim se sopstvenog sljepila. Ali, kao što se i strahovalo, političke elite su prije produbile, nego otklonile razlike koje postoje među nama.\nImam dovoljno svojih problema\nNasuprot sjeveru Evrope, gdje se prilježnije radi, više štedi, rastu jelke i građani imaju odgovorniji odnos prema državi nalazi se jug kontinenta gdje je uobičajena sijesta, gdje se odlazi na večeru poslije deset uveče, ulicama se tjeraju bikovi i prevara države predstavlja nacionalni sport. I sjevernjacima je, isključivo zahvaljujući pravilima koja su nametnule elite, natovaren na leđa dug južnjaka. Problem je što ne osjećam nikakvu solidarnost ni sa Grcima, ni sa Špancima. Veoma volim Špance i Grke koje poznajem. Ali ne osjećam nikakvu obavezu da brinem njihove finansijske brige. Dovoljno imam sopstvenih problema. Grci nisu žrtve neke natprirodne sile, nikakav cunami nije opustošio grčka ostrva – za ono što im se desilo sami su krivi. Htjeli su rano u penziju. Htjeli su 13. i 14. platu. Prekrasno! Obavezno neka bude tako. Ali, made in Greece, a ne o mom trošku.\nNe potiče samo riječ demokratija iz grčkog, iz grčkog potiču i reči kriza i haos.\nNaše nadnacionalne političke elite misle drugačije o tome. Njihova vjerodostojnost neraskidivo je povezana sa „projektom Evropa“ i zato tvrde da moramo spasti Grke, jer smo u protivnom i sami beznadežno izgubljeni. Ali, nije tako. Što se mene tiče, Grci mogu mirno da bankrotiraju. Poslije toga moraćemo da spasavamo naše banke koje su im lakomisleno pozajmile milijarde, ali to je niska cijena u poređenju sa opterećenjem koje nam u godinama koje dolazi donosi EU.\nZaduženje na jugu dostiglo je dramatične razmjere – EU je to omogućila i Grci i Španci, koji se nisu stidjeli da do ramena zavuku ruku u riznicu EU, nisu ništa drugo učinili nego iskoristili tu mogućnost. Bez EU, koja je omogućila bankama da im doznače sve te milijarde, tim zemljama nikada ne bi uspjelo da se u toj mjeri zaduže. (Uzgred, vrhovi banaka i politike čine poseban nadnacionalni kosmos). Zajedničko evropsko tržište (ZET) bilo je idealan model za Evropu. Ali, naši ambiciozni političari prilegli su na projekt istorijskih dimenzija – mirno ujedinjenje Evrope pritajenim osvajačkim pohodom nove evropske birokratije.\nTehnokratija made in Bruxelles\nKriza u Grčkoj pokazuje nam da ujedinjena Evropa ne postoji i da je to fiks ideja briselske birokratije.Kada se u Briselu raspravljalo o ustavu EU pitao sam se zašto njegovi idejni tvorci nisu na televiziji i radiju širom Evrope. Gdje su bili njihovi vatreni govori? Gdje su bila njihova predavanja o evropskoj duši i evropskoj misiji u svijetu? Evropski ustav nije djelo otaca-osnivača proročke vizije, nego djelo tehnokrata koji su namirisali veliku šansu: za rješavanje problema mediteranskih zemalja potrebne su stotine milijardi evra. Drugim riječima – dugove tih država preuzeće EU i na kraju platiće ih poreski obveznici, njihova djeca i djeca njihove djece. To će smanjiti standard na sjeveru za nekoliko sljedećih generacija. Brisel će to sve lijepo regulisati i zemljama spasenim od bankrotstva diktirati stroge uslove. Kada akcija spasavanja ne uspije slijedi inflacija i dugovi će, zajedno sa našim ušteđevinama, ispariti.\nGrčka je prva zemlja koja je na taj način prenijela veliki dio suverenosti na Brisel. Grčka će postati pravi briselski protektorat, starim kulturnim narodom koji ima sopstvenu tradiciju i način života upravljaće nadnacionalne tehnokrate. Pitam se koliko dugo će to trajati.\nBilo bi lijepo kada bi se u članicama EU koje bi trebalo da plate račun sada organizovao referendum. Pitanje bi trebalo da glasi: nije li Zajedničko evropsko tržište bez evra bolja alternativa od EU koja stenje pod teretom evra. Briselske tehnokrate koje bi u tom slučaju ostale nezaposlene sigurno bi našle posao kao kelneri u nekom grčkom restoranu. Ponekad, u dubini neke fijoke, naiđem na zatureni gulden. Nedavno sam čak našao novčanicu od sto guldena. Neću je zamijeniti za evre. Zadržaću je dok se ne vrati gulden. I njemačka marka. I lire. Drahme. Zajedničko evropsko tržište“, piše holandski pisac Leon de Vinter, 56, u eseju koji je objavio „Špigel onlajn“.\nU Chemnitzu se nakon 26. augusta mnogo toga promijenilo. Kako vrijeme prolazi, primjetan je sve veći jaz između Nijemaca i stranaca koji žive u ovom gradu. "Nikada nisam mogla da zamislim da će ljudi izaći na ulicu i glasno pokazivati svoju mržnju", govori Rola Saleh koja se suprotstavila radikalnim desničarima na protestima.


Mikroplastika u hrani - Šta se zna o njoj, koliko je opasna?\nMikroplastika u hrani – Šta se zna o njoj, koliko je opasna?\nMikroplastika u hrani nastaje tako što se plastika koja se koristi za pakovanje hrane i pića tokom upotrebe istroši i razbije na male fragmente. Oni mogu da budu veoma opasni. (foto:Envato)\nKako se nađe mikroplastika u hrani? Većina plastike proizvedene u svetu koristi se za pakovanje hrane i pića. Međutim, tokom upotrebe plastika se istroši i razbije na male fragmente koji se nazivaju mikroplastika. A ona može da bude veoma opasna i da kontaminira hranu.\nMikroplastika u hrani\nNajčešća mikroplastika u hrani\nKoliko je opasna mikroplastika u hrani?\nKako da se smanji izloženost?\nU svetu, 322 miliona metričkih tona plastike je proizvedeno u 2016. godini, od čega je 60% snabdevalo industriju hrane i pića za pakovanje hrane. Ove plastike sadrže niz hemikalija, uključujući stabilizatore, maziva, punila i plastifikatore.\nIzlaganje nekim faktorima okoline, kao što je toplota, uzrokuje da se plastika razbije na manje fragmente zvane mikroplastika, koji mogu migrirati u hranu. Boce za vodu za jednokratnu upotrebu, kontejneri za poneti, konzerve za hranu i omoti za skladištenje primeri su uobičajene ambalaže za hranu na bazi plastike koja sadrži mikroplastiku.\nZagrevanje hrane u plastičnoj ambalaži, dugo vreme skladištenja i vrsta plastične ambalaže koju osoba koristi utiču na to koliko se nalazi mikroplastika u hrani.\nHemikalije mikroplastike prisutne u hrani su mešavina onih koje proizvođači namerno dodaju, kao što su punila i stabilizatori, i onih koje se akumuliraju kao nusproizvodi, kao što su ostaci i nečistoće.\nNeka uobičajena mikroplastika u hrani uključuje:\nBisfenol A (BPA): Proizvođači koriste ovaj plastifikator za pravljenje polivinilhlorida, „roditeljske“ plastike mnogih proizvoda.\nDioksin: Ovo je nusproizvod herbicida i papirnog beljenja, koji zagađuju životnu sredinu.\nFtalati: Oni čine plastiku fleksibilnijom, transparentnijom i izdržljivijom i prisutni su u mnogim vrstama ambalaže za hranu.\nPolietilen i polipropilen: Oni čine ambalažu laganom i izdržljivom i najčešća su plastika od pouzdanog izvora prisutna u hrani i životnoj sredini.\nMikroplastika u hrani koja se nalazi u manjim količinama uključuje BPA i BPF, mono-(3-karboksipropil), mono-(karboksiizononil) i mono-(karboksiizoktil).\nNaučnici smatraju da je najmanje 15 hemikalija koje proizvođači koriste za proizvodnju plastične ambalaže endokrini disruptori. Endokrini disruptori su strukturno slični nekim hormonima u telu – kao što su estrogen, testosteron i insulin – i oponašaju i ometaju njihove prirodne funkcije, što dovodi do štetnih efekata na zdravlje i povećava rizik od hroničnih stanja kod osobe.\nIstraživanje je posebno pokazalo da izloženost BPA igra ulogu u neplodnosti kod muškaraca i žena, kao iu razvoju sindroma policističnih jajnika. BPA se takmiči sa estrogenom i testosteronom za njihove receptore, smanjujući količinu ovih hormona dostupnih za reproduktivno zdravlje.\nPovećani rizik od hronične bolesti. Istraživanja nastavljaju da pokazuju da dugotrajno izlaganje mikroplastici koja ometa endokrini sistem povećava rizik od razvoja dijabetesa tipa 2 i bolesti srca.\nStručnjaci povezuju viši nivo dioksina, ftalata i krvnog pritiska u krvi sa stanjima upale pre bolesti, smanjenom glukozom natašte, insulinskom rezistencijom i gojaznošću, značajno povećavajući verovatnoću dijabetesa tipa 2. Neka istraživanja sugerišu da mikroplastika u hrani uzrokuje isto toliko štete zdravlju osobe i povećava rizik od hroničnih stanja u istom stepenu kao i neuravnotežena ishrana.\nNarušavanje zdravlja imuniteta. Studija iz 2020. godine otkrila je da povećana upala izazvana izlaganjem mikroplastici dovodi do lošeg zdravlja creva i, shodno tome, oslabljenog imuniteta. Creva igraju važnu ulogu u imunitetu, sa 70-80% imunih ćelija tela u crevima. To znači da svako stanje koje utiče na zdravlje creva ometa i zdravlje imuniteta.\nUporno izlaganje mikroplastici u crevima je toksično za imune ćelije, izazivajući disbiozu — poremećaj crevne mikrobiote — i dovodi do prekomernog rasta „loših“ bakterija.\nIstraživanje povezuje disbiozu sa razvojem stanja kao što je Parkinsonova bolest. Štaviše, površina mikroplastike može da sadrži štetne bakterije koje dodatno ugrožavaju zdravlje imuniteta.\nMikroplastike ima u izobilju u životnoj sredini, što naučnici pripisuju masovnoj globalnoj proizvodnji plastike i široko rasprostranjenom zagađenju. Istraživanja sugerišu da prosečna osoba u SAD može konzumirati preko 50.000 čestica mikroplastike samo iz hrane godišnje.\nOva brojka se povećava na procenjenih 90.000 kod onih koji redovno konzumiraju flaširanu vodu na bazi plastike i na 120.000 kada se uzme u obzir udisanje mikroplastike iz neprehrambenih izvora. Autori studije iz 2019. godine identifikovali su u proseku 20 mikroplastike na 10 grama uzoraka stolice od osam učesnika.\nOvi nalazi sugerišu da je količina mikroplastike sa kojom ljudi dolaze u kontakt i konzumiraju mnogo veća nego što su stručnjaci nekada očekivali.\nKorišćenje ekološki prihvatljivog pakovanja smanjuje izloženost i migraciju mikroplastike u zalihama hrane (foto:Envato)\nIako eliminisanje izloženosti mikroplastici možda nije moguće, može se pokušati sa smanjenjem količine mikroplastike sa kojom se dolazi u kontakt i koja se konzumira.\nOgraničite visoko obrađenu hranu. Istraživanja povezuju potrošnju visoko obrađene hrane — kao što su hamburgeri, gotova jela, pomfrit, sladoled, soda i konzervirana hrana — sa višim nivoima mikroplastike ftalata u telu. Ovaj efekat je izraženiji kod dece.\nStručnjaci dalje spekulišu da nizak nutritivni kvalitet visoko prerađene hrane, u kombinaciji sa štetnim efektima koje ima mikroplastika u hrani, može biti odgovoran za razvoj hroničnih stanja, uključujući bolesti srca.\nRešenje: Češće birajte celu hranu i minimalno prerađenu hranu i ograničite ili eliminišite visoko prerađenu hranu iz svoje ishrane. Ovo će pomoći u smanjenju nivoa mikroplastike koja ometa endokrini sistem u telu.\nIzaberite ekološku ambalažu. Korišćenje ekološki prihvatljivog pakovanja smanjuje izloženost i migraciju mikroplastike u zalihama hrane. Ovo su preporučljive ekološke ambalaže:\nStaklene posude za skladištenje, prenosive činije i boce za vodu\nBento kutije od nerđajućeg čelika i kontejneri za vodu za višekratnu upotrebu\nBambusove kutije za ručak, činije, pribor i tegle za skladištenje ostave\nČinije za pirinčanu ljusku i kontejnere za skladištenje\nKoristite staklene ili nerđajuće boce za vodu. Izloženost mikroplastici je skoro dva do tri puta veća kod pojedinaca koji se oslanjaju na unos tečnosti iz plastičnih boca za vodu nego kod onih koji koriste alternativne boce za vodu.\nOvo može biti zbog činjenice da toplota i duže vreme skladištenja koji mogu biti uobičajeni za flaširanu vodu povećavaju migraciju mikroplastike iz ambalaže u hranu i vodu.\nRešenje: Zamenite flaše za vodu za jednokratnu upotrebu ili boce koje sadrže BPA staklenim ili od nerđajućeg čelika da biste smanjili izloženost mikroplastici.\nMikroplastika u hrani uzrokuje zdravstvene probleme, kao što su povećana upala, smanjena glukoza natašte, insulinska rezistencija, dijabetes tipa 2 i srčana oboljenja.\nIzloženost mikroplastici kroz hranu je velika, ali je možete svesti na minimum ograničavanjem potrošnje visoko obrađene hrane, odabirom ekološki prihvatljive ambalaže za hranu i zamenom plastičnih flaša za vodu staklenim ili od nerđajućeg čelika.\nTags: hronična oboljenjamikroplastika u hrani\nPrethodna vest Da li vitamin D smanjuje negativne efekte COVID-19? Šta kaže nova studija?\nSledeća vest Najčešće zablude vezane za bolest tuberkuloze


U Moskvi se sudarilo 19 automobila (video) - Sputnjik Srbija\n18:55 03.03.2019 Preuzmite kraći link\nMoskovsko odeljenje za saobraćaj saopštilo je da se sudarilo 19 automobila. Uzrok nezgoda su loši vremenski uslovi — mećava i poledica. Prema preliminarnim informacijama, povređena je jedna osoba. Saobraćaj je ranije bio ograničen, ali je kasnije u potpunosti normalizovan.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kalendar :: 27. februar\n27. 02. 2021. 00:00 >> 01:22 0\nNa današnji dan 280. godine rođen je rimski imperator Konstantin I – Konstantin Veliki, koji je počeo hristijanizaciju Rimskog carstva. Godine 312. izdao je Milanski edikt o toleranciji, kojim je hrišćanstvo izjednačio s ostalim vjerama, a 325. sazvao je Prvi vaseljenski sabor u Nikeji na kojem je stvoren temelj dogmatskog i kanonskog sistema hrišćanske crkve. Osnovao je 330. Konstantinopolj (Carigrad), novu prijestonicu Rimskog carstva.\n1806 - Petar I Petrović sazvao je bokeljske prvake i u Risnu ih upoznao s odlukama zbora glavara na Cetinju, da se nakon odlaska Austrijanaca iz Boke organizuju u zajedničkoj borbi protiv Francuza, obavijestivši ih istovremeno i o dolasku ruske flote koja se, umjesto u Napulj, zaputila u Boku i Dalmaciju. Na cetinjskom zboru je odlučeno, da se od austrijske vojske u primorju zatraži predaja svih vojnih utvrđenja po prethodnom sporazumu vladike Petra I i ruskog admirala Senjavina, a rišnjanski prvaci su prihvatili da se povede rat protiv Francuza, kojima su velike sile dodijelile Boku na upravljanje.\n1847 - Hrvatsko-dalmatinske-slavonske novine donijele su vijest da je tih dana izašao iz štampe «Gorski vijenac» Petra II Petrovića Njegoša. To najpoznatije Njegoševo djelo štampano je sredinom februara u jermenskoj štampariji u Beču, u tiražu od oko 600 primjeraka.\n1887 - Umro je ruski kompozitor i naučnik Aleksandar Borodin, pripadnik muzičke grupe «Velika petorica», čije je djelo značajno doprinijelo razvoju ruske simfonije i kamerne muzike. Na svom životnom djelu, operi «Knez Igor» radio je 18 godina, a dovršili su je Rimski-Korsakov i Glazunov, stvorivši remek-djelo ruske romantične opere. Borodin je autor i značajnih radova iz hemije i biohemije.\n1902 - Rođen je američki pisac Džon Stajnbek, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1962. Književni uspjeh postigao je romanom «Kvart Tortilja» 1935, a potom su uslijedila čuvena djela : «O miševima i ljudima» , «Plodovi gnjeva», «Zima našeg nezadovoljstva», «Istočno od raja».\n1932 - Rođena je američka filmska glumica Elizabet Tejlor, dobitnica dva Oskara za filmove «Baterfild 8» i «Ko se boji Virdžinije Vulf».\n1933 - U požaru, koji su podmetnuli nacisti, izgorjela je zgrada njemačkog parlamenta – Rajhstag u Berlinu. Optuživši komuniste, nacisti su taj događaj iskoristili za obračun s političkim oponentima i zavodeći teror, uništili posljednje ostatke parlamentarno-demokratskog sistema u zemlji.\n1936 - Umro je ruski ljekar i naučnik Ivan Petrovič Pavlov, osnivač Instituta za eksperimentalnu medicinu, dobitnik Nobelove nagrade za medicinu 1907. Njegova teorija o uslovnim refleksima snažno je uticala na mnoge naučne discipline, posebno na psihologiju, psihijatriju i medicinu.\n1993 - Na pruzi Beograd-Bar, u stanici Štrpci, naoružani otmičari na čelu s haškim optuženikom Milanom Lukićem, izveli su iz voza 19 putnika, među kojima je bilo osam crnogorskih građana, i odveli ih u nepoznatom pravcu. Putnici su, prema svjedočenju osumnjičenih, ubijeni, ali još nije poznato gdje se nalaze njihovi posmrtni ostaci. Od 30 osumnjičenih za taj zločin, osuđen je samo jedan i to u Crnoj Gori – Nebojša Ranisavljević iz Despotovca na petnaest godina zatvora.\n2006 - U 81. godini umro je američki glumac Denis Viver, poznat po ulozi šerifa u serijalu "Meklaud".\n2007 - U Sarajevu su održani protesti pod nazivom „Pravda za žrtve genocida u Bosni i Hercegovini“ zbog presude Međunarodnog suda u Hagu da Srbija nije odgovorna za genocid u toj republici tokom rata 1992-95.\n2012 - Vikiliks je objavio prvih 200 od ukupno pet miliona mejlova uzetih sa servera Stratfora, američke obavještajne firme. Ocijenjeno je da bi objavljivanjem tih mejlova, Vikiliks mogao da osvijetli mračni svijet prikupljanja obavještajnih podataka i otkrije neke osjetljive izvore. „Imamo privatnu obavještajnu firmu koja se oslanja na izvore iz američke Vlade i stranih obavještajnih agencija sumnjive reputacije kao i na novinare“, izjavio je osnivač Vikiliksa Džulijan Asanž.\n2012 - Film „Umjetnik“, francuskog reditelja Mišela Azanavičijusa, osvojio je na 84. dodjeli Oskara pet statua. Pet Oskara osvojio je i film Martina Skorsezea „Hugo“, dok je Vudi Alen osvojio Oskara za najbolji scenario za film „Ponoć u Parizu“.\n2013 - Slovenački parlament izglasao je nepovjerenje premijeru Janezu Janši i mandat dodijelio 42-godišnjoj finasijskoj ekspertkinji Alenki Bratušek iz lijevog centra. Bila je to najgora kriza u Sloveniji tokom 22 godine njene nezavisnosti.\n2013 - Papa Bendikt XVI posljednji put se obratio vjernicima na Trgu Svetog Petra u Rimu, priznavši da su, kako je kazao, „nemirna mora“ obilježila njegovo osmogodišnje papinstvo. U emotivnom govoru pred 150.000 ljudi, aludirao je na neke od najtežih perioda dok je bio na čelu Svete stolice: seksualno zlostavljanje od strane sveštenika, curenje njegove korespodencije i pisanje medija o unutrašnjoj borbi za prevlsat među njegovim najbližim saradnicima. Papa Benedikt prvi je papa koji je abdicirao u posljednjih šest vjekova, a to je uradio, kako je rekao, za dobrobit Vatikana. Odluku o povlačenju navodno zbog lošeg zdravlja donio je 17. decembra 2012, upravo na dan kada je dobio dosije o aferi Vatiliks, u kojoj je u maju 2012. optužen i uhapšen njegov sobar Paolo Gabrijele za krađu i curenje papine privatne prepiske u kojoj se Vatikan predstavlja kao leglo intriga i unutrašnjih sukoba.\n2014 - Crna Gora, Hrvatska i komanda NATO-a za Evropsku uniju, potpisale su u Briselu sporazum o razmjeni podataka o situaciji u vazdušnom prostoru, koji ima za cilj pripremu Crne Gore za integraciju u NATO sistem protivvazdušne odbrane. Cilj programa je priprema države pretendenta da se poveže u NATO integrisani sistem protivvazdušne odbrane. Odlukom Alijanse iz 2011, Hrvatska je određena za državu domaćina programa za susjedne države pretendente - Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu. Sporazum je u ime Ministarstva odbrane Hrvatske potpisao pomoćnik ministra za odbrambenu politiku Zoran Drča, u ime Crne Gore vršilac dužnosti vojnog predstavnika pri NATO-u, pukovnik Vladislav Vlahović, kao i general Verner Frers u ime komande NATO-a.\n2014 - Naoružani ljudi okupirali su zgradu parlamenta u ukrajinskom regionu Krima i istakli rusku zastavu, nakon čega su novi ukrajinski lideri upozorili Moskvu da ne izvodi trupe iz svoje baze Sevastopolj. Krimski regionalni parlament donio je odluku o organizovanju referenduma o suverenosti Krima 25. maja.\n1905 - Reorganizacijom Velike škole, osnovan je Beogradski univerzitet, prva univerzitetska ustanova u Srbiji.\n1952 - Održana je prva sjednica Ujedinjenih nacija u novom stalnom sjedištu svjetske organizacije u Njujorku.\n2009 - U Prijepolju je, povodom 16-godišnjice otmice i ubistva 19 putnika voza na relaciji Beograd-Bar, u stanici Štrpci, otkriven spomenik žrtvama.\n2010 - Čile je pogodio zemljotres jačine 8,8 stepeni Rihterove skale, jedan od najsnažnijih ikad registrovanih u toj zemlji. Zemljotres je izazvao cunami, poginulo je preko 700 osoba, porušene su zgrade, bolnice, putevi i mostovi.\n2012 - Skupština Crne Gore ukinula je vanredno stanje koje je, na predlog Savjeta za bezbjednost i odbranu, uvedeno 11. februara zbog sniježnog nevremena koje je zahvatilo zemlju.\n2013- Japanka Misao Okava, stara 114 godina, upisana je u Ginisovu knjigu rekorda kao najstarija žena na svijetu.\n2014 - Sud u Hanoveru oslobodio je bivšeg njemačkog predsjednika Kristijana Vulfa optužbi za korupciju, čime je završena dugogodišnja priča koja je počela njegovim povlačenjem s funkcije. Sud je naložio da se Vulfu isplati odšteta zbog pretresa njegove kuće.


Bobex Natural, prirodna kozmetika – Bobex Original\nHome / Bobex Natural, prirodna kozmetika\nNamenjeno za sva stanja kože. Deluje blago i povoljno kod iritacije kože nakon brijanja a etarska ulja u kombinaciji sa ružinom vodom imaju antiseptičko, tonizirajuće, osvežavajuće i regenerišuće dejstvo.\nAnticelulit ulje 100 ml\nAnticelulit ulje 100 ml.\nPrirodna biljna ulja u kombinaciji sa etarskim uljima intezivno deluju na postojeći celulit, smanjuju pojavu celulita, poboljšavaju teksturu, elastičnost i tonus kože. Svojim delovanjem etarska ulja ubrzavaju cirkulaciju, podstiču limfni sistem, izbacivanje viška tečnosti iz organizma, razgrađuju masne ćelije, a istovremeno i neguju kožu.\nAntirid krema, 15 ml\nPrimena: za stanje zrele kože, dodatna nega.\nPrimenjivati jednom dnevno, najbolje uveče. Intenzivno hrani, neguje kožu i čini je blistavom, vraća joj vitalnost i elastičnost, podstiče regeneraciju ćelija i proizvodnju kolagena, jača tonus, ublažava postojeće bore i sprečava nastanak novih.\nPrimena: za stanje zrele kože.\nDodatna nega – primenjivati jednom dnevno,najbolje uveče. Intenzivno hrani, neguje kožu i čini je blistavom, vraća joj vitalnost i elastičnost, podstiče regeneraciju ćelija i proizvodnju kolagena, jača tonus, ublažava postojeće bore i sprečava nastanak novih.\nBalzam za usne Kokos, 15 ml\nBalzam za usne Oranz 15 ml\nSastojci: ši buter, jojobino ulje, bademovo ulje, žuti pčelinji vosak, etarsko ulje pomorandže.\nOsvežavajući dezodorans za muškarce napravljen je od prirodnih sastojaka koji ne sprečavaju znojenje i ne zatvaraju pore. Neutrališe neprijatne mirise, ima antiseptičko dejstvo\nGood Morning ULJE ZA TELO 100 ml\nULJE ZA TELO Good Morning, 100 ml.\nZa negu svih tipova kože. Osvežavajuća mešavina etarskih ulja u visokokvalitetnoj mešavini baznih ulja, probudiće i podstaći energiju u vama od prvih jutarnjih sati i omogućiti vam da se osećate sveže i raspoloženo.\nPosle tuširanja na vlažnu kožu naneti ulje u maloj količini i umasirati u kožu.\nSastojci: hladno ceđeno ulje koštice grožđa, bademovo ulje, hladno ceđeno susamovo ulje, hladno ceđeno maslinovo ulje, etarsko ulje limuna, etarsko ulje pomorandže, etarsko ulje mandarine etarsko ulje ruzmarina, etarsko ulje nane.


Abdulah Sidran - KROKODIL\nPosted at 13:58h in Uncategorized\tby\tana.pejovic 0 Comments\nPesnik, prozaik i filmski scenarista. Do aprila 1992, kad je počeo rat u BiH, Sidran je bio zaposlen na TV Bosne i Hercegovine, kao ”vodeći dramaturg.” U književnosti se javio šezdesetih godina, pesmama i prozom, u generaciji mladih književnika koju često nazivaju ”šezdesetosmaškom”. Za svoje pesničke knjige nagrađivan je najznačajnijim književnim i društvenim priznanjima (Šestoaprilska nagrada grada Sarajeva, Godišnja nagrada Udruženja književnika BiH, Godišnja nagrada Izdavačkog preduzeća ”Svjetlost”, Zmajeva nagrada, itd.) U ratu objavljena, knjiga njegove poezije ”Sarajevski tabut”, nagrađena je izuzetnim priznanjem, ”Nagradom slobode” PEN-centra Francuske. (Prethodni laureati: Solženjicin, Saharov, Havel.)\nJedan je od najznačajnijih filmskih autora (scenarista) u eks-jugoslovenskoj kinematografiji (”Sjećaš li se Dolly Bell?”, ”Otac na službenom putu”, reditelja Emira Kusturice, ”Kuduz” Ademira Kenovića, (A)Torzija, itd.) Kao filmski autor, dobitnik je brojnih nagrada i priznanja. Redovni je član Akademije nauka i umjetnosti BiH i majstorski kandidat u šahu.


Zena i deca iznajmili stan, gospodin gleda dugu iz svog stana! Nemam reči.\nVracaj se svojoj porodici,ludi covece.Sta je sa ovim muskarcima……\nTezak kompleksas. Sesir nosi zbog kompleksa celavosti\nPRVA IZJAVA SALETA TROPIKA NAKON RAZVODA Priznao kako se oseća - niko nije očekivao da će reći BAŠ OVO


GERARD KUIPER OTKRIVA NEREID, NEPTUNOV MESEC\nNereid je drugi neptunov satelit koji je Kajper otkrio. Nereid je veličine od oko 340km. Iako je malo manji od Neptunovog meseca Proteusa, Nereid je otkriven teleskopom mnogo ranije nego što je i jedan od unutrašnjih Neptunovih satelita otkriven i to zbog mnogo veće udaljenosti od odsjaja planete.\nNereid kompletira jednu orbitu oko Neptuna za 360 dana, na udaljenosti od oko 5,51 miliona km od centra planete.\n5. maj 1961.\nALAN ŠEPARD, PRVI AMERIKANAC U SVEMIRU\nAlan Bartlett Jr. Shepard (1923-1998), prvi američki astronaut koji je leteo u svemir "Mercury" letelicom. Odabran je 1959. kao jedan od originalnih "Mercury" astronauta, i 5-og maja 1961. pilotirao je "Freedom 7" letelicom na visini od 188 km pre nego što se vratio na Zemlju.\nIako nije leteo u svemir od 1964. do 1968. zbog medicinskih razloga, vraća se u svemir kasnije kao komandir "Apollo 14" misije 1971. i peti je čovek koji je hodao na Mesecu.\n14 maj 1973.\nPrva američka svemirska stanica.\nSkylab je izgrađen od trećeg dela rakete "Saturn V". Stanica teška 75 tona je lansirana u skoro kružnu orbitu na visini od 433 km iznad Zemljine površine.\nSkylab se sastojao od četiri dela od kojih je najveći bila "orbitalna radionica" sa dužinom od 14,7m. i širinom od 6,6m. u kojoj se takođe nalazio i prostor gde su živeli astronauti.\n"Vazdušni modul" je sadržavao uređaje za kontrolu stanice i vrata za svemirske šetnje. Na sledećem delu su se nalazili dokovi za "Apolo" na jednom kraju, dok se na drugom kraju nalazio dok za spasavanje.\nŠest teleskopa za osmatranje Sunca su pokretani energijom dobijenom iz četiri solarna panela u obliku vetrenjaće.\nOdmah nakon lansiranja, zaštitnik od mikrometeorita na stanici se odvalio uništivši jedan solarni panel i oštetivši drugi. Nakon što su informisani o oštećenjima, članovi prve posade su krenuli ka Skylabu maja 25-og i nakon nekoliko teškoća uspevaju da isprave zaštitnik od Sunčeve radijacije i da odseku oštećeni Solarni panel. Članovi ove prve posade su bili C. Conrad (1930-99), J. Kerwin (1932- ) i P. Weitz (1932- ). Ova posada se vraća na Zemlju 22-og juna nakon rekordnih 28 dana provedenih na stanici.\nUprkos ranim tehničkim problemima "Apollo Telescope Mount" je radio 88% planiranog vremena i za to vreme uspeo da načini 30.000 snimaka. Takođe je načinjeno 10.000 snimaka Zemlje.\nJula 28-og. druga posada koju su sačinjavali A. Bean (1932- ), O. Garriott (1932- ) i J. Lousma (1936- ) je lansirana ka stanici. Astronauti su instalirali novi i mnogo moderniji zaštitnik od Sunčeve radijacije kao i mikrometeoritski detektor na konstukciji postolja teleskopa. Za vreme njihove misije napravili su 25.000 snimaka Sunca i proučavali su oko 100 sunčevih bljeskova.\nPosada se takođe vratila sa 16.800 snimaka Zemlje koji su korišćeni za istraživanja u poljoprivredi, planiranje korišćenja zemljišta i u potrazi za prirodnim resursima. Posada se vratila na Zemlju 25-og septembra nakon 59 dana provedenih u svemiru što je bio novi rekord.\nG. Carr (1932- ), E. Gibson (1936- ), i W. Pogue (1930- ) su stigli na Skylab 16-og novembra. Najveci deo te misije oni su proveli opravljajuči i zamenjujuči pokvarene instrumente. I pored ovoga proveli su skoro dva puta više od planiranog vremena u proučavanju Sunca i komete Kohoutek i tri puta više vremena od planiranog na vršenju raznih eksperimenata.\nVratili su se na Zemlju 4-og februara 1974. nakon rekordnih 84 dana provedenih u svemiru.\nZa vreme ove tri misije napravljeno je preko 120.000 fotografija Sunca i 72 km magnetnih traka je iskorišćeno za snimanje podataka o eksperimentima koji su izvođeni na stanici.\nPet godina kasnije, stanica je usla u atmosferu iznad Indijskog okeana gde se raspala i mnogi delovi su neplanirano pali na Australiju. Srećom, niko nije bio povređen.\nRODJEN NICOLAS-LOUIS DE LACAILLE\nFrancuski astronom poznat kao "otac južne astronomije". Između 1750. i 1754. je vodio ekspediciju na Cape of Good Hope (Rt Dobre Nade) gde je formirao 14 novih južnih sazvežđa kojima je dao imena po naučnim instrumentima. Najveće dostignuće ove ekspedicije je katalog od 10.000 zvezda koji je posthumno izdat 1763. pod imenom "Coelum australe stelliferum".\nUz pomoć malog refraktora, Lacaille je otkrio 42 predhodno nepoznate magline, koje je tačno označio kao objekte unutar naše galaksije Mlečni Put.\nOn je takođe pretpostavio da su "Magelanovi Oblaci" delovi naše galaksije. Sa Jerome Lalande-om je izmerio lunarnu paralaksu.\nLacaille je preminuo 1762g.\nROĐEN NORMAN JOSEPH LOCKYER\nEngleski astronom koji je u Suncu otkrio helijum, prethodno napoznat hemijski element.\nOd 1857. je radio u Britanskoj Ratnoj Kancelariji, baveći se u slobodnom vremenu astronomijom i drugim naučnim istraživanjima. U isto vreme je gradio opservatoriju u Hampstedu gde je živeo.\nOd 1864. Lockyer počinje da se gotovo isključivo bavi proučavanjem Sunca, nakon što je čuo da je Gustav Kirckhoff 1859. otkrio da Suncev spektar sadrži linije koje ukazuju na prisustvo atoma natrijuma. Nakon diskusije sa William Hugginsom, Lockyer pridodaje mali disperzioni spektroskop na svoj teleskop, nadajući se da će načiniti slično otkriće.\n1868. pronalazi (nezavisno od Jules Janssen-a) da Solarne prominence (izbočine) proizvode sjajne, žute emisione linije. Jedna od ovih linija se nije pojavljivala ni u jednom laboratorijskom spektru proizvedenom od poznatih zemaljskih hemijskih elemenata. Lackyer je zaključio da je liniju proizveo "novi" hemijski elemenat koji je nazvao "helijum" po grčkoj reči koja znači Sunce.\nTek 1895. William Ramsey (1852 - 1916) je uspeo da izoluje helijum iz ovozemaljskih izvora. Ovo otkriće dokazuje vrednost spektroskopa u astronomiji.\n1869. Lockyer osniva naučni magazin "Nature" čiji je urednik bio 50 godina. Kombinujući arheologiju i astronomiju došao je u mogućnost da otkrije starost poznatih Stonhenge monolita, računajući promenu položaja izlaska Sunca na dan letnje ravnodnevnice od vremena kada su monoliti Stonhenga izgrađeni.\n1890. osniva "Solar Physics Laboratory" čiji je direktor bio do 1911.\nOstatak svog naučnog života je proveo u "Hill Observatory" opservatoriji u gradu Sidmouth koja je sada poznata kao "Norman Lockyer Obeservatory".\nPreminuo je 1920.


Naslovna Košarka Sili: Čuo sam puno dobrih stvari o navijačima Budućnosti\nDi Džej Sili, košarkaš koji je pojačao Budućnost Voli ovog ljeta, u izjavi za CDM navodi kako jedva čeka da vidi navijače u “Morači”.\n“Najveći razlog što sam u ovom timu su prošlosezonske igre Budućnosti, kada je imala šansu da osvoji ABA ligu. Imali su dobar tim uključujući pored igrača trenera i ostatak stručnog štaba. Takođe je značajno da igrači sarađuju sa dobrim trenerom jer jedino tako mogu da ostvare dobre rezultate”, rekao je Sili.\nVeliki je optimista pred sezonu koja počinje u nedelju za ekipu iz Podgorice.\n“Moja očekivanja su kao i svake godine, a to je da osvojimo titulu. Pored toga bitno je da igramo što najbolje možemo jer igrajući tako povećavamo šanse da osvojimo trofej. Biće sigurno teško, konkurencija je jaka sa nekoliko veoma kvalitetnih klubova. Međutim, borićemo se i dati maksimum da ispunimo naše ciljeve.”\nKaže da je atmosfera u ekipi sjajna.\n“Saigrači prihvataju jedni druge, atmosfera je odlična, drago mi je da sam u ovakvom okruženju. Atmosfera je veoma važna za rezultat ekipe. Vjerujem da će dobra hemija pomoći ekipi da ispuni ciljeve postavljene pred početak sezone.”\nKada je u pitanju njegova uloga kaže:\n“Zadovoljan sam sa pozicijom na kojoj igram jer mogu da stvorim prilike za sebe i saigrače. U Evropi sam takođe igrao na ovoj poziciji pa sam se lako uklopio u novi tim.”\nNada se punoj “Morači” mada po novim mjerama u dvorani može biti svega 100 navijača.\n“Jedva čekam da igram pred publikom jer nam ona daje dodatnu energiju. U posljednjih godinu dana je iskreno bilo dosadno igrati bez navijača. Čuo sam puno dobrih stvari o navijačima Budućnosti. Znam da prave sjajnu atmosferu i jedva čekam da odigram meč pred njima”, zaključio je Di Džej Sili.\ndi džej sili\nPrethodni tekstJovanović: Niko nije favorit na gostovanju u Baru pa tako ni mi\nSljedeći tekstKer: Milojević ima brojne trenerske i ljudske kvalitete\nFudbal M.V. - 18/10/21 10:09 0\nKK Crvena zvezda želi nova pojačanja\nIvanović: Imamo šansu da pobijedimo u oba meča\nKristina Perkovic - 12/07/21 14:59 0\nKokoškov kažnjen sa 5.000 eura\nA.Š. - 28/10/20 22:41 0


Liga Evrope: Crvena zvezda – Bate Borisov – BeoWiki.com\nHome / Sport u Beogradu / Fudbal / Liga Evrope: Crvena zvezda – Bate Borisov\n8. septembra 2017.\tFudbal, Sport u Beogradu Komentari su isključeni na Liga Evrope: Crvena zvezda – Bate Borisov 567 Pregleda\nZa sve utakmice Lige Evrope koje će Crvena zvezda igrati na svom stadionu, ulaznice će se prodavati kako u paketima, tako i pojedinačno.\nPočela je prodaja isključivo paketa ulaznica za sve tri utakmice i to preko sajta iticket.rs. Prodaja paketa na blagajnama počeće u petak, 8. septembra, u isto vreme kada počinje i prodaja pojedinačnih karata za utakmicu Crvena zvezda – Bate Borisov.\nI paketi karata, kao i pojedinačne karte za Bate Borisov, prodavaće se sve do početka utakmice sa beloruskim timom. Takođe, u petak će u internet prodaju biti puštene i karte za utakmicu Crvena zvezda – Bate Borisov.\nSezonske karte 2017/18. važiće i za grupnu fazu Lige Evrope! Međutim, svi vlasnici sezonskih karata će morati da na blagajnama stadiona „Rajko Mitić“ od 8. do 11. septembra (računajući i dane vikenda), od 11.00 do 19.00, preuzmu besplatno svoj paket karata za istu tribinu za koju imaju kupljenu sezonsku kartu. Samo vlasnici kupljenih sezonskih karata (ne i vlasnici besplatnih sezonskih) mogu da dobiju paket karata za Ligu Evrope.\nNa blagajnama će poseban šalter biti izdvojen za vlasnike sezonskih ulaznica koji preuzimaju pakete. Sezonske karte se više ne nalaze u prodaji.\n• 3.450 RSD (sever i jug)\n• 6.600 RSD (istok)\n• 7.500 RSD (zapad).\nCene pojedinačnih ulaznica za utakmice u grupnoj fazi su:\n• 1.200 RSD (sever i jug)\n• 2.500 RSD (istok)\n• 3.000 RSD (zapad).\nUtakmica Crvena zvezda – Bate Borisov igra se na stadionu „Rajko Mitić“, 14. septembra od 21.05.\nZvezdine utakmice u grupnoj fazi Lige Evrope\n• 14. septembar (21.05)… Crvena zvezda – Bate Borisov\n• 28. septembar (19.00)… Keln – Crvena zvezda\n• 19. oktobar (19.00)… Crvena zvezda – Arsenal\n• 2. novembar (21.05)… Arsenal – Crvena zvezda\n• 23. novembar (19.00)… Bate Borisov – Crvena zvezda\n• 7. decembar (21.05)… Crvena zvezda – Keln\nEvropa fudbal karte liga\t2017-09-08\nTags Evropa fudbal karte liga


Petković:Bez kredita nema ni završetka investicija — ZoomUe\nby branko · januar 30, 2015\nUŽICE-Odbornici užičke Skupštine usvojili su na današnjem zasedanju odluke o kreditnom zaduženju Grada Užica kod poslovnih banaka za finansiranje tekuće likvidnosti od 50 miliona dinara i 130 miliona za finansiranje kapitalnih projekata.\nGradonačelnik Užica Tihomir Petković izjavio je posle sednice da je kreditno zaduženje neminovno zbog budžetske neravnoteže ,koja bi bez kredita onemogućavala bilo koje investicije u naredne dve godine.\n“Zbog duga koji smo nasledili od prethodne vlasti,čije obaveze dospevaju za plaćanje ,imamo neravnotežu u budžetu.Pre pet meseci kada sam postao gradonačelnik dospele obaveze su bile 303 miliona dinara,koje smo uspeli da smanjimo na 259 miliona u proteklom periodu.Gradski budžet za ovu godinu je oko 2 milijarde,a realni troškovi 2 milijarde i 200 hiljada dinara”,kaže Petković.\nGrad se ,po njegovim rečima,odlučio za kredit kako bi se završile započete kapitalne investicije,poput vrtića na Pori,sportske hale u Krčagovu i započetih vodovoda.\n“Šta će od ovih projekta biti finansirano još ne znamo”,kaže Petković.\nGradonačelnik Užica izjavio je da kredit za tekuću likvidnost od 50 miliona dinara možda i neće biti realizovan ,ukoliko se u skorije vreme proda deo imovine u prostoru bivše kasarne u Krčagovu.\nNa današnjoj sednici Skupštine grada usvojeni su i programi poslovanja javnih preduzeća Niskogradnja,Gradska toplana,Veliki park,Aerodrom Ponikve i Gradska stambena agencija,koji su na prošloj sednici odbijeni zbog neslaganja sa odredbama Vlade Srbije.\nJanković: Zalažem se za zemlju gde se ne preti otkazima (VIDEO)\nby Vesna Đurović · Published mart 26, 2017\nby Zoran Đurović · Published oktobar 6, 2018\nby branko · Published novembar 22, 2014\nNext story Pripreme Javor Matisa po planu\nPrevious story I Užičani odnose smeće u Kragujevcu


Spremite kokice: 13 filmova u kojima ćemo uživati ove jeseni - Men`s Health\nU novom filmu Klinta Istvuda, Tom HEnks glumi kapetana Česlija Salenbergera, koji je januara 2009. godine svojom prisebnošću i velikim iskustvom uspeo da spase svih 155 putnika na letu 1549 U.S. Airways-a, kada je spustio avion na reku Hadson, u Njujorku, piše Elle. Avion su oštetila jata ptica koja su uletela u oba motora aviona i kapetan nije imao ni vremena ni mogućnosti da letelicu okrene i vrati na aerodrom LaGvardiju…\nOvaj film režirao je čuveni Oliver Stoun, a priča prati bivšeg obaveštajca agencija CIA i NSA koji je odlučio da razotkrije najmračnije tajne Amerike o špijunaži i ugrožavanju privanosti. Film u kome glavnu ulogu ima Džezef Gordon-Levit, Šeilen Vudli se pojavljuje u ulozi njegove devojke.\nOtkrijte i 10 najboljih filmova Silvestera Stalonea\nU komediji Jareda Hessa, Zach Galifianakis glumi još jednog od njegovih čudnih sanjara, vozača kamiona koji biva namamljen u zločinu njegoog vampirskog kolege, a to je Kristen Vig. On se nalazi u nevolji sa zločincem (Oven Wilson) i ubicom (Džejson Sudejkis), ali je teško verovati da su oni strašniji od njegove bivše devojke, koju igra Kejt Mekinon.\n5. ROĐENJE NACIJE\nOstvarenje “Nate Parkera, “The Birth of a Nation” je snažna priča o svešteniku Netu Tarneru (Nejt Parker), koji je ujedno i rob u belačkom domaćinstvu na jugu SAD-a, čiji vlasnik (Armi Hamer) koristi njegove propovedi da drži pod kontrolom neposlušni deo robova. Nakon što biva svedok brojnih zlostavljanja i zverstava nad njegovim sunarodnicima, Nate organizuje ustanak u nadi da će povesti narod u slobodu.\nRačunovođa je film režisera Gevina O’ Konora koje prati život jednog prilično neobičnog čoveka. Odrastanje Krisa Vulfa bilo je propraćeno roditeljskom verom da je njihovo dete zasigurno stvoreno za više od onoga što je pokazivao, ali zanimljivo je da on svoje istinsko lice nikada do kraja i nije otkrio. Jer to bi značilo da maska dosadnog računovođe spada, a ispod nje ostaje lice kriminalca i plaćenog ubice…\n“American Pastoral” prati život obične američke porodice tokom socijalnih nemirna 60-ih godina. Sejmor “Swede” Levov uspešni biznismen i srednjoškolski sportista koji je zasnovao porodicu s bivšom kraljicom lepote Dawn. Njihovi životi se okrenu naglavačke kada Meri, njihova ćerka tinejdžerka, nestane. Saznanje da je njihova ćerka optužena za dizanje u vazduh lokalne pošte u potpunosti razori njihov život. U poslednjem pokušaju da spasi svoju porodicu Sejmor kreće u potragu za svojom Mary.\nPročitajte i 10 stvari koje niste znali o "Igri prestola"\nOve jeseni dvostruki oskarovac Ron Hauard („Blistavi um”) i dvostruki oskarovac Tom Henks po treći put udružuju snage i donose nam Inferno. Robert Langdon se budi u bolničkom krevetu u Firenci bez sećanja u vezi onoga što se dogodilo u poslednjih nekoliko dana i odjednom se nađe na meti ubice. Uz pomoć doktorke Sienne Bruks i njegovog sopstvenog poznavanja simbolizma, Robert će istovremeno da pokuša da pobegne, ali i reši najintrigantniju zagonetku sa kojom se do sada sreo.\nDoctor strange je dugo bio stub Marvelovog sveta stripova. “Doctor strange“ je mnogo više od običnog filma o superherojima, jer uključuje i misticizam, manipulaciju vremenom i alternativne dimenzije. Cumby glumi neurohirurga koji nakon strašne nesreće počinje da dobija mistične, magijske moći. Uz pomoć Acient one (Tilda Svinton) i Karl Morda (Chwetel Ejiofor) on će pokušati da spasi svet…\nU Manchester by the Sea, Dejmon će glumiti vodoinstalatera koji živi u Bostonu, ali se ipak mora vratiti u rodni grad Mančester kada mu umre brat. Tamo saznaje kako mora brinuti o bratovom 16-godišnjem sinu. Veoma brzo sam počinje da se lomi i raspada, zbog tajne tragedije iz prošlosti\nNovi film s Bredom Pitom i Marion Kotijar u glavim ulogama – ‘Allied’. Radi se o špijunskom trileru s ljubavnom pričom, smeštenom u periodu Drugog svetskog rata. Film je režirao oskarovac Robert Zemeckis koji je poznat kultnom filmu ‘Forest Gamp’.\nCallum Lynch, čiji lik igra Majkl Fasbender otkriva da je potomak tajnog društva „Asasina” zahvaljujući revolucionarnoj tehnologiji koja otključava njegova genetska sećanja. Pomoću nje on proživljava avanture svog pretka Agilara u Španiji 15. veka. Nakon što stekne neverovatno znanje i moći, Lynch se vraća u savremeno doba kako bi se suprotstavio opasnim i moćnim vitezovima templarima.\nFilm “Deepwater Horizon” je drama inspirisana istinitim događajima koji su pre šest godina zadesili meksički zaliv. U priči o eksploziji naftne bušotine i prolivanju ogromne količine nafte, glavne uloge igraju Mark Valberg, Kejt Hadson, Đina Rodrigez, Kurt Rasel i Džon Malkovič.\nTags: bioskop, filmovi, Glumci, jesen, kokice, život\nPrevious Vlasnik najboljih trbušnjaka na svetu: Upoznajte azijskog Švarcenegera\nNext TALIJA – 8 MINUTA O LJUBAVI: O kome/čemu bruji ceo grad?


19.05.2020 / 11:16 BiH - Poslali obavještenje\nKnjiževnici Miljenko Jergović i Ivan Lovrenović nisu više članovi PEN centra BiH.\nOni su danas poslali obavještenja PEN centru poručivši kako ih se više ne treba smatrati članovima ove najuglednije književne institucije u svijetu.\nJergović i Lovrenović su kao razlog napuštanja naveli taj što je PEN centar digao glas protiv održavanja mise u Sarajevu za stradale pripadnike ustaške vojske na Bleiburgu 1945.\n“Kako ne nalazim svjetonazorske, kulturne, ni identitetske veze između PEN centra u Bosni i Hercegovini, u čijem sam osnivanju 31. listopada 1992. sudjelovao i PEN centra u bosni i Hercegovini koji danas postoji, obavještavam vas da se ne smatram članom vaše udruge i zahtijevam da me s današnjim danom brišete sa vaših lista i spiskova“, naveo je Miljenko Jergović.\n“Ne mislim da je povijest moguće, osim ideološki omeđeno, razvrstati na njezinu bolju i goru, humaniju i nehumaniju stranu, niti da pisac ima zadaću “zastupanja“ neke od tih strana kao što se sugerira u pismu članova bosanskohercegovačkog PEN-a od 9. maja 2020. godine. Po mome uvjerenju piščevo je da historiju ispituje i nastoji razumjeti u njezinim satiričnim učincima na konkretne ljudske živote i sudbine. Razoga za distanciranje pa i izlazak iz bosanskohercegovačkog PEN-a bilo je i ranije; ovime je nestalo i posljednjih razloga za ostajanje u njemu. Tražim da me se s današnjim danom brišete iz članstva u PEN centru u Bosni i Hercegovini“, napisao je Ivan Lovrenović.\nPored njih dvojice, PEN centar BiH su iz istih razloga još napustili Zeljko Ivankovic i Ivica Đikić.


Naslov originala: Arda Viraf Nameh\nKnjiga Ardavirafname spada u dela pahla-vijske (srednjepersijske) književnosti, koja su nastala od oko 250. godine pre Hrista do 650. godine posle Hrista. Delo je prevođeno na sanskrt, pazend i per-sijski jezik, a prvi koji je evropsku javnost upoznao sa ovom knjigom je engleski orijenta-lista Pope, čiji je prevod objavljen u Londonu 1816. godine. Godine 1872. Martin Haug uz pomoć E. W. Westa i Dastura Hošangći Đamasb Asa izdaje u Bombaju dvotomno delo pahlavijskih tekstova na engleskom jeziku, a u prvom tomu se nalazi Ardavirafname. U prevodu orijentaliste Barthelemy-a ovo delo izlazi 1887. godine na francuskom jeziku, a kasnije se prevodi i na druge jezike. Ovo je\nprvi prevod na srpski jezik, sa per-sijskog prevoda izvornog teksta, koga je sa pah-lavija preveo Dr. Rahim Afifi.\n2015; Broširani povez; ćirilica; 21 cm; 84 str.; 978-86-84807-96-2;\nIzdavač: Centar za izučavanje tradicije - Ukronija; 2015; Broširani povez; ćirilica; 21 cm; 84 str.; 978-86-84807-96-2;


Protesti do ostvarenja cilja | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Protesti do ostvarenja cilja\nProtesti do ostvarenja cilja\nVIDEO K9: Šta god da se dogodi 13. aprila, mi ćemo nastaviti da se borimo do ostvarenja naših ciljeva, poručeno je sa protesta „1 od 5 miliona“, održanog u petak u Novom Sadu.\nNa 12. po redu protestu „1 od 5 miliona“ održanom u Novom Sadu 3. aprila, okupljenima ispred Srpskog narodnog pozorišta obratili su se dramski pisac Siniša Kovačević i glumci Branislav Lečić i Milorad Kapor.\nLečić je naveo da građani moraju da se bore za slobodu i institucije koje će ih zaštititi, te pozvao međunarodnu zajednicu da, kako je rekao, „ne okreću glavu od protesta u Srbiji”, već da traže od aktuelnih vlasti da poštuju iste standarde koji se primenjuju i u ostalim evropskim državama.\nSiniša Kovačević, kritikovao je aktuelnu vlast zbog, kako je naveo, uništavanje Vojvodine i rasprodaje vojvođanske zemlje stranim investitorima. Građani se, prema njegovim rečima, okupljaju širom Srbije zato što žele dve stvari – malo pravde i mnogo slobode.\nGlumac Milorad Kapor optužio je aktuelnu gradsku vlast za nedovoljno ulaganje u kulturu, uništavanje starog jezgra grada i netransparentnu izgradnju, kako je rekao, rugla od zgrada.\nStudente je u petak do protestnog skupa predvodio muzičar i pisac Marko Šelić Marčelo.\nTokom protestne šetnje centralnim gradskim ulicama ispred zgrade RTV-a ponovo je „emitovan” Građanski dnevnik, a voditelj je i ovog petka bio novinar, Igor Mihaljević, koji je okupljenima pročitao nekoliko gradskih vesti.\nNaredni protest “1 od 5 miliona” u Novom Sadu zakazan je za naredni petak, 12. april.\nPodsetimo, istog dana bilo je najavljeno i održavanje mitinga „Budućnost Srbije“, koji je, kako bi bio izbegnut eventualni sukob između učesnika ova dva skupa pomeren za 11. april.\nPrethodni tekstOdbojkaši Vojvodine slavili u prvom polufinalu plej ofa\nSledeći tekstOŠ Kosta Trifković u Erazmus+ projektima


NAUČNIK Džejmsom Lavlok TVRDI: Najkasnije do 2040. London će biti pod vodom, a Evropa pretvorena u Saharu! (VIDEO) | DNEVNE\nDo 2100. godine 88% ljudi biće izbrisano sa lica Zemlje, smatra Lavlok. Na upit novinara Gardijana šta bi učinio da je na njegovom mestu, odgovorio je: “Uživajte u životu dok možete. Jer kraj će stići za 20 godina, ako imate sreće„.


Tema: Drvece na Marsu?\n05.12.2008., 02:31 #1\nIzgleda stvarno interesantno....Sta vi mislite?\n05.12.2008., 02:36 #2\nRe: Drvece na Marsu?\nja vam kazem vi mi ne verujete..\n05.12.2008., 02:39 #3\ngde si rekao? nisam videla...\n05.12.2008., 02:41 #4\n05.12.2008., 02:44 #5\nuzalud im sve ako ne nichu tikvice... od cega da pravim pitu na tom marsu\n05.12.2008., 02:47 #6\njeste...bas zeznuta situacija\n05.12.2008., 03:03 #7\nova je bas int.\nnisam videla ove (nove) do sada..\n05.12.2008., 03:08 #8\nevo i ovi se prepituju\n05.12.2008., 12:54 #9\ngluposti! zivot na marsu nije moguc ako ste vise istrazivali i ako nesto znate o marsu znacete da je tamo pretoplo cak i za svemirske sonde i da tamo kad dodju imaju samo par sati! ali to naravno u mnogim emisijama nemozete da cujete da ne bi ispalo da su amerikanci pogresili kad su krenuli da istrazuju mars!!!\n05.12.2008., 13:13 #10\nnaravno da je moguć život na Marsu, sem ako očekuješ da se sretneš sa malim zelenim čovečuljcima\nne bi me čudilo da postoji neki niži oblik vegetacije, za šume nisam baš siguran...\n05.12.2008., 13:20 #11\nNe mogu da verujem da je ta rubrika uvrstena pod "Slobodno vreme"....\nI da, mislim da je moguce, ako je nekada na Marsu bilo vode zasto ne bi blo i drveca?\nIli makar nekakvih oblika vegetacije...\nPoslednji put ažurirao/la Ridjobrada : 05.12.2008. u 13:23\n05.12.2008., 14:49 #12\nzato sto je voda odavno nestala....\n05.12.2008., 17:07 #13\nma ja sam se tamo rodio sta bre lupate...\n05.12.2008., 22:47 #14\naha bas je vruce na -46 stepena...\n05.12.2008., 23:45 #15\nPuste u javnost informacije tek da zagolicaju mastu. Ne vise...\nDa je nekada na Marsu postojao neki oblik zivota, govore piramide na Marsu.\nA ovo drvece, svakako mi se dodatno svidja.\nVerovati u zivot van zemlje, u slucaju ako nije istinito- onda je bar fantasticno.\n05.12.2008., 23:48 #16\njao pametnjakovic... odakle ti da je -46 stepena??? si merio nekad IQ???\nPoslednji put ažurirao/la srbamanNIS : 06.12.2008. u 00:03\n05.12.2008., 23:55 #17\nNije mi jasno otkuda stabla ako je temperatura na Marsu -45. Sta to moze da raste na tako niskoj temperaturi. Svakako da je interesantno sve sto nam je strano. Bilo bi zanimljivo cuti neko misljenje iz Nase. Ali oni sve kriju.\n06.12.2008., 00:03 #18\nNASA je objavila fotografije Marsa koje prikazuju komad drveta na površini ove planete, preneo je sajt UFO blogger.\nNasa to nikad nije tvrdila\nNeki smatraju da je Mars dugo vremena imao vodu, čak i atmosferu, što je verovatno tačno,\nNije verovatno, nego SIGURNO tacno.\nAko se uopšte radi o biljkama\nPametan komentar iz Blica??????\nViše je nego verovatno da su guste šume ispunjavale površinu Marsa u danima kad je crvena planeta imala atmosferu.\nHm, da na osnovu procene strucnjaka iz Blica koji ne umeju da konvertuju povrsinu u m2 u povrsinu u km2....\nMnogi tvrde da Mesec nije prirodan Zemljin satelit već vanzemaljski objekat smešten u orbitu oko naše planete.\nMnogi su budale.\nako je mesec stvarno onakav kakav NASA tvrdi da jeste, zašto su onda neke fotografije klasifikovane kao tajne i nedostupne javnosti, dok su druge nejasne ili umrljane, piše UFO\nNit je sta umrljano, nit je sta nejasno.\nAko neke fotografije nisu dostupne, to je sasvim normalno, zasto bi NASA delila svoje fotke sakom i kapom?\nAko malo bolje pogledate fotografiju i razmislite, taj "objekat" na slici može isto tako biti i NLO\nNekima je NLO i dirizabl.....\nU svakom slucaju, gluplji i debilniji tekst nisam procitao u poslednjih 5 godina.\nNovinari Blica su prevazisli sami sebe.\nKo uopste cita tekstove Blica vezane za nauku?\n06.12.2008., 00:05 #19\nSto se tice tog pretoplog, ti mislis na Veneru....\nNa Marsu se temperature krecu velikom opsegu i ostavljaju mesta za opstanak nekih bakterija ili nekih slicnih oblika zivota.\n06.12.2008., 00:06 #20\nOriginal postavio deizi\n1) Ko kaze da su to stabla?\nNovinari iz Blica?\nOk, zasto su to stabla, na osnovu cega znamo da su to stabla?\n2) Ok, NASA krije kojesta.\nAli sta to konkretno krije?\n06.12.2008., 00:17 #21\nbrate u toku "hladnog rata" CCCP je isao na veneru i nije imao uspeha zbog toga sto su im se sonde odmah istopile pri ulasku u atnosferu,u kasnijim misijama imali su nekog uspeha i poslali neke slike sa povrsine.\ndok je usa ciljala na mars i sonde koje su slali kao sto sam i rekao su se istopila,predlazem da vise istrazujete o tome i citate knjige koje nisu americke(americke=glupe tj. za glupe ljude) ...\noce to tako da se istopi sonda na -47 ebi ga desava se...\n06.12.2008., 00:21 #22\nNa Marsu se niko nije istopio.\nNi u americkim ni u ruskim knjigama.\nRusi su se istopili na Veneri.\nA ne u atmosferi, nego su riknule na povrsini od pritiska i temperature....tako nekako izgleda biblijski pakao.....\n06.12.2008., 00:25 #23\nnisam siguran kada se istopila ali znam da nije dugo trajala,a za mars ako se dobro secam sonde su trajale oko 3h i onda bi se istopile,ne znam da li je sa svim misijama bilo tako ali u pocetku je tako bilo.\nEDIT: svabov mnogo volis da gledas national geograpic?\n06.12.2008., 00:28 #24\nKao sto rekoh, na Marsu se NIKO nije istopio.\nImali smo americke Marinere i Vikinge i kojesta i ruske Marsove, i nijedan se nikad nije istopio.\nPomesao si nesto.....\n06.12.2008., 05:53 #25\ncisto da ne bih ja tvrdio nista:\nja nisam do sada cuo za materijal od kojeg se prave sonde a topi se na -5 °C ....


Intercom Podgorica - O nama\n... specijalisti za gastronomiju...\nKompanija INTERCOM preko 15 godina bavi se prometom roba iz segmenta gastronomije. Tokom decenije i po uspješnog rada detaljno smo upoznali potrebe crnogorskog tržišta, posebno poslastičara, pekara, proizvođača sladoleda i najboljih šefova kuhinje.\nDistributeri smo najpoznatijih evropskih proizvođača gastronomskih sirovina\nAsortiman kompanija IRCA, IFFCO, STERILGARDA, AMBROSIO, itd, obezbjeđuje sve što je potrebno savramenoj kuhinji sa posebnim naglaskom na čokolade, kremove, biljne i životinjske pavlake, nadjeve, prelive, itd. Posebno je interesantan program za pekarstvo koji obuhvata smjese za pripreme modernih recepata za proizvodnju hleba i peciva, kao i pekarske dodatke i dekoracije.\nNakon 15 uspješnih godina razvoja u okviru porodičnog biznisa, početkom 2020. godine INTERCOM je postao dio VELETEX Grupe.\nSa tri decenije iskustva u trgovini, distribuciji, turizmu i poljoprivredi, kompanija VELETEX kao novi vlasnik radiće na daljem razvoju svih segmenata INTERCOM-a, a kroz sinergijski efekat obezbijediti brzi rast u komplementarnim djelatnostima.\nIntercom, Podgorica. All rights reserved. Sva prava zadržana.\n069 186 686


VELIKO POJAČANJE ZA BH. SELEKCIJU: Bivši hrvatski reprezentativac nastupat će za BiH | Slobodna Bosna\nBivši hrvatski taekwondo reprezentativac 27-godišnji Korčulanin Dinko Šegedin odlukom Vijeća ministara i službeno je dobio državljanstvo Bosne i Hercegovine pa će ubuduće nesmetano braniti boje reprezentacije BiH.\nŠegedin je još u februaru ove godine, zajedno s Marijom Štetić iz zagrebačke Dubrave, predstavljen kao novi taekwondo reprezentativac BiH, a oboje se nalaze među 20 najboljih svjetskih boraca u svojim težinskim kategorijama, pišu hrvatski mediji.\nŠegedin je učestvovao na svjetskim i evropskim takmičenjima te ostvarivao odlične rezultate među kojima su brojne medalje na G1 i G2 turnirima.\nTrenutno je u TOP 20 na svjetskoj rang-listi što mu daje šanse za plasman na Olimpijske igre u Tokiju naredne godine.


Radulović: Ove sezone imaćemo oko 80.000 turista iz Kine | Share Montenegro\nHome Novosti Radulović: Ove sezone imaćemo oko 80.000 turista iz Kine\nNow reading: Radulović: Ove sezone imaćemo oko 80.000 turista iz Kine\n“Crna Gora bi sada imala na stotine hiljada turista iz Kine da je prije šest-sedam godina napravila viznu liberalizaciju, a ovako će ih ove godine biti do 80.000”, smatra Radulović i podsjeća da smo lani imali oko 40.000 turista iz Kine.\n“Pretprošle godine bilo ih je 12.000. Pogledajte koja je to razlika i kolika je šteta što nijesmo na vrijeme odreagovali. Glavna stvar liberalizacije je što za vizu ne treba 48 dana, viza nije potrebna kad se dolazi kao grupa, već su dovoljni povratna karta i vaučer”, kazao je Radulović Dnevnim novinama.\n“Očekujemo da sezona nastavi kako je i planirano, da traje i u novembru. U postezoni ćemo imati Evropljana u značajnom broju”- zaključio je Radulović.\nNaslovna fotografija: Emerging Europe


Zaboravljeno prijateljstvo - Kako je Jugoslavija naoružavala Namibiju i zašto Namibijci dolaze i traže šansu da obnove saradnju sa našom zemljom?\nMnogo Tita živi u Namibiji\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Iako su u Srbiji proteklih meseci „u modi“ šeici iz arapskih zemalja, nedavno je srpske gradove pohodila mala delagacija privrednika iz Namibije koji su, u organizaciji našeg čoveka koji je radio u toj državi, Aleksandra Stevanovića, došli da uspostave (odnosno kako oni kažu - obnove) veze sa preduzećima i privrednicima u našoj zemlji.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Pre nekoliko dana u Srbiji je boravio još jedan privrednik iz Namibije koji se bavi poljoprivredom, osiguranjem i iskopavanjem ruda - Muhafa Dakolute Dilula (Mwahafar Ndakolute Ndilula), sa kojim je novinar „Svedoka“ razgovarao.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Muhafa Dakolute Dilula vezuju lepe uspomene za Beograd i ondašnju Jugoslaviju.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Njegov motiv da, posle 27 godina (poslednji put je bio u Beogradu 1986) dođe Srbiju i potraži mogućnost da razvije posao, proizilazi upravo iz činjenice da ga za ove prostore vežu lepe uspomene, ali i da gaji veliku zahvalnost za ono što je tadašnja SFR Jugoslavija učinila za Namibijce pružajući im podršku u borbi za nezavisnost.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Mi veoma cenimo i volimo vašu zemlju. Žao nam je što se čini kao da smo se zaboravili. Zapravo, mi vas nismo zaboravili, kao ni ono što ste učinili za naš narod i zemlju. Želimo to da vratimo, želimo da nastavimo prijateljstvo i želimo da razvijemo saradnju jer vam verujemo zato što i dalje nastojite da budete onakvi kakvi ste bili kada ste nama pomogli - samostalni i nezavisni. Uvek smo znali da je bivša Jugoslavija imala mnogo sopstvenog znanja i umeća. Došao sam da se raspitam šta se desilo sa razvojem i privredom ovde - da li su nestali sa Jugoslavijom ili, ne, kaže Dilula.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Namibija, koja leži na krajnjem jugozapadu Afrike, nezavisnost je stekla tek 1990. godine. Do tada je bila pod upravom Južnoafričke Republike protiv koje je vodila rat za nezavisnost od 1966. godine.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Odnosi Namibije i Srbije, odnosno nekadašnje Jugoslavije, imaju istoriju koja počinje mnogo pre trenutka kada je ova afrička zemlja i formalno stekla nezavisnost.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Još od šezdesetih smo dobijali veliku pomoć od tadašnje Jugoslavije. Prvo, Jugoslavija nam je pomogla na diplomatskom frontu, kroz Pokret nesvrstanosti, ali i u UN. Uvek je bila protiv aparthejda i politike Južnoafričke Republike na jugu afričkog kontinenta. Pre nezavisnosti smo ovde u Beogradu imali ambasadora. Danas je za Srbiju nadležna ambasada u Beču. To je veoma tužno, ali je tako.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Naš predstavnik ovde je imao mogućnost da stupi u kontakt sa drugim diplomatama i da se zalaže za namibijsku stvar. Zahvaljujući Jugoslaviji dobili smo veliki diplomatski kapacitet, a nismo ni bili država.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Uporedo sa time tekla je obuka naših jedinica ovde, u Jugoslaviji, a dobijali smo i uniforme, hranu, oružje i drugu pomoć.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Kako objašnjava Dilula, pripadnici namibijskih jedinica koje su se borile u okviru pokreta SVAPO (Stranka za nezavisnost Jugozapadne Afrike) u Jugoslaviji su bili u vojnim bazama i imali su obuku, ponekad i zajedno sa regularnom vojskom.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Posebno su naši specijalci imali obuku sa jugoslovenskim specijalnim jedinicama. U Beogradu sam čak i sreo čoveka iz 63. padobranske brigade sa kojima su naši ljudi imali zajedničku obuku. Uspomene su opstale. Ljudi se sećaju, pitaju ljude jedni za druge, pozdravljaju se...\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Inače, sam Muhafa Dakolute Dilula, koji je ovih dana u Srbiji boravio kao privrednik, poslednji put u Beogradu je bio 1986. kao predvodnik omladine SVAPO pokreta.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Bio sam lider SVAPO omladine. Imali smo mnogo studenata u Evropi i onda smo upravo u Beogradu 1986. napravili sastanak.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Rat koji je od 1966. buktao na prostoru nekadašnje teritorije Jugozapadne Afrike, odnosno današnje Namibije, bio je gerilski. Potpora tom ratu, u vidu pomoći u hrani, lekovima, opremi i naoružanju dale su mnoge komunističke zemlje tog vremena, a među njima je prednjačila Jugoslavija.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - To je bila borba protiv veoma ozbiljnog neprijatelja sa veoma malim šansama. Naše jedinice su bile malobrojne, a stanovništvo nepismeno, pogotovo na severu gde se vodio rat. Mi smo vodili gerilski rat. Borili smo se protiv veoma moćne oružane sile - Južnoafričke Republike koja je došla do nivoa razvoja nuklearne bombe. Mandela je rasformirao južnoafrički nuklearni program posle dolaska na vlast. Ali, u vreme aparthejda, Južna Afrika, kojom su vladali belci, imala je veoma ozbiljnu profesionalnu vojsku, dobro opremljenu i sa jakom vazdušnom podrškom. Mi smo, sa druge strane, dobijali oružje od prijateljskih zemalja - Rusije, Jugoslavije, Čehoslovačke, Bugarske, Kine, Severne Koreje... U jednom trenutku smo počeli da dobijamo veoma dobro oružje - dobili smo neke slovačke antitenkovske rakete, protivavionske rakete... Od Jugoslovena smo dobili antioklopnu i protivavionsku opremu. Na taj način smo pogađali neprijatelja gde ga je najviše bolelo.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Danas, u znak zahvalnosti, ali i sećanja, u Namibiji postoje mnoga mesta koja nose imena po gradovima nekadašnje Jugoslavije, a i dan-danas se rađaju deca kojoj roditelji daju ime Tito.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Usred Vindhuka (glavni grad Namibije - primedba autora), naći ćete bar koji se zove „Sarajevo“, naići ćete na ljude koji će sa osmehom da pričaju o Jugoslaviji i tom vremenu. I danas se rađaju deca kojoj roditelji daju ime Tito. Uz to, Tito ima i svoju ulicu.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Upitan šta ljudi u Namibiji znaju o Srbiji danas, posle raspada Jugoslavije, rata, Dilila kaže:\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Malo je bilo nas koji smo znali kakva je bila etnička sturktura Jugoslavije i koliko je tu naroda učestvovalo. Obični ljudi u Namibiji to malo znaju. Ipak, pored uspomena iz jugoslovenskog vremena, oni znaju i za bombardovanje vaše zemlje, ali i za paljenje američke ambasade 2008...\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Na naše iznenađenje odakle to da baš znaju i za paljenje ambasade 2008, Dilila ukazuje da je to prenošeno na nacionalnoj televiziji.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Ali ljudi u Namibiji su 100 odsto uz Srbiju. Mislim da ne prave razliku u tome ko je odgovoran za rat. Ljudi u Namibiji, rekao bih, drže se stava da se ratovi nekada jednostavno dese. Kada se dese, onda dolazi do razaranja i smrti. Mi smo sami prošli kroz rat koji je trajao 24 godine. Znamo kako to izgleda.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Mnogi u Namibiji koji su osećali bliskost prema Jugoslaviji i koji su ranije bili ovde, veoma podržavaju Srbiju. Naš ministar odbrane bio je ovde pre dve godine i tada je potpisan ugovor o saradnji u polju odbrane. Ne dešava se mnogo između naše dve zemlje, ali zato biznismeni, poput mene, dolaze ovde da razviju posao, ali i da pozovemo vaše investitore da dođu u Namibiju, ističe Muhafa Dakolute Dilula.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Kvalitetna i objektivna informacija zahteva novac. Poštujte rad novinara i pomozite opstanak slobodnog novinarstva. Kupite Svedok na kiosku.\nNekadašnji gerilac, danas biznismen\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Muhafa Dakolute Dilula u egzil je otišao sa 23 godine, pridruživši se borbi svog naroda za samostalnost.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - U mestu Kongua u Tanzaniji išao sam na obuku. Obučavali su nas instruktori iz Kine. To je bilo 1974. Kroz šest meseci imao sam 350 ljudi pod svojom komandom. Do 1979. bio sam zadužen za kompletnu ratnu administraciju i bio sam u Generalštabu naše vojske. Tada sam i naučio kako da se nosim sa stresom, odnosno kako da se manje nerviram i čuvam svoju psihu. Bio sam na mestu na kojem sam prvi saznao koliko je ljudi poginulo, koliko je uhvaćeno, koliko je ranjeno, gde su i u kakvom stanju.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Znao sam ne samo brojeve već i imena ljudi. U takvim uslovima morate da razvijete psihološki pristup koji vam čuva zdravlje. Zato se ja inače mnogo i ne nerviram jer ne bih mogao drugačije da opstanem.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Dilula je 1984. poslat na studije ekonomije na Univerzitet u Liverpulu gde je proveo četiri godine. Tada je sa njim napravio intervju novinar britanskog „Gardijana“.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Kada je intervju objavljen, profesori i studenti bili su šokirani. Pitali su se zar je moguće da je dečko koji se sedeo među nama četiri godine bio zapravo visoko vojno lice, gerilac, čak u očima nekih i terorista.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp U vreme osamostaljenja Namibije, 1990. godine, Dilula je bio visoki činovnik Ministarstva odbrane. Posle dve godine, povukao se i pokrenuo sopstveni biznis, prvo u poljoprivredi, a potom i u rudarstvu, a danas ima uspešnu kompaniju.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Moja kompanija se zove „Soveren investment“ i poslujemo u tri sektora: bavimo se poljoprivredom - proizvodimo govedinu i imamo tri farme koje sve zajedno pokrivaju 11.000 hektara, što nije veoma mnogo za namibijske pojmove. Bavimo se otkupom, poliranjem i trgovinom dijamanata, a treći sektor našeg rada su finansije - imamo kompaniju koja upravlja novcem investiranim u penzione fondove, a imamo i mali udeo u najvećem penzionom fondu u zemlji.\nAparthejd u očima nekoga ko ga je preživeo\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Posle Drugog svestkog rata, Namibija, koju su držali Buri i Britanci, data je Južnoafričkoj Republici na upravljanje. Sve do izbora 1994. aparthejd je bio na snazi u Južnoafričkoj Republici. Kako se on u praksi ostvarivao i šta je podrazumevao, opisao nam je Muhafa Dakolute Dilula koji je i sam bio žrtva tog režima.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Današnje generacije Bura u Južnoafričkoj Republici mnogo su bliže onoj „crnoj Africi“ nego njihovi preci. U vreme aparthejda uveli su politiku da su belci superiorniji i viši od drugih. Tako su na prvom mestu bili belci. Potom su dolazili iseljenici iz Indije, Nepala i drugih azijskih zemalja. Na trećem mestu su bili potomci mešavine belaca i crnaca koje su Buri zvali Kalati ili Molato. Na kraju smo bili mi, crnci ili „bantu“, kako su nas zvali. Svi ovi slojevi imali su posebno obrazovanje - belci su imali evropsko, humanističko obrazovanje, Indusi nešto slabije, Kalaci i Molatosi su imali obrazovanje dovoljno da bi bili administrativni radnici. Poslednji su bili crnci koji su školovani samo toliko da budu pomalo pismeni kako bi, kao radnici, razumeli svoje gazde i izvršavali fizički posao. To je aparthejd i to nije moglo da se trpi. To je bila najgora vrsta socijalnog inženjeringa.\nI dalje verujemo u politiku nesvrstanosti\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Namibija još uvek veruje u politiku nesvrstanosti koju je Tito stvorio. I dalje verujemo da ne bi trebalo da se svrstamo uz neku veliku silu. I dalje verujemo da je bitno da investirate u sopstvenu zemlju, a ne da čuvamo milijarde negde u inostranstvu. Zato smo tokom devedesetih sve vreme bili protiv svih rezolucija koje su bile negativne po Jugoslaviju i često bili i jedina zemlja koja je otvoreno glasala protiv. To je protiv naše politike i ideje kojom se vodimo. Drugo, Jugoslavija je bila uz nas u vreme našeg rata za nezavisnost. Naši ljudi su se ovde lečili, imali su obuku, dobijali pomoć. Mnogo dugujemo Jugoslaviji i ljudima ovde, tako da je za nas nezamislivo da budemo protiv ljudi ovde.\nAmerici i MMF-u rekli ne\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Kada smo postali nezavisni, radio sam u Ministarstvu odbrane. Odmah su nam došli Amerikanci i predložili da se uspostavi američka baza. Mi smo pitali - koja je svrha te baze? Oni su počeli da pričaju da je to za odbranu, prijatleljstvo i slično. Ja sam to odbio. Potom je u Namibiju došao američki potpredsednik i onda je i on tražio bazu. Mi smo se izgovarali time da nam Ustav ne dozvoljava da imamo strane baze. Potom su oni otišli u Bocvanu i tamo napravili bazu. Mi verujemo da su oni naveli Bocvanu da okupira jedno malo ostvro na reci koja je na granici sa Namibijom, kako bi nas uveli u rat i onda nam oborili režim. Suprotno njihovim očekivanjima, mi nismo reagovali vojno na tu provokaciju. Obratili smo se Međunarodnom sudu pravde i tamo smo izgubili slučaj. Nismo preduzeli dalje ništa. Mi verujemo da iza toga stoje Amerikanci.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp S: A zbog čega bi Amerikanci da imaju vojnu bazu u Namibiji?\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp M.N.N: Da bi proširili svoj uticaj. Namibije je prilično velika teritorija - 825.000 kilometara - a ima samo 2.5 miliona stanovnika. Bogati smo rudama, imamo veliki potencijal za turizam, društvo nam je uređeno, institucije funkcionišu.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Namibija je ekonomski i politički vrlo stabilna. Od nezavisnosti, 1990. Godine, nismo uzeli ni jedan jedini kredit od MMF-a i Svetske banke, iako su nam mnogo puta to nudili. Mi smo prva afrička zemlja koja je izdala evroobveznice. Reč je o zemlji koja ima vrlo dobru klimu za investitore - za strane investitore postoji zakon koji garantuje prebacivanje profita u domicijalnu zemlju.\nNiže plate 800, a mesečni troškovi života - 200 dolara\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - BDP po glavi stanovnika je osam hiljada dolara. Prosečna plata zavisi od sektora u kojem radite. Rudarski sektor nudi vrlo dobre plate, za razliku od sektora poljoprivrede koji je slabiji. U Namibiji postoje velike rezerve uranijuma i dijamanata, ali i zlata i bakra. Prosečna niža plata je oko 800 dolara. Troškovi života su oko 200 dolara mesečno po osobi.\nNemačko kolonijalno nasleđe\nNemci su nad nama počinili genocid koji neće da plate\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Istorija Namibije vezana je za kolonijalizam. Specifičnost Namibije u odnosu na druge afričke zemlje jeste što je ona bila jedna od malobrojnih kolonija koje je Nemačka uspela da prigrabi. Međutim, nasleđe koje su Nemci ostavili u Namibiji i dalje ima tragove koji su slični onima koje su ostavili u svetu nakon Drugog svetskog rata. Čak je i naš sagovornik, iako je prošao i rat kao vojno lice i video mnogo smrti i razaranja, sa teskobom i suzama pričao o tome šta su Nemci ostavili u Namibiji.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Nasleđe Nemaca u Namibiji ogleda se u masakru i uništenju. Uništili su jedan vrlo ponosan narod koji se zove Herero. Jako mi je teško dok ovo govorim, ali o tome mora da se priča. Oni su skoro u potpunosti izbrisali narod Herero. Da bi preživeli, oni su morali da beže u Bocvanu gde i sada ima njihovih potomaka. Nemci su čak i lobanje nosili u Nemačku. Ti ostaci su tek prošle godine počeli da se vraćaju. Govorimo o stotinama hiljada ljudi. Zato je i meni, ali i mnogima u Namibiji, izuzetno teško u odnosu sa Nemcima, iako i dalje postoji velika nemačka populacija u Namibiji, i postoje mesta u kojima se govori nemački i koja u potpunosti liče na gradove u Nemačkoj...\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Prema rečima Dilule, i u vreme aparthejda Nemci su imali veoma dobru saradnju sa tadašnjm režimom.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Zvanična SR Nemačka imala je opširnu saradnju u odbrambenoj industriji, i sve vreme su imali svoju amabasadu, iako su druge evropske i zapadne zemlje uvodile sankcije i snizile nivo odnosa.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Mi nismo zadovoljni odnosom Nemaca prema nama. Danas u Namibiji žive Nemci koji su potomci onih koji su počinili genocid nad nama. Kazali smo im - ako ste platili za ubistva Jevreja, zašto ne platite i Hererosima i Namasima kompenzaciju. Oni kažu da to rade kroz razvijanje ekonomske saradnje i međunarodnu pomoć. Mi želimo pomirenje, ali i odgovornost, kaže Dilula.\nNelson Mandela je suviše idealizovan. Ono što su belci radili njima, sada crnci rade belcima\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp O liku i delu Nelsona Mandele, koji je nedavno bio u žiži interesovanja javnosti kada se činilo da će ostareli borac protiv aparthejda izgubiti bitku sa smrću, dosta se govori i piše u svetu. Nas je zanimalo kako u Namibiji, državi koja je nekada bila jedna od teritorija pod upravom Južnoafričke Republike, gledaju na Nelsona Mandelu.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Nelson Mandela je idealizovan. Robert Mugabe, predsednik Zimbabvea, nedavno je rekao da je Mandela otišao predaleko u svojim politikama protiv belaca u Južnoafričkoj Republici (JAR). Belci u JAR su bili poraženi narod. Nije bilo potrebe da ih tako kazne kao što je to Mandela uradio. Jeste Mandela održao JAR, ali je otišao predaleko kada je reč o kažnjavanju belaca za njihova nedela.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Danas ste u Južnoafričkoj Republici zakonom obavezani da osnujete firmu zajedno sa Južnoafrikancima crne kože. Mi mislimo da je to obrnuta diskriminacija. To ne doprinosi razvoju crnaca u Južnoafričkoj Republici, već se na taj način podstiče razmišljanje da će neko dobiti novac samo zato što je crne kože.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Čak se i mi u Namibiji sami bojimo Južnoafričke Republike jer je nestabilna i nepredvidljiva. Tamo nikada ne mogu sa potpunom sigurnošću da investiram svoj novac, ističe Muhafa Dakolute Dilula.\nAleksandar Stevanović, Srbin koji je rešio da obnovi veze Namibije i Srbije\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp Pokušaj obnavljanja veza Namibije i Srbije, usled odsustva inicijative naše države, na sebe je preuzeo Aleksandar Stevanović, privrednik iz Beograda kog je put odveo širom sveta, između ostalog, i u ovu zemlju na krajnjem jugu Afrike.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Svako ko je bio u Namibiji i pomenuo da je iz Srbije, odnosno bivše Jugoslavije, dočekan je sa mnogo ljubaznosti, pažnje i poverenja. Namibija je zemlja koja se sve više ekonomski razvija i napreduje, u kojoj ima mogućnosti za posao i koja traži partnere. Prednost nas sa ovih prostora je u tome što prema nama imaju poseban odnos poštovanja, zahvalnosti i poverenja koji je nasleđen iz vremena prethodne Jugoslavije. Mislim da bi to trebalo da iskoristimo. Pošto naša država nije prepoznala interes, ili možda nema kapaciteta da pomogne, odlučio sam da sam, sa svojom firmom „Etosha doo“ krenem u obnavljanje ovih odnosa i razvijem saradnju za koju, kako mi se čini, ima veoma mnogo potencijala, kaže za „Svedok“ Aleksandar Stevanović.\n&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp&nbsp - Prilikom jednog susreta sa namibijskim predsednikom, kada sam mu rekao ko sam i odakle dolazim, kratko mi je rekao: „Vi ste nas zaboravili, ali mi nismo zaboravili vas i ono što ste učinili“. Malo je vrata u svetu na kojima će naši ljudi biti na takav način dočekani, i mi bi trebalo da koristimo, ističe Stevanović.


NOVA DONACIJA PRIJEDORSKIH GIMNAZIJALACA DNEVNOM CENTRU UDRUŽENJA „NEVEN“ – FOTO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nNOVA DONACIJA PRIJEDORSKIH GIMNAZIJALACA DNEVNOM CENTRU UDRUŽENJA „NEVEN“ – FOTO\nadmin December 4, 2015 NOVA DONACIJA PRIJEDORSKIH GIMNAZIJALACA DNEVNOM CENTRU UDRUŽENJA „NEVEN“ – FOTO2015-12-04T19:59:49+01:00 Društvo\nUčenici prijedorske Gimnazije „Sveti Sava“ napravili su još jedan humani gest za korisnike Dnevnog centra Udruženja roditelja djece sa posebnim potrebama „Neven“ iz našeg grada.\nNaime, nakon što su prije nešto više od mjesec dana to učinile njihove kolege iz II-2 razreda, učenici II-4 razreda na čelu sa razrednicom Azrom Murić, profesoricom njemačkog jezika, posjetili su prostorije pomenutog Udruženja kako bi uručili određenu količinu prehrambenih namirnica, higijenskih potrepština i školskog materijala koju su sakupili u svojoj akciji i predali je korisnicima Dnevnog centra.\n-Akcija je napravljena na sličan način kao i ona u kojoj su učestvovale naše školske kolege, s tim da smo mi umjesto odjeće prikupljali hranu i higijenske potrpštine – kažu iz II-4 razreda prijedorske Gimnazije.\nIz „Nevena“ kažu da ih je obradovao poklon dobrih ljudi, drugara iz Prijedora, kao jedan veliki human gest za njihove korisnike.\n-Koliko je nama bitno sve ono što su srednjoškolci donijeli, toliko je važna njihova želja da se pomogne drugima a u ovom slučaju smo to bili mi. Od srca veliko hvala svima koji su učestvovali u ovoj akciji – poručuju iz „Nevena“.\nFoto – Udruženje „Neven“\nDnevni centar, donacija, Gimnazija Sveti Sava Prijedor, Udruženje Neven\n« LOKALNI VOLONTERSKI SERVIS “DON” OBILJEŽIO MEĐUNARODNI DAN VOLONTERA\nPRIJEDOR-PROVALILI GOLFOM U TRŽNI CENTAR I OPLJAČKALI 95.000 KM – VIDEO »


"U Nišu završen prvi dio snimanja filma o stradanju Srba u Norveškoj" - BIGportal.ba\n25 Novembra, 2021 25 Novembra, 2021 059\nGrad Niš imao je priliku da ugosti producenta Branka Dimeskog, režisera Kjetila Palmquista i Terija Holma i druge, iz norveške produkcije PQX MEDIA koji snimaju film o stradanju Srba u Karašjoku (Norveška).\nDanas je u Nišu boravila filmska ekipa iz Norveške koja je snimala kadrove za film o stradanju Srba u Norveškoj tokom Drugog svetskog rata. Danas su se snimili setovi u Logoru Crveni krst i na Spomen – parku Bubanj.\nOvaj film biće prikazan i srpskoj publici na leto 2022. godine. Moguće da bude prikazan i na FILMSKIM SUSRETIMA u Nišu, prenosi Đorđe Bojanić.\n“Primarni zadatak našeg boravka u Srbiji su intervjui sa porodicama stradalih logoraša u Norveškoj, ali je takođe važno da ćemo danas u Nišu snimiti logor Crveni krst, Memorijalni park Bubanj, a takođe ćemo imati intervjue sa par istoričara, koji će govoriti na ovu temu. Mi smo ovde smo 3-4 dana. Doći ćemo u Srbiju ponovo, najmanje još par puta kako bismo snimili, malo je vremena da to odjednom sve završimo, a film će biti prikazan na leto 2022. godine, povodom jubileja 80 godina stradanja srpskih logoraša u Norveškoj”, kaže Kejtil Palmquist, režiser filma “Logor smrti u Karašjoku”.\nMiško Živić, većnik Gradske opštine Palilula, sa svojim saradnicima ugostio je ekipu iz Norveške i izrazio zadovoljstvo zbog njihovog gostovanja.\n“Oni su ovde, za nas, vrlo značajnim poslom. Poslom koji budi vrlo tužne uspomene, a to su uspomene iz Drugog svetskog rata, kada su naši Srbi bili internirani u norveške logore, koji su bili na krajnjem severu zemlje. Od tada postoji jedno neraskidivo prijateljstvo između norveškog i srpskog naroda”, rekao je Živić.


eKapija | U konkurenciji za nagradu "Cvet uspeha za ženu zmaja" 21 preduzetnica\nIzvor: eKapija | Sreda, 25.09.2019.| 12:26\nU konkurenciji za nagradu "Cvet uspeha za ženu zmaja" 21 preduzetnica\nUdruženje poslovnih žena Srbije dodeliće 13. put nagradu Cvet uspeha za ženu zmaja najboljim preduzetnicama u Srbiji. U konkurenciji za nagradu je 21 kandidatkinja iz cele zemlje, a imena nagrađenih dobitnica biće saopštena na svečanoj ceremoniji dodele priznanja 6. novembra 2019. godine u Operi i teatru Madlenianum u Beogradu.\nMeđu kandidatkinjama su uspešne preduzetnice iz cele Srbije, iz najrazličitijih delatnosti kao što su: proizvodnja kozmetičke aparature, pribora za građevinske radove, organske hrane, ruralno žensko preduzetništvo, trgovina mernom i laboratorijskom opremom, zdravstvo, edukacija, pa sve do oblasti odnosa sa javnošću i digitalnih komunikacija. Priznanja se dodeljuju u dve osnovne kategorije: za najevropskiju žensku firmu i za najbolji model zapošljavanja žena, navodi se u saopštenju UPŽ.\nKomisija zadržava pravo da osim u osnovnim kategorijama, dodeli i specijalna priznanja za poseban doprinos promociji ženskog preduzetništva u oblastima u kojima su postignuti najbolji rezultati.\nNagrada predstavlja jedinstveni podsticaj poslovnim ženama koje se hrabro bore sa svim preprekama u biznisu, a ujedno doprinosi i njihovoj afirmaciji. U prethodnih dvanaest godina na ovom događaju je promovisano više od 400 žena, njih 124 je dobilo nagrade i priznanja.\nTakođe, u okviru manifestacije Cvet uspeha za ženu zmaja, drugu godinu zaredom biće dodeljeno i priznanje Rodno najsenzitivnija kompanija. Ovo je priznanje velikim kompanijama koje u svom poslovanju primenjuju strategije rodne senzitivnosti i društveno odgovornog poslovanja, principe osnaživanja žena Agencije za rodnu ravnopravnost Ujedinjenih nacija (UN WOMEN), koje su pružile najbolji model uključivanja žena u lance dobavljača. Za ovo priznanje konkurs je otvoren do 27. septembra.\nOvogodišnje kandidatkinje su: Aleksandra i Sonja Đurić iz firme Basket, Ana Marija Marinković Ino edukacija, Biljana Filipović Filbi Co, Biljana Štavljanin La Biba Ice Cream, Branislava Antović Brana's Divine World, Dragana Potić Mental Spa, Dušica Milosavljević Fuzija testenine, Dušanka Kostadinović Advokatska kancelarija, Jelena Cvetković Petra Fashion, Jelena Marić mlekara Carpe Diem, Jelena Stanojević Ars Nova, Katarina Obradović Be You Technology, Ksenija Vlaović firma Futura, Malina Stanojević PG Stanojević - Udruženje "Sačuvajmo selo", Marija Trifunović Instrumenti MB, Milena Avramović - Bjelica i Tamara Bekčić Chapter 4, Nikodinka Nikolovska Sinicki As Medicus, Nina Rajak Nina Rajak Atelier, Olivera Knežević Sunčeva dolina, Sanja Jakovljević Beorol Beorol Prima, Vesna Kojić PU Mimiland\nLa Biba Ice Cream\nSUNČEVA DOLINA DOO\nChapter 4 d.o.o. Beograd\nPETRA FASHION STYLE DOO\nBE YOU TECHNOLOGY D.O.O.\nARS NOVA DOO BEOGRAD\nPOLIKLINIKA AS MEDICUS + BIOREZONANCA\nDušanka Kostadinović Advokatska kancelarija\nPG Stanojević Udruženje Sačuvajmo selo\nnajevropskija ženska firma\nnajbolji model zapošljavanja žena


Milan Borjan i Radovan Pankov su u "Beogradskoj Areni" učestvovali u pakovanju paketa u organizaciji grada Beograda.\nDvojica prvotimaca Crvene zvezde, priključili su se stotinama volontera koji pakuju pakete najosnovnijih životnih namirnica i time doprineli akciji.\nPrvotimci crveno-belog tima su u punoj zaštitnoj opremi pomogli da se više od 100.000 pakera spakuju kako bi na vreme stigli licima kojima su namenjeni.


In-house obuke | Kursevi.com\n3 razloga za In house obuku\nAko Vaša kompanija ima više od 5 zaposlenih za koje smatrate da je potrebna određena vrsta obuke, onda Vam preporučujemo in-house obuke. Prednosti ovakvih vrsta obuka su: direktna prilagođenost obuke potrebama Vašeg tima i kompanije,\nušteda, odnosno umanjeni trošak za obuke,\nprilagodljivost termina organizovanja obuke koji Vama najviše odgovara.\nNačin na koji nešto radimo naziva se obrazac. Nekoga njegovi obrasci vode do željenog cilja, a nekog u prašumu iz koje nema izlaza. Saznajte kako vam NLP može pomoći da popravite svoj "obrazac" u tekstu koji je pripremila psihoterapeut i NLP trener Maja Pavlov.\n0\tZašto je neformalno obrazovanje važno za vašu karijeru\nAko ste razmišljali o upisivanju dodatnog stručnog usavršavanja ili prekvalifikacije, sigurno ste se zapitali koliko se to isplati i koliko koristi uopšte može imati na današnjem tržištu rada.\n0\tKursevi.com u 2012. godini – najvažnije brojke\nPočetak godine je najbolji period za sumiranja utisaka. Donošenja novih odluka. Pravljenja planova kako da narednu godinu godinu učinimo boljom, na osnovu ostvarenog u godini iza nas... Time smo se i mi bavili tokom januara... U 2012. ostvarili smo lepe rezultate, ali smo takođe pratili i vaša interesovanja kada su kursevi i usavršavanje u pitanju, čitali smo vaše komentare i trudili se da na osnovu njih napravimo sajt koji će vam biti interesantan, ali i pre svega koristan u pronalaženju i izboru kurseva.\n1\t[ Ostale teme ]\nPredstavljamo organizatore in-house obuka\nCotrugli Business School\tBeograd\tLingua Viva\tBeograd\tMerryland škola engleskog jezika\tBeograd\tObrazovni Centar - EQUILIBRIO\tBeograd\tŠkola stranih jezika i centar za engleski jezik Smiley\tNovi Beograd\tCentar za razvoj ljudskih resursa i menadžment\tBeograd\tFragola - studio za strane jezike\tBeograd\tKontext, centar za strane jezike\tBeograd\tModern English School\tBeograd\tWIFI Srbija – Institut za unapređenje poslovanja\tBeograd\tAcademy - Centar stranih jezika\tNovi Sad\tCentar za strane jezike Metafora\tZemun\tCET - Computer Equipment & Trade\tBeograd\tD.R. Gilbert Centar Group\tBeograd\tEuroSchool\tBeograd\tFinance Team\tNovi Sad\tNastavni i prevodilački centar Italianissimo\tBeograd\tNLP institut\tBeograd\tStatistika posete\njedan od osnivača i direktor razvoja kompanije Infostud\n"Volim da posmatram sebe i analiziram svoje postupke. Iz toga sam mnogo naučio o sebi. A verovatno sam najviše…"\nUkoliko savladate veštinu finansijkog menadžmenta naučićete kako da pravilnom kontrolom finansija direktno utičete…


Insajder | SAMI SEBI NAJDRAŽI Da li su oni najveći egoisti zodijaka?\nSAMI SEBI NAJDRAŽI Da li su oni najveći egoisti zodijaka?\nVage se smatraju jednom od najpovršnijih znakova zodijaka. Osobe rođene u ovom znaku obično vole lijepe stvari i lijepe ljude, a trude se i same da budu najljepše što mogu. Uživaju u pohvalama drugih i komplimentima jer obožavaju da budu u centru pažnje, a kada nisu, potrudiće se da budu. U stanju su da hvale sami sebe hvaliti i sami sebe i pričaju o svojim postignućima.\nVatreni Lavovi poznati su po svojoj egocentričnosti koju uglavnom uopšte i ne skrivaju. Oni se vrlo javno i vrlo iskreno dive sami sebi jer zaista vjeruju da su od drugih bolji u svemu. Ali iako za sebe vole da misle da su omiljeni u društvu, istina je najčešće skroz suprotna jer rijetki mogu da se nose s njihovim egom.


Inzko: Ekonomija treba da bude dominatno pitanje za BiH - Klix.ba\nBiH Inzko: Ekonomija treba da bude dominatno pitanje za BiH\nInzko: Ekonomija treba da bude dominatno pitanje za BiH\n17.12.2012. u 19:21\nVisoki predstavnik u BiH Valetin Inzko izjavio je večeras u Banjoj Luci da bi želio pozitivnu kompeticiju, odnosno pozitivno takmičenje između RS-a i FBiH, te da se na taj način širi ono što je pozitivno i konstruktivno.\n"Time bi cijela BiH i regija dobila jedan novi imidž, a ne samo da ima onaj iz prošlosti", rekao je Inzko i dodao da se u tom smislu moraju koristiti potencijali BiH.\nIstičući da je ekonomija mora biti dominalno pitanje u BiH i da se moraju da pokrenu određena pitanja na dobrobit građana, Inzko je, nakon razgovora s predsjednikom RS-a Miloradom Dodikom, rekao da je i na tom sastanku prvenstveno razgovarano o ekonomskim pitanjima i investicijama, jer se građanima mora osigurati da imaju normalan život.\n"Od RS se očekuju krupne investicije, putevi, hidrocentrale..., rekao je Inzko i dodao da je razgovarano i o tome kako ubrzati registraciju novih preduzeća, pri čemu RS predlaže novi elektronski plan u tom pogledu, što bi skratilo vrijeme za dobijanje dozvola za rad firmi.\nEntitetski predsjednik Milorad Dodik je rekao da je bilo riječi o pitanjima koja su važna za evropski put, među kojima je i implementacija presude „Sejdić-Finci“ te sistemu koordinaciju i imovine, pri čemu je izrazio spremnost da se o tome poštuje martovski dogovor lidera političkih stranaka.\nPonovio je stav predstavnika RS-a kada je u pitanju rješenje za presudu „Sejdić-Finci“, te očekuje da se druge strane u BiH o tom pitanju izjasne kako bi moguće prijedlog uputio u državni parlament, nakon sporazuma entiteta, budući da se samo na taj načinj može mijenjati Dejtonski sporazum.\nOn vjeruje da blizu dogovor o sistemu koordinacije i da postoje svi važni elementi za taj dogovor.\nNapominje i da u BiH funkcionira Vijeće ministara, riješen je problem budžeta, što je prvi put, nakon rata, da zemlja ima budžet zajedničkih institucija za narednu godinu i prije isteka tekuće godine.\nDominante teme u narednom periodu bit će, kaže, vezane za ispunjavanje dogovora „šestorke“, koji je postignut na osnovu sporazuma SNSD-SDPBiH te očekuje usvajanje zakona koji proizilaze iz tog dogovora.\n"Primarno pitanje ostaje Mapa puta za EU i tome ćemo se posvetiti. Uvjeren sam da možemo i to da stavimo na dnevni red i da BiH uključimo u neku drugu brzinu koja ide ka Evropi, na bazi aplikacije koju ćemo podnijeti", zaključio je Dodik.\nNakon izjava Dodika i Inzka novinarima nije bilo dozvoljeno postavljati pitanja.