Lepkovi za pločice - ISOMAT\nGlavna Strana > LEPKOVI & FUG MASE > Lepkovi za pločice\nCementni lepak za pločice C1\nCementni lepak za pločice. Pogodan za lepljenje keramičkih pločica na podne i zidne površine od betona, cigle, maltera itd. Za unutrašnju i spoljašnju upotrebu. Klasifikovan je kao lepak C1, prema EN 12004.\nPolimer-modifikovani lepak za pločice C1 TE\nPolimer-modifikovani, cementni lepak za pločice. Karakteriše ga produženo otvoreno vreme za rad i nema vertikalnog klizanja. Pogodan je za lepljenje keramičkih pločica na zidne i podne površine od betona, cigle, maltera itd. Za un...\nPolimer-modifikovani lepak za pločice visokih performansi sa produženim otvorenim vremenom za rad. Pogodan je za lepljenje keramičkih i porcelanskih pločica na sve uobičajene podloge kao što su beton, košuljice, cigla, malter itd....\nPolimer-modifikovani, fleksibilni lepak visokih performansi za keramičke i porcelanske pločice na problematičnim površinama. Karakteriše ga produženo otvoreno vreme za rad, fleksibilnost i nema vertikalnog klizanja. Pogodan je i z...\nPolimer-modifikovani, fleksibilni lepak visokih performansi C2 TE S1\nPolimer-modifikovani, fleksibilni lepak visokih performansi za sve tipove pločica na podlogama podložnim deformacijama. Karakterišu ga visoka fleksibilnost, produženo otvoreno vreme za rad i nema vertikalnog klizanja. Pogodan je z...\nPolimer-modifikovani, elastični lepak visokih performansi za sve tipove pločica na vibrirajućim i podlogama podložnim deformacijama. Karakterišu ga produženo otvoreno vreme za rad i elastičnost. Nema vertikalnog klizanja. Pogodan ...\nFleksibilni lepak male spec. težine C2 TE S1\nFleksibilni lepak male specifične težine, za sve tipove pločica na podlogama podložnim deformacijama. Karakteriše ga produženo otvoreno vreme za rad i visoka fleksibilnost. Nema vertikalnog klizanja. Pogodan je za lepljenje svih p...\nDvokomponentni, elastični lepak za pločice visokih performansi C2 E S2\nDvokomponentni, elastični lepak za pločice visokih performansi. Karakteriše ga produženo otvoreno vreme za rad i izuzetna elastičnost. Pogodan je za lepljenje keramičkih i teraco pločica kada se zahteva visoka elastičnost i adhezi...\nBrzovezujući, polimer-modifikovani lepak za pločice C2 FT\nBrzovezujući, polimer-modifikovani cementni lepak za pločice. Pogodan je za lepljenje upijajućih i neupijajućih pločica na zidove i podove, na betonske, zidane, malterisane površine itd. Idealan u situacijama kada površine moraju ...\nBrzovezujući, fleksibilni, polimer-modifikovani lepak za pločice visokih performansi. Neklizajući je (T: otporan na klizanje). Pogodan je za lepljenje upijajućih i neupijajućih pločica na zidove i podove, na betonske, zidane, malt...\nDvokomponentni, fleksibilni, brzovezujući lepak za pločice C2 FE S2\nDvokomponentni, fleksibilni, brzovezujući lepak za pločice. Karakterišu ga produženo otvoreno vreme za rad i fleksibilnost. Pogodan je za lepljenje keramičkih i porcelanskih pločica na beton, košuljice, malter, teraco, gips-ploče,...\nKrupnozrnasti lepak za pločice i prirodni kamen C1 E\nCementni lepak za pločice namenjen za deblje slojeve (do 15 mm). Pogodan je za lepljenje pločica i prirodnog kamena na podne i zidne površine od betona, cigle, maltera itd. Karakteriše ga produženo otvoreno vreme za rad. Za unutra...\nPolimer-modifikovani lepak za mermer i granit C2 E S1\nBrzovezujući, polimer-modifikovani, cementni lepak za mermer i granit. Pogodan je za lepljenje mermera i granita na podne i zidne površine, pogotovo kada se zahteva visoka adhezija i otpornost na vlagu. Sprečava pojavu fleka na os...\nAdhezioni prajmer za ohrapljivanje glatkih i neupijajućih površina\nAdhezioni prajmer koji se koristi za ohrapljivanje glatkih, neupijajućih površina. Sastoji se od sintetičkih smola i kvarcnog peska. Podlogu čini hrapavom i tako poboljšava adheziju lepka za pločice koji se naknadno nanosi. Primen...\nPrajmer za poboljšanje adhezije lepkova za pločice\nDuboko penetrirajuća, polimerna emulzija koja se koristi za poboljšanje adhezije na glatkim, upijajućim ili neupijajućim podlogama pre nanošenja cementnih lepkova za pločice.\nAkrilni prajmer na vodenoj bazi\nPripremljeni akrilni prajmer na vodenoj bazi. Stabilizuje porozne površine i obezbeđuje pravilnu adheziju boja na bazi vode, lepkova za pločice, fleksibilnih maltera, elastomernih tečno nanetih premaza, itd. Idealan za stabilizaci...\nPripremljen, pastozni lepak za pločice visokih performansi D2T\nPripremljen, pastozni lepak za pločice na bazi akrilnih smola. Idealan za manje popravke zbog brze i lake primene. Pogodan je za lepljenje pločica na beton, malter, cementne ploče, drvo itd., kao i za prostorije sa visokim stepeno...


Pilot tvrdi da je naišao na NLO: "Mrzim što ovo moram da kažem..." - Komentari -Život - B92.net\nZahvaljujuæi radio-amateru Stivu Daglasu, koji je presreo radio komunikaciju pilota na letu "Ameriken Erlajnsa" 2292, otkriveno je da je putnièki avion navedene kompanije zapadno od gradiæa De Mojna u Novom Meksiku imao neobièan susret sa neidentifikovanim leteæim objektom (NLO).\nIzvor: B92 utorak, 23.02.2021. | 08:00\nNije mi jasno zasto ljudi kada se kaze NLO odmah misle na vanzemaljce ili nesto tako. NLO znaci Nepoznati Leteci Objekst UFO znaci isto to samo receno na engleskom jeziku. Novi Meksiko i Nevada\nsu prepuni vojnih baza gde se isprobavaju avioni, dronovi i sve slicno. A razlog je jer je vecina pustinja, nema civila, idealka. Mozda se testira dron sa "stealth" aka nevidljivom tehnologijom i ispituju da li civilni radar moze da vidi i da li utice na sisteme putnickih aviona. Ajde ljudi malo pametinu glavu, logika a ne fantastika. I da vanzemaljci postoje, to mi necemo znati dok se ne odluci drugacije, sigurno nece da se vrte na istim mestima non stop, ne rade oni turisticke ture po primitivnim planetama.\n(IgorPa, 24. februar 2021 10:28)\n(Latif, 23. februar 2021 09:46)\nu pravu si, ali samo ako se odnosi na emitovanje van odobrenih frekvencija. slušanje komunikacija na drugim frekvencijama nije zabranjeno.\n(možda mi nekad i propustite komentar, 23. februar 2021 23:29)\n@to bas iznad podrucja gde americka vojska redovno isprobava novu tehnologiju. Kad snime nesto iznad Leskovca, zvucace uverljivije.\n(Kiklop, Blok70, 23. februar 2021 13:23)\nNe prizivaj zlo, Bajden je u Beloj kuci\n(Splavar, 23. februar 2021 17:16)\nMene je oduvek fascinirala ta `cinjenica,sto filmska,sto drusvena,na tako da kazem,globalnom nivou,i uglavnom opsteprihvacena...a to je da Vanzemaljci uvek imaju neka posla u 95 posto slucajeva oko Novog Meksika,Montane,Arizone,Nevade,i nekih delova Kalifornije,znaci u velikoj vecini `NLO incidenata` na tlu SAD-a.\n(Shone, 23. februar 2021 15:41)\npre 5 g vidjeno slicno u Zemunu u centru\n(profesor, 23. februar 2021 15:33)\nDosta je bilo ovog zataškavanja iste od strane vanzemaljaca! Zahtevam da napokon priznaju da su tu i da njihove aktivnosti postanu transparentne!\n(Gmaz, 23. februar 2021 15:31)\nRozvel, Novi Meksiko, jul, 1947.godine. Pametnom dovoljno.\n(Nenad, 23. februar 2021 15:24)\nKakav NLO to Rusi ispituju rakete Kinžal !\n(Maximus Decimus Meridius, 23. februar 2021 14:43)\nDa li je moguæe da pilot nije prepoznao Željka Mitroviæa??\n(to nije istina, 23. februar 2021 14:35)\nNije taèno, ima onoliko zapažanja u Evropi, raspitaj se. A Rusi i Kinezi sigurno neæe dopustiti da se takve stvari otvoreno razmatraju.\n(prevod, 23. februar 2021 13:24)\ntaèno ja naprotiv\nkako to da ja nikad nisam sreo taj neki NLO a godinama tragam za dokazima.\n(boksi, 23. februar 2021 13:49)\n"Interesantno je da se pojave NLO-a odnose samo na podruèje SAD. Nikad tako nešto da se vidi u Rusiji, Evropi, Africi, Aziji. Kako majku mu?!"\nI to bas iznad podrucja gde americka vojska redovno isprobava novu tehnologiju. Kad snime nesto iznad Leskovca, zvucace uverljivije.\n(johnny, 23. februar 2021 13:02)\nI nije neka prièa "rekla kazala" za ozbiljno razmatranje dogaðaja.\n(Krik, 23. februar 2021 13:01)\nSvima koji "znaju" da su to amerièke ili ruske vojne probe, samo još da nam objasne zašto bi vojni projektili ili bespilotne "nevidljive" letelice toliko bleštali svetlost na sve strane? A inaèe bi trebalo da budu neuhvatljivi i diskretni...\n(prevod, 23. februar 2021 11:09) # Link\nA zasto bi vanzemaljci svetleli?\n(Yuh, 23. februar 2021 12:49)\nVi stvarno mislite da vojska obavlja testove raketa na mestima gde postoji civilni saobracaj? Postoji jako puno mesta na kojima je zabranjen avio saobracaj, iznad okeana i nekih pustara na kojima se isprobavaju rakete.\n(ls, 23. februar 2021 12:44)\nVi samo nagadate, hocete sebi da objasnite neobjasnjivo da bi i dalje bili u sigurnoj zoni konfora i lupetate gluposti... a niko ne zna sta to sija....a da nije sunce i nesto poznato...pojima vi nemate i vasi mali skuceni ljudski mozgovi sa smesnim ego tripom, vase ljudsko postojanje svakog trenutka moze biti iskljuceno kao prekidacem...da sutra ne vidite dan...iznenadni infarkt npr i ako pucate od zdravlja ili mladosti, saobracajka itd...maa...bukvalno ste beznacajni, a samo relativno izmedu sebe tripujete velicinu , u fazonu..."e, znas ko sam ja, ja ovo ja ono.."\n(DOCTOR FEELGOOD, 23. februar 2021 12:43)\nto supermen proletio\n(boksi, 23. februar 2021 12:19)\n@pera realno: podeli sa nama taj snimak da se i mi smejemo\n(Rynchinoi, 23. februar 2021 12:11)\nCenim da nismo sami u svemiru, milioni i milioni galaksija a u svakoj miloni planeta, mora biti da negde ima nekog života. Ali te navodne posete vanzemaljaca planeti zemlji....\nMislim da nema veze sa istinom.\nŠta vas više plaši, èinjenica da nismo sami u svemiru ili pak èinjenica da smo jedini u svom tom beskrajnom crnilu?\n(coa, 23. februar 2021 11:50)\nRemontovani Srpski MIG 29\n(Nenad, 23. februar 2021 11:31)\n(prevod, 23. februar 2021 11:09)\nInteresantno je da se pojave NLO-a odnose samo na podruèje SAD. Nikad tako nešto da se vidi u Rusiji, Evropi, Africi, Aziji. Kako majku mu?!\n(mali zelenkasti, 23. februar 2021 11:07)\nhiljade i hiljade svedoèenja i to ne samo obiènih ljudi nego i vojnih o NLO-ima,,mislim oèigledno je da su tu,,pitanje je koliko veæ poseæuju našu planetu,,mi smo zvanièno civilizacija koja je 10tak hiljada godina stara,,Gobekli tepe najstariji monolit koji je napravljen i za tih 10K godina smo na ovom stadijumu na kome smo,,oèigledan napredak , a sad zamisli te vanzemljane èija je civilizacija na primer 100K godina stara ili 2 miliona ili 10 i na kome su oni tek stadijumu znanja tehnologijom,,Ubeðen sam da su ovde , a veruj te mi da uvek sa skepticizmom sve uzimam , ali oèigledno je da su ovde,,Zimbabve 1994 , Melburn 1966 , Feniks 1997 , pa onaj sveštnik na Novoj Gvineji sa 30 svedoka što je video letelicu da stoji na nebu 50tih godina prošlog veka,,pa preleti preko nuklearnih silosa..posebno u Engleskoj onaj sluèaj poèetkom 80tih,,a ko zna šta su naši preci viðali tek,,\n(Skakaè_sa_Bgd_Mostova, 23. februar 2021 10:55)\nObozavam ove duhovite komentare...\n(bljuc, bljuc..., 23. februar 2021 10:47)\nbrate, i deta zna da u novom meksiku amerikanci isprobavaju skoro sve nove letelice...\n(., 23. februar 2021 09:04)\nI baš tu gde oni isprobavaju sve živo neometano se obavlja civilni saobraæaj. Kako da ne.\n(Pedja, 23. februar 2021 10:43)\nProlete mu amerièki 'cirkon' iznad glave ...\n(XXL, 23. februar 2021 10:27)\nNad Zemunom pre 3-4 godine telefonom snimljen bespilotni x-47. Avioni naredne generacije osim što su "nevidljivi" oni su i nadzvuèni i bespilotni.\n(Pera Realno, 23. februar 2021 10:09)\nDešava se ovo èesto. Neko ili nešto poseduje tehnologiju naspram koje naše letelice izgledaju kao da su iz kamenog doba.\n(Helios, 23. februar 2021 09:57)\nNe znam cemu vise skrivanje ocigledne istine???Postoji zivot i na drugim planetama u kosmosu i drugaciju tehnologiju koriste i drugacije izgledaju od nas pa sta ???Dosta vise laganja!!!\n(Profa, 23. februar 2021 09:56)\n(Marko Niš, 23. februar 2021 09:55)\nRadioamateri koriste frekvencije na kojima je, naèelno, samo njima dozvoljen rad. Zato su radio-ureðaji, koje koriste, konstruisani tako da, uglavnom, "pokrivaju" frekventna podruèja u kojima rade njihove radio-stanice. Rad izvan ovih frekv.podruèja nije dozvoljen i smatra se prekršajem. Zato me èudi, tako javno objavljen podatak da je, tamo neki, radio-amater prisluškivao radio-saobraæaj izmeðu aviona i kontrole leta u SAD i da je to kao normalno.\noni su medju nama...\n(Defekt ??, 23. februar 2021 09:41)\nTo podruèje je poznato po ekperimentlnim probama amerièke vojske. Sigurno neæe objaviti o èemu se radi. Da je bilo gde drugo osim iznad amerièke/ruske teritorije, pa da se èovek i zamisli. Ali opet, ciöindriènog oblika, velikom brzinom. Bezveze\n(Bleja, 23. februar 2021 09:14)\nJutjub, Djuro - NLO.\n(ON, zti, 23. februar 2021 09:13)\nMa jok,nisu to oni!\n(xoxoxo, 23. februar 2021 09:10)\nTreba da nas je sramota sta smo postali kao vrsta ako nas vanzemaljci svo ovo vreme gledaju.\n(CCC, 23. februar 2021 08:58)\nNe verovati da postoje vanzemaljci i da smo sami u svemiru je isto kao ne verovati da je zemlja okrugla.\n(Blek Stena, 23. februar 2021 08:58)\nPošto inaèe amerièko ratno vazduhoplovstvo transparentno izveštava javnost o svojim aktivnostima, pa se zna da ih tada nije bilo.\n(okamova oštrica, 23. februar 2021 08:53)\nDal nije Kalibar ili Kindzal u pitanju?\n(Bucki, 23. februar 2021 08:48)\nSve vise informacija sa razlicitih izvora, govore o tome da su im objekti u obliku cigareta...\n(Goran, 23. februar 2021 08:44)\nNe brinite, to mi testiramo nove krstareæe. Zbog velike brzine, prinuðeni smo da koristimo vazdušni prostor planete Zemlje. Hvala na razumijevanju.\n(Dark, 23. februar 2021 08:44)\nMora da ovi vanzemaljci probaju masine ili su im trke tada. Ako je bila nedelja onda je to 100 posto.\n(BOSS, 23. februar 2021 08:42)\nPa lepo rekao covek sta je najverovatnije i sam, hipersonicna raketa u oblaku plazme. Leti jako visoko, jako brzo i ne vidi se na radaru jer plazma apsorbuje radio talase.\nOno jes' neidentifikovani leteci objekat, ali ne bas toliko neidentifikovan.\n(Nisu vanzemljaci nego zemljaci, 23. februar 2021 08:42)\nпази, "неидентификовани летећи објекат". врло једноставно, човек је видео нешто и не зна шта је. колико има дронова, није ни чудно.\n(Вук Караџић, 23. februar 2021 08:39)\nVerovatno su ovi avioni (što su imali susrete) bili životno ugroženi ali o tome Ameri neæe prièati da ne otkriju svoje vojne aktivnosti (verovatno vrše eksperimente sa novim oružjem).\n(Snorke, 23. februar 2021 08:35)\nZocite Moldera..a ja æu Skali ?\n(yamakagashi, 23. februar 2021 08:34)\nДа је "цигара" летела спорије, видели би да на њој пише:\n"Сделано в СССР в 1953 г."\n(Гилле, 23. februar 2021 08:25)\nInteresantno je kako se susreti sa NLO desavaju uvek u americi, kao da ne postoji ostatak planete ili mozda ostali ne prijavljuju ???\n(jok, 23. februar 2021 08:19)\nNije to bio NLO nego Rusi isprobavaju hiperzvucnu raketu Cirkon.\n(Si, 23. februar 2021 08:16)\nCim neko spomene NLO odmah se dize kontroverza iniciranjem na vanzemaljce. Neko malo testira raketice novije generacije, standardna prica.\n(Jovan, 23. februar 2021 08:14)\nZanimljivo da vanzemaljci samo lete?! Kako to da niko nije prijavio neidentifikovani objekat kji se kreæe po zemlji?\n(Vladimir, 23. februar 2021 08:13)\nTo je to od noviteta za ovu godinu.\n(bljuv, 23. februar 2021 08:08)\nEh da nam je da uhvatimo jedno "klubence" pa da ga javno odmrsimo...\nDa vidimo da li je ovozemaljsko ili vanzemaljsko ðubre.\n(Mediocritical, 23. februar 2021 08:08)


EPCG donirala 36,3 hiljade eura Klinici za ginekologiju - preduzetnica.me\nPočetna»Kolumne»Biznis i Zdravlje»EPCG donirala 36,3 hiljade eura Klinici za ginekologiju\nRovčanin je kazao da je zadovoljan činjenicom da je EPCG, zahvaljujući dobrim poslovnim rezultatima u mogućnosti da pomaže razvoj i osavremenjivanje kapaciteta najvažnijih institucija u Crnoj Gori, a da posebno mjesto u tom pogledu zauzima KCCG.\n“Naše strateško opredjeljenje podrazumijeva društveno odgovorno poslovanje, a siguran sam da nema bolje potvrde odlučnosti da se djeluje na taj način od ovakvih aranžmana”, rekao je Rovčanin.\n“Ozbiljnost rada u KCCG nas ohrabruje da nastavimo saradnju, jer smo tako sigurni da sredstva idu u prave ruke te da će biti od koristi svim građanima Crne Gore“, naglasio je Rovčanin.\n“Ovo je posebno važno jer u kontinuitetu iz naših sredstava, ali i zahvaljujući donacijama, moramo da obnavljamo opremu koja je u najvećem broju slučajeva, nažalost, davno zastarjela”, navela je Radulović.\nPrethodni PostJoković – Ozan: Dalje unapređenje uspješne saradnje Turske i Crne Gore u poljoprivrednom sektoru\nSljedeći Post Prva u Evropi: Španija uvodi bolovanje zbog bolnih menstruacija


ŠOSO "Milan Petrović" - UPRILIČENA ZAVRŠNICA RADIONICE „NA ISTOM ZADATKU“\nPočetna Aktuelnosti UPRILIČENA ZAVRŠNICA RADIONICE „NA ISTOM ZADATKU“\nUPRILIČENA ZAVRŠNICA RADIONICE „NA ISTOM ZADATKU“\nDirektor ŠOSO „Milan Petrović“ Slavica Marković i predstavnik „Art klinike“ Silvija Dražić svečano su 09.12.2010.godine u školskoj Galeriji „velikog srca“ otvorili izložbu radova, koji su nastali u okviru letnje radionice dopunskih časova crtanja „Na istom zadatku“.\nU okviru letnje radionice - dopunskih časova crtanja “Na istom zadatku” u Edukativnom kampu na Čeneju, u periodu 14-16.07.2010.godine, nastali su jedinstveni radovi grupe umetnika okupljenih oko iste ideje sa jedne strane i korisnika naše obrazovne ustanove sa druge.\nNaime, ova organizacija, koja okuplja kreativce usmerene da podrže mlade umetnike u sferi profesionalnog usavršavanja i socijalnog statusa, su crtajući sa posebnom grupom talentovanih učenika za likovno stvaralaštvo ŠOSO „Milan Petrović“, preko platna uspostavili komunikaciju sa prethodnicima, uz veoma zanimljive rezultate.\nDrugi čas crtanja održan je tokom septembra takođe u školskom kampu, kada su učenici i korisnici naše obrazovne ustanove crtali na natron kesama na temu “Zec”.\nOtvaranje izložbe prpopraćeno je kratkometražnim filmom, koji je snimljen tokom letnje radionice na Čeneju.\nIzložba će biti otvorena do februara 2011.godine.


Fanovi „Igre prestola” će uskoro imati priliku da se upoznaju sa izmišljenim jezicima koji se koriste u ovoj seriji na kursu koji će voditi izumitelj ovih jezika, Dejvid Dž. Pitersen.\nČak ni najodaniji fan „Igre prestola” ne zna tečno dotrački, a ni visokovalirijski, dva izmišljena jezika koji se govore u epskom serijalu Džordža R.R. Martina. Ali to će se uskoro promeniti.\nKalifornijski univerzitet Berkli nudi letnje časove na maternjem jeziku Dotraka. Njih vodi lingvista i alumnista sa Berklija, Dejvid Dž. Pitersen, koji je stvorio oba jezika za ovu priznatu HBO seriju.\nNaslovljen kao „Lingvistika 'Igre prestola' i umetnost izuma jezika”, Pitersenova grupa će se sastajati četiri dana u nedelji tokom letnjeg semestra, kako navodi Berkli Njuz (Berkley News).\nPovratak sedme sezone serije zakazan je za 16. jul. Glumac Nikolaj Koster-Voldo, koji igra Džejmija Lanistera u seriji, potvrdio je ove da je većina glasina o nastupajućoj sezoni serije tačna.\nSvake godine, na internetu se javi veliki broj 'spojlera' gde ljudi otkriju tačne stvari i objave ih, a ti misliš: O bože, upravo su upropastili celu sezonu! Ali onda, zato što ima 10 000 drugih spojlera tamo, oni nisu tačni. To se jednostavno izgubi u toj zbrci, rekao je on za Hafpost (Huffpost).\nTako da je uostalom to sve tamo... ako umeš da ga pronađeš, dodao je.\nDejvid Dž. Pitersen koji je angažovan da stvori jezik serije će držati kurs čiji će okvir biti svet Igre prestola tako da će studenti moći da se fokusiraju na lingvističke detalje njihovih kreacija, a ne na njihovu izmišljenu stranu.\nPitersonu nije strana Holivudska jezička scena; on je pomagao da se razviju i jezici za serije kao što je „Grad otpora” kanala Sajfaj, kao i Marvelov „Tor” i NBC-jev „Smaragdni grad”. Borbena pesma „Sinovi Kalifornije” kalifornijskog univerziteta Berkli je već izmiksovana na dotračkom jeziku.


“Zvona za uzbunu” u EP zbog političke krize u BiH | Visokoin.com\n“Zvona za uzbunu” u EP zbog političke krize u BiH\n“Zvona za uzbunu” upaljena su u Evropskom parlamentu zbog političke krize u Bosni i Hercegovini. Osam europarlamentaraca iz više stranaka uputilo je otvoreno pismo šefu diplomatije Evropske unije Žozepu Borelju i visokom predstavniku u Bosni i Hercegovini Kristijanu Šmitu.\nEuroparlamentarci upozoravaju Borelja i Šmita na povećanje tenzija u Bosni i Hercegovini i blokade, koje proizvodi član Predsjedništva BiH Milorad Dodik. Navode da Dodik konstantno radi na secesiji, rušenjem ustavnog poretka BiH. Pismo je upućeno istovremeno kada se održavala i sjednica Evropskog parlamenta na kojoj se raspravljalo i o Zapadnom Balkanu. Njemački europarlamentarac Mišel Gahler rekao je da postupci Milorada Dodika pale “zvona za uzbunu”. Pozvali su na “oštru osudu” i upotrebu bonskih ovlasti.\nMišel Gahler, zastupnik u Europskom parlamentu\n“Iduće sedmice je u Republici Srpskoj predviđen neviđen, neustavan i nasilan potez protiv Dejtonskog sporazuma sa potencijalom da stvori odluke prekidanja miroljubivog procesa na Zapadnom Balkanu. Zato, pozivam predstavnike Evropske unije da se donese zajednička odluka koja proglašava taj postupak nezakonitim.”\nNelegitimno povlačenje iz institucija BiH direktna je prijetnja miru u BiH, naglašava se u pismu.\nTineke Strik, zastupnica u Evropskom parlamentu\n“Vidimo veliku krizu u BiH sada, sa potencijalom da eskalira sve do građanskog rata. U Republici Srpskoj se prijeti izlaskom iz infrastrukture Bosne i Hercegovine. Juče je preduzet prvi korak sa zdravstvenom agencijom. To prijeti stabilnosti u regiji i to će uništiti Dejtonski sporazum i baciti zemlju u prošlost.”\nNa sjednici se čuo i stav Republike Hrvatske. Iako nije novost, zastupnik iz Hrvatske Ladislav Ilčić upozorava da se u Bosni i Hercegovini mora očuvati ravnopravnost konstitutivnih naroda.\n“Znamo da postoji cijeli niz otvorenih pitanja koja Srbija i Bosna i Hercegovina izbjegavaju riješiti sa Hrvatskom. Prvenstveno tu mislim na ravnopravnost Hrvata kao konstitutivnog naroda i promjenu izbornog zakona u BiH.”\nViše zastupnika iz Hrvatske u raspravi je ocijenilo da Europska unija nije dovoljno posvećena proširenju na Zapadni Balkan, no većina se složila da tim zemljama bez provedbe reformi ne treba otvoriti vrata Unije.\nTonino Picula, zastupnik u Europskom parlamentu\n“Mi kao klub insistiramo da sve države u regiji se drže vladavine prava i temeljnih prava. Da se bore za slobodu medija, da se bore protiv korupcije i nećemo tolerisati bilo kakve kompromise.”\nNeki su i otvoreno priznali da su protiv širenja Unije na Zapadni Balkan. Francuska europarlamentarka Dominikue Bilde istakla je kako je 59 posto Francuza protiv proširenja, jer između ostalog, zemlje Zapadnog Balkana kasne u odnosu na druge zemlje Unije.


Humanitarna žurka: Svim snagama za Mionu\nNaslovna Društvo Manifestacije Humanitarna žurka: Svim snagama za Mionu\nU sredu 30.08.2017. godine, sa početkom u 22 časa, biće organizovana humanitarna žurka u caffe Jardinu u Bačkoj Palanci, kako bi se prikupila sredstva za pomoć maloj Mioni Kojadinović.\nZa lečenje dvoipogodišnje Mione Kojadinović iz Bačke Palanke, potrebno je oko 12 miliona dinara. Roditelji nisu u mogućnosti da sami plate operaciju u Italiji. Bačkopalančani su i ovaj put pokazali humanost, podršku i kreativnost kako bi maksimalno pomogli da se skupi dovoljna suma novca.\nInicijativu da se organizuje ova žurka pokrenula je Dragana Dosen. Kako Dragana priča, i ova akcija je jedna u nizu kako bi se pomoglo Mioninim roditeljima da skupe određenu sumu novca za njenu operaciju.\n„Sve je krenulo kao ideje moje mame da stavimo kutiju za novčani prilog na našu trafiku, sa čime se složio Mionin otac. Nakon toga smo postavili kutije na više mesta u Bačkoj Palanci. U organizaciji ovakvog prikupljanja pomoći učestvovala je i Mionina sestra Nevena Nedeljkov, kao i strina Snežana Savin.\nTakođe smo organizovali i žurku u Beach Baru Olimp. Mionin ujak, Mile je uz pomoć Udruženja pčelara organizovao prodaju meda, koja je prošla odlično. Ovaj vikend su kutije bile postavljene u dvorištu Muzeja, gde su posetioci Blues & Jazz & Rock festivala i ubacivali dobrovoljni prilog za Mionu.\nOno što sledeće sledi je humanitarna žurka u caffe Jardinu u Bačkoj Palanci. Krenulo se od ideje da bude organizovana žurka sa DJ, i na tu ideju su došle Jovana Vuković i Ana Ivić uz dogovor sa vlasnicima lokala. Pedja Medenica se inicijativno javio da pomogne, jer fali još novca potrebnog za operaciju. Sav novac od ulaznica koje se prodaju, kao i od prodatog pića ide na račun za Mionu„.\nEvo još jedne prilike da pomognete Mioni.\nPomozimo Mioni! Upišimo 346 i pošaljimo SMS na 3030. Njoj možemo pomoći uplatom na dinarski ili devizni račun, kao i putem linka e-doniraj.\nSMS za pomoć maloj Mioni Kojadinović (VIDEO)\nPomozimo maloj Mioni iz Bačke Palanke da pobedi leukemiju!\npomoć za mionu\nPrethodni tekstSa priprema OK Panonija\nSledeći tekstStupar: Mlečno govedarstvo je neisplativo


E OVO ĆE BITI LUDILO....HUMANITARNE PRESS KARAOKE! Novinari pevaju, poznati ih ocenjuju! - Informer\nPosle serije humanitarnih Immo VIP karaoka, na kojima su poznati pevali za pomoć onima kojima je najpotrebnije, svoju najzabavniju i najhumaniju stranu pokazaće i novinari srpskih medija\nPredstavnike u takmičenju imaće brojne redakcije štampanih medija, televizija, radio stanica i web portala, a o tome ko najbolje peva odlučiće poznate ličnosti u žiriju: Aleksandar Šapić, Tanja Vojtehovski, Boris Trivan, Dejan Stojiljković, Žika i Jelena iz Zane, Marko Stojanović, Jelica Kovačević, Ivan Tomić, Nenad Okanović, Žarko Stepanov, Aleksandar Hadži Đurović, Danijela Vranješ, Boris Nikolić, Saša Mirosavljević Don, Filip Pat, Irina Kruška... Biće to jedinstvena prilika da se uloge malo okrenu, pa da poznati mogu da kritikuju novinare. Naravno, kroz šalu i zabavu i pre svega humanitarnu svrhu ovog događaja.\nVIP karaoke Novi Beograd humanitarne press karaoke Outlet centar\nGARDIJAN O ZEMUNU I NOVOM BEOGRADU: Lepotu ovih mesta ćete najbolje upoznati na biciklu!\nIZMENE NA NOVOM BEOGRADU! Evo koje linije gradskog prevoza voze novim trasama!


Vučić: Prisustvo Živaljevića u Sobranju iskorišćeno za kampanju protiv Srbije - KRIK\nGovoreći o odnosima Srbije i Makedonije, predsednik Srbije Aleksandar Vučić osvrnuo se na nemire u Sobranju kojima je prisustvovao srpski obaveštajac Goran Živaljević i rekao da je Živaljević imao dozvolu makedonskih vlasti da tamo bude. Prema dokumentima makedonske tajne službe koja je objavio KRIK, Živaljević se u ovoj zemlje bavio više obaveštajnim nego diplomatskim poslovima.\nSrbija je u nedelju hitno povukla osoblje ambasade u Skoplju, ali predstavnici vlasti još nisu saopštili razloge za ovaj potez.\nGovoreći o odnosima Srbije i Makedonije, Vučić se sinoć osvrnuo na postizborna dešavanja iz aprila u makedonskoj skupštini Sobranju kada je grupa maskiranih muškaraca izazvala nasilne događaje u kojima je povređen i opozicioni lider Zoran Zaev. Događaju je prisustvovao i predstavnik BIA-e u srpskoj ambasadi Goran Živaljević, a javnosti do danas nije objašnjeno u kom svojstvu se nalazio u skupštini tokom nemira.\nVučić je sinoć gostujući na Radio-televiziji Srbije rekao da Živaljević nije otišao u Sobranje „sam od sebe“.\n„Nije on pitao ni mene, niti bilo koga drugog u našoj zemlji… Pitao je najviše predstavnike izvršne vlasti Makedonije, direktno pitao i rekao da želi da ide tamo i pitao da li imaju nešto protiv i dozvoljavaju li. I oni su bili su upoznati sa njegovim prisustvom.“\nPredstavnici srpske vlasti posle događaja govorili su da je Živaljević bio legitiman predstavnik BIA-e u Makedoniji i da mu je posao bio da izveštava sa nereda u Sobranju, dok su makedonski zvaničnici izjavljivali da je njegovo prisustvo mešanje u Srbije u unutrašnje poslove ove zemlje.\nVučić je rekao da je Živaljevićevo prisustvo u Sobranju iskorišćeno da bi se otvorila kampanja protiv Srbije – da se Srbija veže sa igrama velikih sila, ali nije naveo ko je kampanju pokrenuo i zbog čega.\n„Govorili su da je gospodin Živaljević čovek koji je odgovoran za dešavanja u Sobranju, da je to zajedno radio sa ruskim službama, pošto im je bilo mnogo da kažu da su Rusi baš posvetili toliku pažnju jednoj Makedoniji, onda su morali nekako da uvuku nekog drugog“, naveo je Vučić ne precizirajući na koga misli.\nVučić je rekao da su makedonski predstavnici došli do njega na sastanku na Brdu kod Kranja i zatražili da se Živaljević povuče.\n„Bio sam u prvom trenutku protiv i onda sam rekao: ‘Ej, tvoj posao je da čuvaš stabilnost, mir, ma pusti, objasnićemo Živaljeviću da je važno, povuci ga.’ Mi smo ga povukli pre nekoliko meseci i ćutimo sve vreme. Za to vreme se iživljavaju nad nama – Eno, Srbija je povukla, znači krivi su, nešto su krili tamo, ko zna šta su radili“, rekao je Vučić.\nNovinari KRIK-a, makedonske TV Nova i OCCRP-ja krajem maja došli su do dokumenata makedonske tajne službe koja pokazuju da je Živaljević izvodio propagandne akcije sa ciljem promocije ruske politike, bivšeg premijera Nikole Gruevskog i borbe protiv ulaska Makedonije u NATO.\nDokumenti pokazuju da Živaljević daje uputstva Stoilkoviću i da sa njim često sastajao „kada se donosi neka bitna odluka u parlamentu ili pre sastanaka u vladi“. Među procurelim dokumentima bili su i transkripti prisluškivanih razgovora, a makedonska služba navodi da je za to imala sudski nalog.\nPriču o događajima u Makedoniji pročitajte ovde.


Gž. br. 15598/10\nDana 19. oktobra 2011. godine\nAPELACIONI SUD U BEOGRADU, u veću sastavljenom od sudija Slavice Srećković, predsednika veća, Vladislave Milićević i Sanje Pejović, članova veća, u parnici tužioca AA, koga zastupa AB, advokat iz _, protiv tuženog Grada Beograda – Sekretarijata za privredu gradske uprave grada Beograda i Gradskog veća Skupštine grada Beograda, koga zastupa Javni pravobranilac Grada Beograda, Tiršova broj 3, radi naknade materijalne i nematerijalne štete, odlučujući o žalbi tužioca izjavljenoj protiv presude Prvog osnovnog suda u Beogradu P.br. 46772/10 od 12.07.2010. godine, u sednici veća održanoj dana 19. oktobra 2011. godine, doneo je\nODBIJA SE kao neosnovana žalba tužioca i POTVRĐUJE presuda Prvog osnovnog suda u Beogradu P.br. 46772/10 od 12.07.2010. godine.\nPresudom Prvog osnovnog suda u Beogradu P.br. 46772/10 od 12.07.2010. godine, stavom prvim izreke, odbijen je kao neosnovan tužbeni zahtev tužioca kojim je tražio da se obaveže tuženi da mu na ime naknade štete isplati na ime izgubljene zarade za period od 23.06.2003. godine do 26.03.2008. godine, ukupan iznos od 417.006,92 dinara sa zakonskom zateznom kamatom na svaki pojedinačni mesečni iznos počev od 15. u mesecu, za prethodni mesec, kao i da tužiocu na ime naknade nematerijalne štete isplati iznos od 300.000,00 dinara sa zakonskom zateznom kamatom počev od dana presuđenja pa do isplate, kao i da mu naknadi troškove parničnog postupka. Stavom drugim izreke, obavezan je tužilac da tuženom naknadi troškove parničnog postupka u iznosu od 72.500,00 dinara u roku od 15 dana.\nProtiv navedene presude tužilac je blagovremeno izjavio žalbu iz svih zakonskim razloga propisanih odredbom člana 360 ZPP-a.\nTuženi je podneo odgovor na žalbu po proteku roka iz člana 366 ZPP-a pa isti kao neblagovremen nije razmatran.\nIspitujući pravilnost prvostepene presude u smislu odredbe člana 372 ZPP-a, Apelacioni sud u Beogradu je našao da je žalba tužioca neosnovana.\nU sprovedenom postupku nisu učinjene bitne povrede odredaba parničnog postupka iz člana 361 stav 2 tačka 1,2,5,7 i 9 ZPP-a na koje Apelacioni sud pazi po službenoj dužnosti.\nPrema utvrđenom činjeničnom stanju, tužilac je 23.06.2003. godine podneo zahtev Sekretarijatu za privredu grada Beograda za upis u registar lica koja obavljaju delatnost auto-taksi prevoza na teritoriji grada. Rešenjem od 24.09.2005. godine tuženi je obavestio tužioca da je njegova prijava za upis u registar lica koja obavljaju delatnost auto-taksi prevoza, odbijena, zbog neispunjenja uslova iz člana 5 i 6 Odluke o auto-taksi prevozu, jer ne postoji slobodno mesto taksi vozača predviđeno godišnjim planom potreba. Ustavni sud Republike Srbije doneo je odluku U.br. 53/04 od 29.09.2005. godine, kojom je utvrđeno da odredbe člana 6 stav 1 tačka 7 i člana 11 stav 4 Odluke o auto-taksi prevozu i odredbe tačke 3 Plana potreba za auto-taksi prevoz u gradu Beogradu, nisu u saglasnosti sa Ustavom Republike Srbije i zakonom. Rešenjem Sekretarijata za privredu Gradske uprave Beograda od 26.03.2008. godine usvojen je zahtev tužioca za izmenu pojedinačnog akta i tužiocu je data saglasnost za obavljanje delatnosti auto-taksi prevoza kao samostalnom preduzetniku i on je upisan u registar privrednih subjekata. U radnoj knjižici tužioca upisano je da je u periodu od 11.04.2005. godine do 15.08.2005. godine, tužilac bio zaposlen u Preduzeću „AA” iz Beograda, a u periodu od 01.01.2006. godine do 10.03.2008. godine u „AA1“ d.o.o. __. Tužilac svoj zahtev za naknadu materijalne štete zasniva na odredbi člana 172 ZOO, a zahtev za naknadu nematerijalne štete zbog povrede osnovnih prava garantovanih Ustavom i diskriminacije na odredbi člana 45 Zakona o zabrani diskriminacije u vezi odredbe člana 200 ZOO.\nNa ovako potpuno i pravilno utvrđeno činjenično stanje, prvostepeni sud je pravilno primenio materijalno pravo kada je našao da je zahtev tužioca za naknadu materijalne štete zbog izgubljene zarade u periodu u kome nije mogao da obavlja auto-taksi prevoz, kao i zahtev za naknadu nematerijalne štete zbog povrede osnovnih prava garantovanih Ustavom i diskriminacije prilikom upisa u registar auto-taksi prevoza neosnovan, primenom odredbi člana 172 i 200 ZOO.\nNaime, pravilno je prvostepeni sud zaključio da se postupanje organa tuženog ne može smatrati nezakonitim i nepravilnim radom u smislu odredbe člana 172 ZOO, zbog čega je i odbio tužbeni zahtev tužioca. Ovo iz razloga što je odredbom člana 172 stav 1 ZOO propisano je da pravno lice odgovara za štetu koju njegov organ prouzrokuje trećem licu u vršenju ili u vezi sa vršenjem svojih funkcija, pa je u tom smislu za građansko-pravnu odgovornost tuženog, neophodan uslov nezakonit i nepravilan rad njegovih organa, koga po oceni prvostepenog suda u ovom slučaju nema. Naime, u konkretnom slučaju u vreme odlučivanja o zahtevu tužioca za upis u registar taksi prevoznika, tuženi je u skladu sa tada važećom odlukom o auto-taksi prevozu, i to na osnovu člana 6 ove odluke, odbio prijavu za upis u registar lica koja obavljaju auto-taksi prevoz, da bi nakon odluke Ustavnog suda o neustavnosti navedenog člana, doneo rešenje kojim je usvojio zahtev tužioca za obavljanje auto-taksi prevoza, što ukazuje da su donošenjem navedenog rešenja od strane tuženog, posledice neustavnosti odluke otklonjene, te se u konkretnom slučaju postupanje tuženog ne može smatrati nezakonitim i nepravilnim radom u smislu odredbe člana 172 ZOO. Iz istog razloga, a kako su organi tuženog u konkretnom slučaju, u svemu postupali u skladu sa tada važećim zakonskim i podzakonskim aktima, odbijen je i zahtev tužioca za naknadu nematerijalne štete zbog povrede prava garantovanih Ustavom i diskriminacije, a imajući u vidu da u radnjama organa tuženog nije bilo nezakonitog i nepravilnog rada, pa stoga i nisu ispunjeni uslovi da se tuženi obaveže da tužiocu naknadi nematerijalnu štetu u smislu člana 200 ZOO.\nZa svoju odluku prvostepeni sud je dao dovoljne i jasne razloge koje u svemu prihvata i Apelacioni sud.\nNeosnovani su žalbeni navodi kojima se ukazuje da tuženi preko svojih organa nije obezbedio izvršenje odluke Ustavnog suda u razumnom roku. Ovo iz razloga, što je tuženi nakon odluke Ustavnog suda o neustavnosti člana 6 Odluke o auto-taksi prevozu, doneo rešenje kojim je usvojio zahtev tužioca za obavljanje auto-taksi prevoza putnika na teritoriji grada Beograda, iz čega proizilazi da su posledice neustavnosti navedene odluke time faktički otklonjene. Odluka Ustavnog suda, kojom je ocenjena neustavnost Odluke o auto-taksi prevozu, ne sadrži odredbu koja predviđa da će se posledice zbog primene neustavne odluke otkloniti naknadom štete, ili na drugi način, a što je predviđeno kao mogućnost propisana članom 58 tada važećeg Zakona o postupku pred Ustavnim sudom i pravnom dejstvu njegove odluke ( „Službeni glasnik RS“ broj 32/91, izmenjen sada članom 62 Zakona o Ustavnom sudu „Službeni glasnik RS“ broj 109/07 ), niti je predviđen rok u kojem bi morala biti doneta odluka, kako je to i prvostepeni sud pravilno utvrdio.\nTakođe su neosnovani i žalbeni navodi da je prvostepeni sud pogrešno primenio pravila o teretu dokazivanja i da je presuda zasnovana na pogrešnoj primeni materijalnog prava, jer prvostepeni sud nije primenio član 45 Zakona o zabrani diskriminacije „Službeni glasnik RS“ broj 22/09 od 30.03.2009. godine, na kom članu tog zakona tužilac zasniva svoj zahtev za naknadu nematerijalne štete. Ovo iz razloga što, da bi postojala diskriminacija nekog lica shodno odredbama člana 2, 3, 8 Zakona o zabrani diskriminacije, neophodna pretpostavka da bi se utvrdila povreda načela zabrane diskriminacije je da je tužiocu, shodno odredbi člana 2 tog zakona, zbog nekog njegovo ličnog svojstva, kakva su rasa, boja kože, državljanstvo, verska ili politička ubeđenja, seksualna orijentacija, zdravstveno stanje, invaliditet ili nekim drugim ličnim svojstvima, uskraćuju prava. Odluka o auto-taksi prevozu nije doneta u cilju diskriminacije bilo kog lica, već je doneta opštim pravnim aktom koji se odnosi na unapred neodređen broj lica, a pojedinačno rešenje koje je doneto na osnovu te odluke, kojim je odbijen zahtev tužioca za upis u registar lica koja obavljaju auto-taksi prevoz, nije doneta da bi tužilac bio diskriminisan po osnovu nekog svog ličnog svojstva, već zbog planiranih potreba za taksi prevozom, a tužilac shodno odredbi člana 223 ZPP-a sudu nije pružio dokaze, niti je shodno odredbi člana 45 stav 2 Zakona o zabrani diskriminacije, učinio verovatnim da mu je zbog nekog ličnog svojstva povređeno ljudsko ili manjinsko pravo zajamčeno Ustavom, što je neophodna pretpostavka da bi se mogla utvrditi povreda načela zabrane diskriminacije.\nApelacioni sud je cenio ostale navode žalbe kojima se ne dovodi u sumnju pravilnost pobijane presude, pa ti navodi nisu posebno obrazlagani.\nPravilna je i odluka o parničnim troškovima, jer je doneta na osnovu člana 149 , 150 i 158 ZPP-a.\nIz navedenih razloga, Apelacioni sud u Beogradu je odlučio kao u izreci presude, na osnovu člana 375 ZPP.


SULJAGIĆ I NAKON PRESUDE NASTAVLJA VRIJEĐATI NA TVITERU – Slobomir – Internet, Radio i TV stanica ; najnovije vijesti iz BiH i regiona\n19:23 , понедељак , 23 јул 2018\nPočetna / BIH / SULJAGIĆ I NAKON PRESUDE NASTAVLJA VRIJEĐATI NA TVITERU\nSULJAGIĆ I NAKON PRESUDE NASTAVLJA VRIJEĐATI NA TVITERU\n22. марта 2017.\tBIH, VIJESTI Ostavite komentar 295 Pregledi\nIako je prije svega nekoliko dana osuđen zbog klevete vlasnika portala Poskok Ivana Šušnjara, velikobošnjački nacionalista Emir Suljagić ponovo je počeo sa šovinističkim tiradama na društvenoj mreži Tviter u kojima Hrvate redovno naziva ustašama dok je stanovnike Posušja izjednačio sa pripadnicima rasističkog Kj Kluks Klana, piše Dnevnik.ba\nSuljagić se na suđenju zbog klevetanja Šušnjara branio da on nije pisao pogrdne poruke – dakle nije stao iza vlastitih riječi, ali kad je vidio da je kažnjen s tri hiljade maraka, odlučio je nastaviti širiti govor mržnje prema hrvatskom narodu u BiH, zaključuje Dnevnik ba.\nPodsjećamo da je Opštinski sud u Širokom Brijegu osudio bivšeg zamjenika ministra odbrane BiH Emira Suljagića – za klevetu,a po tužbi nesuđenog konzula BiH u Čikagu Ivana Šušnjara. Suljagić je Šušnjara na Tviteru nazvao „ustašom“, „rasistom“ i „rasističkim smećem“. Po prvoj presudi za klevetu na Tviteru, dužan je da mu isplati tri hiljade maraka.\nPrethodni VIŠEGRAD: 75 GODINA OD USTAŠKOG POKOLJA\nSljedeći TROSTRUKO UBISTVO KOD DONJEG VAKUFA


MAJKIĆ: BiH neće poslati Godišnji nacionalni plan u Brisel - Opcija\n08-08-2019 BiH, Pocetna, Politika\nBiH neće poslati Godišnji nacionalni plan (ANP) u Brisel, tvrdi član Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost parlamenta BiH Dušanka Majkić.\nOna je naglasila da to neće biti učinjeno jer se mora nastaviti usklađivanje stavova i interesa svih nivoa vlasti, kako piše u principima za formiranje vlasti na nivou BiH koje su potpisali lideri SNSD Milorad Dodik, HDZ-a BiH Dragan Čović i SDA Bakir Izetbegović.\n– Nigdje ne piše da će ANP biti upućen, što znači da to neće biti urađeno – rekla je Majkićeva za Glas Srpske.\n– Srpska je nivo vlasti i poznat je njen stav o tome. Jesmo za odnose sa NATO, jesmo za održavanje svjetskog mira i da vojnici iz BiH budu uključeni u to, ali u skladu sa relevantnim odlukama – rekla je Majkićeva, koja je član SNSD.\n– Mora biti postignut konsenzus u Predsjedništvu kade je riječ o odbrani – rekla je Majkićeva i dodala da je Srpska ispoštovala u dogovoru stavove iz Rezolucije Narodne skupštine Republike Srpske o vojnoj neutralnosti.\n– To je napisala grupa ljudi koja nema ni težinu da brani to pred NATO, a kamoli da šalje konačan materijal, što je vezano za spoljne poslove, a nije ni nadležna za to – naglasila je Majkićeva.


Polovni Mailleux traktori oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivredna oprema i mašine > Traktori > Mailleux\nMX Multimass 400 Gewicht (1)\nPolovna Mailleux traktori na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih Mailleux traktori mašina za prodaju. Možete sortirati polovne Mailleux traktori po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Mailleux traktori u odeljku Brendovi.\nMailleux MX Multimass 400 GewichtTip traktora: Poljoprivredni traktor\nOvde je kompletna lista polovnih Mailleux traktori za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Mailleux traktori koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Mailleux traktori i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Unatoč pritisku različitih političkih snaga da se SAD povuče iz Iraka, nema nacionalnog konsenzusa u vezi tog pitanja (AP)\nViše od mjeseca dana od kad je irački parlament usvojio rezoluciju kojom se traži povlačenje vojnika Sjedinjenih Američkih Država iz Iraka, ostaje neizvjesnost u vezi statusa američkih snaga u zemlji. Do tog poteza je došlo nakon ubistva Qassema Soleimanija, zapovjednika Snaga Quds Iranske revolucionarne garde, te ubistva Abua Mahdija al-Muhandisa, zamjenika zapovjednika iračkih Jedinica narodne mobilizacije. Njih dvojica su ubijeni u američkom zračnom napadu dronom.\nIako je američki državni sekretar Mike Pompeo 10. januara odbacio tu rezoluciju, lokalni politički igrači nastavljaju da traže povlačenje SAD-a.\nSredinom januara je irački šiitski čelnik Muqtada al-Sadr pozvao na “marš milion ljudi” kako bi se protestiralo protiv prisustva američkih snaga u zemlji, koji se održao 24. januara i privukao je veliki broj pristalica.\nNovoimenovani irački premijer Mohammad Allawi nije javno iskazao svoj stav u vezi ovog pitanja, ali će on vjerovatno stati na stranu ljudi koji su ga nominirali, uključujući Al-Sadra i proiranske frakcije.\nIpak, unatoč pritisku različitih političkih snaga da se SAD povuče, nema nacionalnog konsenzusa u vezi tog pitanja. I sunitsko i kurdsko vodstvo u zemlji se usprotivilo tom potezu i to pitanje ima potencijal da potpali sektaške tenzije u zemlji.\nParlamentarno glasanje o rezoluciji se vodilo u skladu sa sektaškim stavovima. Usvojena je gotovo isključivo zahvaljujući glasovima šiitskih partija, poput Fataha, Sairoona, Hikme, Saqiqoona te Države zakona, koje zajedno čine većinu u parlamentu. Kurdski i sunitski članovi parlamenta su uglavnom bojkotirali sjednicu.\nŠiitsko antiameričko glasanje označava jasno odmicanje od političkih stavova koje su usvojile šiitske političke partije 2003. godine.\nPrije sedamnaest godina, šiitske i kurdske zajednice su uglavnom pozdravile dolazak američke invazije i svrgavanje režima Saddama Husseina. U kontrastu s tim, sunitske zajednice su invaziju smatrale katastrofom jer je prijetila da poništi povlašteni položaj koji je njihova elita zauzimala unutar režima – percepcija koja se pretvorila u stvarnost sa procesom debatifikacije koji su pokrenuli Amerikanci.\nTokom godina su se stavovi promijenili, kako je Iran počeo igrati značajniju ulogu u unutrašnjoj politici Iraka. Mnoge šiitske partije su stale na stranu Teherana i kako se intenzivirala njegova konfrontacija sa SAD-om, tako su i one sve više zauzimale antiameričke stavove.\nIsti proces, međutim, nije ponovljen među šiitskim stanovništvom. Ustvari, prisutno je rastuće antiiransko raspoloženje među iračkim šiitima. Prema Nezavisnom institutu za upravu i studije građanskog društva, sa sjedištem u Bagdadu, 86 posto iračkih šiita imao je pozitivno mišljenje o Iranu 2014, ali samo 41 posto je to mislilo 2019. godine.\nOvi stavovi su se odražavali u tekućim protestima u Bagdadu i većinski šiitskim područjima u centru i na jugu zemlje, koje su obilježili antiiranski slogani.\nOdgovor demonstranata na ubistvo Soleimanija i Al-Muhandisa te na parlamentarno glasanje protiv američkog vojnog prisustva je da se odbacuje svako strano miješanje, a ne samo ono američko.\nStavovi među sunitskom zajednicom su se također promijenili. Iako su se mnogi suniti protivili američkoj invaziji Irak, a činjenica da je da je niz pobuna izbio u sunitskim područjima nakon nje, tokom proteklih nekoliko godina su mnogi suniti počeli američke snage smatrati stabilizacijskim faktorom, barem kratkotrajno.\nStoga, razgovor o američkom povlačenju je također izazvao dosta strijepnje među sunitskom zajednicom i političkim partijama.\nPostoji strah da će se, ako se SAD povuče, suniti suočiti sa ponovnim pojavljivanjem ekstremističkih grupa. ISIL se regrupira u mnogim sunitskim područjima, a iračke sigurnosne snage – kao i šiitske milicije prisutne u sunitskim regijama – ne smatraju sposobnim da se samostalno nose s prijetnjom terora.\nAmerički vojnici se također smatraju balansirajućom silom protiv iranskog utjecaja u Iraku u sunitskim područjima. Jedinice narodne mobilizacije, koje Iran podržava, i dalje su raspoređene širom sunitskih područja koja su oslobođena od ISIL-a. Njihovo prisustvo je izazvalo mnogo tenzija među lokalcima i smatra se velikom preprekom za političku stabilizaciju i povratak interno raseljenog stanovništva u ta područja.\nMnogi među sunitskim čelništvom također smatraju Amerikance kao poštene arbitre između različitih političkih snaga u Bagdadu. Od 2003, sunitske partije nisu uspjele da formiraju ujedinjeni front u Bagdadu, što je za posljedicu imali to da su uveliko zanemareni po pitanju političkih odluka. Boje se da bi njihova marginalizacija bila produbljena u slučaju da SAD napusti Irak.\nKurdske stranke u Iraku imaju dugotrajni odnos sa SAD-om, koji traje od prije invazije 2003. Washington je također igrao veliku ulogu u unutar-kurdskim pitanjima, uspostavivši primirje krajem devedesetih godina prošlog stoljeća između dva najveća igrača na političkoj sceni iračkih Kurda – Kurdske demokratske partije (KDP) i Patriotske unije Kurdistana (PUK).\nTakođer je podržao Pešmerga snage lojalne dvjema partijama u njihovoj borbi protiv režima Saddama Husseina i smatran je glavnom stranom silom koja podržava kurdsko samoupravljanje.\nIako je autonomija Kurdistanske regije Iraka (KRI) predviđena iračkim ustavom, Erbil je imao nekih razloga da se brine da mu je ugrožen poseban status. Nakon referenduma o nezavisnosti 2017, Bagdad je poslao redovne i neredovne vojne snage da osiguraju niz spornih područja na sjeveru, uključujući naftom bogati Kirkuk, što je dovelo do nasilnih sukoba sa Pešmergama.\nProteklih mjeseci razgovori o potencijalnim promjenama iračkog ustava koje bi mogle potkopati poluautonomni status KRI-ja su također zabrinuli kurdske zvaničnike.\nU tom kontekstu, oni vide američko vojno prisustvo u Iraku kao ključnu garanciju kurdskoj autonomiji i oblik odvraćanja protiv agresije iz Bagdada.\nAko šiitske partije povezane sa Iranom nastave da traže povlačenje SAD-a iz Iraka, već nestabilna politička situacija u zemlji bi se mogla značajno pogoršati. Napetosti između Bagdada i Erbila bi se vjerovatno pojačale i mogle bi dovesti do političke paralize centralne vlade.\nTakođer je moguće da bi takav potez slomio kurdsko vodstvo. Iran, koji ima jake veze sa nizom kurdskih partija, uključujući PUK, ima potencijal da potkopa kurdsko jedinstvo i to je učinio u prošlosti.\nRazjedinjene sunitske partije također ne bi bile u stanju da pruže bilo kakav ozbiljan otpor jednostranoj odluci da se protjeraju američki vojnici. Ali jače iransko prisustvo u Iraku bi neizbježno doprinijelo do rastućeg osjećaja nesigurnosti i marginalizacije među običnim sunitima. I kao što se to desilo u prošlosti, takvo nezadovoljstvo bi moglo izbiti u još jedan oružani ustanak i rezultirati uskrsnućem ISIL-a.\nU međuvremenu, SAD također poduzima mjere u odgovoru na pritisak da se povuče iz Iraka.\nPočetkom februara je Pentagon poslao generala Franka McKenzieja, vrhovnog američkog zapovjednika za Bliski istok, da razgovara sa donosiocima odluka u Bagdadu. Nakon posjete general je izrazio oprezan optimizam ali je priznao da su američko-irački odnosi “i dalje u razdoblju turbulencije”.\nWashington je također poduzeo korake da ojača svoje veze sa Erbilom. Predsjednik KRI-ja Nechirvan Barzani se krajem januara sastao sa američkim predsjednikom Donaldom Trumpom na marginama Svjetskog ekonomskog foruma u Davosu, u Švicarskoj. Pentagon je također indicirao da će nastaviti podržavati snage Pešmerge.\nTakođer postoje izvještaji da SAD vraća prijedlog iz 2007. o formiranju sunitskih regija unutar Iraka, sličnih KRI-ju, što bi mu omogućilo da zadrži prisustvo u zapadnom dijelu Iraka.\nPomoćnik američkog državnog sekretara za bliskoistočna pitanja David Schenker je posjetio Ujedinjene Arapske Emirate sredinom januara i sastao se sa predsjednikom iračkog parlamenta Mohammedom al-Halbousijem, istaknutim sunitskim liderom. Nakon sastanaka, Al-Halbousi je navodno održao konsultacije sa nizom drugih sunitskih čelnika kako bi razmatrali stvaranje sunitske regije. Rezultat tih razgovora je i dalje nepoznat, ali se Bagdad odlučno protiv takvom planu bojeći se slabljenja centralne vlade.\nU ovom trenutku se čini da je Irak na putu ka većim sektaškim eskalacijama, što bi dodatno moglo destabilizirati zemlju i potkopati implementaciju bilo kakvih političkih reformi, zbog kojih hiljade Iračana protestiraju od oktobra prošle godine.\nPostoji način da se izbjegnu opasne posljedice jednostranog protjerivanja američkih vojnika a to je da se održi otvoren i iskren dijalog između svih političkih stranaka u zemlji. Šiitske partije moraju da razmisle i da se posvete brigama sunita, Kurda i manjina poput kršćana i Jazida koji traže međunarodnu zaštitu. Odluka mora biti donesena za veće dobro Iraka, a ne za uskogrudne političke i sektaške interese odabrane grupe ljudi.\nIrački parlament 5. januara izglasao je rezoluciju kojom se zahtijeva prekid strane vojne prisutnosti u zemlji.


Napuštanje opasne, diskriminirajuće prakse | kulturpunkt\nNapuštanje opasne, diskriminirajuće prakse\nNovim zakonima u američkoj državi New York želi se onemogućiti provođenje terapija promjene seksualnosti kojima su najčešće podvrgnute mlade LGBT osobe.\nU američkoj saveznoj državi New York najavljeno je uvođenje zabrana provođenja takozvane reparativne ili konverzijske terapije (terapija promjene seksualnosti), izrazito osporavane prakse kojom se pokušava "izliječiti" homoseksualnost. Iako terapija kao takva neće biti zabranjena, nizom mjera želi se obeshrabriti i onemogućiti njeno provođenje, prvenstveno nad osobama mlađim od osamnaest godina. To bi u konačnici moglo značiti i potpuno napuštanje prakse s obzirom na to da su njima gotovo uvijek podvrgnuta djeca pod prisilom roditelja, prenosi New York Times.\nUnatoč sve većem protivljenju i rastućoj političkoj opoziciji prema ovoj praksi, ona je još uvijek dozvoljena u većini Američkih saveznih država, kao i u Ujedinjenom kraljevstvu, gdje je ministrica zdravstva, unatoč predizbornim najavama Davida Camerona, izjavila kako vlada nikakvim zakonima ne namjerava ukinuti ili ograničiti terapije, čak ni ako su državno financirane.\nAmeričko udruženje psihologa (APA) 2009. godine utvrdilo je kako ne postoje nikakvi dokazi da pojedinci na bilo kakav način mogu smanjiti seksualnu privlačnost prema istom spolu ili istu povećati prema suprotnom. Depresija, osjećaj krivnje i srama, bespomoćnost, beznađe, stres i smanjenje samopouzdanja, samo su neki od navedenih rizika reparativnih terapija, koje u nekim slučajevima uključuju i elektro šokove, prenosi National center for lesbian rigts.\nMathew Shurka, LGBT aktivist koji je od šesnaeste do dvadeset i prve godine života pohađao reparativne terapije, podijelio je svoja iskustva, kao i razloge zašto se danas zalaže za potpunu zabranu ove prakse. "Tijekom terapije rečeno mi je da homoseksualnost ne postoji, te da osoba ne može biti LGBTQ. Homoseksualnost je uzrokovana traumom iz djetinjstva, stoga ako se izliječi trauma, inicijalna heteroseksualnost vratit će se prirodno". Tijekom "liječenja" bilo mu je zabranjeno komunicirati s mamom i sestrama jer bi to moglo imati "feminini" utjecaj na njega. "To je uništilo moju obitelj", kaže Shurka, "moj dom više nije bilo mjesto u kojem sam se osjećao sigurno. Moje ocjene postale su lošije, pao sam u depresiju i razmišljao o samoubojstvu". Kako je počeo dobivati napadaje panike nakon što mu je psihoterapeut rekao da treba stupati u spolne odnose sa što više žena, kao terapija propisana mu je Viagra.\n"Samoubojstvo je jedan od glavnih uzroka smrti mladih u SAD-u, a isto je četiri do pet puta češće u LGBT zajednici. Kod osoba koje su prošle terapiju promjene spola, vjerojatnost samoubojstva veća je osam puta", tvrdi američki aktivist. Nakon dvogodišnjeg oporavka, Shurka se autao kao gej te je danas aktivan zagovornik ukidanja terapije promjene seksualnosti kako i drugi mladi ljudi ne bi morali prolaziti isto što i on. Zadovoljan je najavljenim promjenama u New Yorku te naglašava kako je donošenje zakona direktnim nalogom kongresnika pokazatelj koliko je važno napuštanje ove prakse.\nlgbtiq prava. terapije promjene spola


SA VANREDNOG STANJA NA VANREDNE MERE: Kada će za starije od 65 godina prestati da važi zabrana kretanja? | Direkt.rs\nPočetna Društvo SA VANREDNOG STANJA NA VANREDNE MERE: Kada će za starije od 65...\nSA VANREDNOG STANJA NA VANREDNE MERE: Kada će za starije od 65 godina prestati da važi zabrana kretanja?\n– Sa vanrednog stanja prelazimo na vanredne mere u okviru proglašenja epidemije od posebnog značaja, rekao je Kon.\n– Neki su zaboravili da je paralelno sa uvođenjem vanrednog stanja proglašena epidemija od velikog javnog zdravstvenog značaja. Samo proglašenje epidemije, što se nije desilo mnogo puta u istoriji, znači da postoje mogućnosti da se uvode određene mere za kategorije ljudi koji su pod najvećim rizikom. To znači da bi se praktično mogla zadržati, u zavisnosti od epidemiološke situacije, većina mera. Ali neće biti zabrane, biće samo stručna preporuka, sa tačno obrazloženim razlozima zbog čega je to tako, rekla je Kisić za Prvu tv.


Kako se Crna Gora priprema za turističku sezonu: Na 16 kvadrata dvije ležaljke\nCOVID-19 Svi se pitamo hoćemo li i kako ove godine ljetovati\nSiguran sam da će granice biti otvorene, kaže Damir Davidović\nPiše: Avaz.ba 02.05.2020 | 14:37\nCOVID-19 Kako se Crna Gora priprema za turističku sezonu: Na 16 kvadrata dvije ležaljke\nOtvaranje svih ugostiteljskih objekata u Crnoj Gori planirano za 18. maj\nSvi se pitamo hoćemo li i kako ove godine ljetovati. Nošenje maski i rukavica, kao i socijalna distanca, nešto su na šta ćemo morati da obratimo pažnju i u periodu koji nam slijedi te se postavlja pitanje hoćemo li, ukoliko se granice i otvore, moći zaista da se opustimo na odmoru.\nKakav je plan za ljetnu sezonu u Crnoj Gori i hoće li granice biti otvorene, ispričao je državni sekretar u Ministarstvu održivog razvoja i turizma Crne Gore Damir Davidović.\n-\tSiguran sam da će granice biti otvorene. Mi smo ponosni na ono što je, kada je ova pandemija u pitanju, uradio naš Institut za javno zdravlje. Već više od sedam dana nemamo nijedan registriran novi slučaj. Nadamo se da će polako početi da se otvaraju granice, to je pravac u kojem idemo, da se uspostavlja saobraćaj, prvo u okviru Crne Gore, a potom i međunarodni saobraćaj. Kada, o tome će odlučiti epidemiolozi, ne turistički radnici - rekao je Davidović za TV Prva.\nOn je kazao i da je 18. maj datum za koji je planirano otvaranje svih ugostiteljskih objekata “u skladu sa tri stadija laganog popuštanja svih ograničenja koja su uvedena u prethodnom periodu” te je iskazao nadu da će ljetne sezone ipak biti.\n-\tTo će svakako biti jedan novi vid turizma, ta fraza kontroliranog turizma već se odomaćila, ali se nadamo da će turističke sezone biti. Vjerujem da ćemo se svi lako na to privići, jer nam je svima cilj zaštita zdravlja kako zaposlenih u turizmu, tako i turista - istaknuo je Davidović.\nLežaljke na rastojanju, dezinfekcija plaža izbeljivačem?\n-\tSvjedoci smo da pandemija popušta u nekim državama Evrope tako da vjerujemo da će veći dio tržišta biti otvoren. Ipak, ako znamo da negdje postoji žarište, bilo bi neprirodno da se uspostavi saobraćaj s tom državom. Početkom ove sedmice, bio je sastanak ministara turizma zemalja Evropske unije tako da su oni sebi dali tridesetak dana da vide na koji će način putovanja biti omogućena - objasnio je on.\nŠto se tiče zdravstvenih pasoša o kojima je bilo riječi da će biti potrebni ukoliko se krene na putovanje, Davidović kaže da je i za to još rano, ali ističe da “kao što se svi zajedno borimo protiv pandemije, tako ćemo i u tim situacijama zauzimati zajednički stav i da će to biti zajednički poduhvat svih država i turističke privrede u svakoj državi”.\nLežaljke na rastojanju, dezinfekcija plaža izbeljivačem, a uz kupaći kostim, nosit ćemo i maske i rukavice - je li to ovogodišnji scenarij za boravak na plaži?\n-\tSvi se navikavamo na taj novi moment socijalne distance i to će, vjerovatno, da traje još neko vrijeme. U otprilike 16 kvadratnih metara moći će da budu dvije ležaljke, ali ako, pak, dođe višečlana porodica, onda je situacija drugačija. Sigurno će se ići na dezinfekciju ležaljki na dnevnom nivou, a već se radi analiza koje su to supstance koje bi osigurale najviši stepen sigurnosti - zaključuje Davidović.\n02.05.2020 u 13:57\nCrna Gora Damir Davidović Koronavirus Ljetovanje Jadransko more


Vlahović odbio najveći ugovor u istoriji Fiorentine - Sport\nSRPSKIM FUDBALERU PONUĐENO VIŠE NEGO LEGENDARNOM GABRIJELU BATISTUTI\nPregovori Dušana Vlahovića i Fiorentine traju već dugo i očigledno je da do produžetka saradnje, odnosno potpisivanja novog ugovora neće doći i ukoliko ga klub iz Firence ne proda srpski reprezentativac za 21 mjesec biće slobodan da sam traži novu sredinu.\nVlahoviću je Fiuorentina ponudila za produženje ugovora do 2025. godine šest miliona eura godišnje,a otkupna klauzula u tom slučaju trebala je da iznosi 80 miliona eura, ali je nekadašnji fudbaler Partizana i to odbio, očigledno odlučan da promijeni sredinu.\nNakon još jedne neuspješne sesije pregovora predsjednik Fiorentine Roko Komiso vidno razočaran izašao je u javnost sa detaljima pregovora.\n-Od mog dolaska u Firencu uvijek sam obećavao našim navijačima da ću biti iskren prema njima i da nikad neću davati obećanja koja ne mogu da održim. Zato bih volio da iznesem nove informacije navijačima oko teme o kojoj se mnogo priča i piše posljednjih dana, a to je novi ugovor sa Dušanom Vlahovićem. Kao što znate, Fiorentina je iznijela veoma važnu ponudu igraču, predložila mu je ugovor po kojem bi bio najplaćeniji fudbaler u istoriji kluba. Naša ponuda je u nekoliko navrata povećavana da bi se prihvatili zahtjevi kako Dušana, tako i njegovog tima, ali i pored naših najvećih napora, prijedlog novog ugovora nije prihvaćen, kazao je Komiso.\nKomiso je objašnjavao da je učinio sve kako bi Fiorentina i Vlahović potpisali novi ugovor, ali da nije naišao na razumjevanje od strane srpskog fudbalera.\n– Prethodnih nedjelja, dok sam bio u Firenci, lično sam se potrudio da dođemo do rješenja koje bi moglo da zadovolji i igrača i klub, ali na moju veliku žalost, naši pokušaji i svi napori nisu nagrađeni. Poslije svega ostaje za mene i Fiorentinu da prihvatimo volju igrača i njegovih saradnika i da posljedično nađemo najprihvatljivije i najadekvatnije rješenje za naredni period, da bismo nastavili ovu novu i uzbudljivu sezonu na najbolji mogući način, pojasnio je Komiso.\nOn je podsjetio i da Dušan Vlahović ima ugovor koji ga vezuje za Fiorentinu još 21 mesec, da očekuje da napadač, kao i do sada, dati maksimalan doprinos timu u ostvarivanju ciljeva.\nTagovi: FenjerTVRoko Komiso\nOtvoren put digitalnom obrazovanju u javnoj upravi


Noć kada je cijela BiH plakala od sreće i nije spavala: San je postao java | Novi.ba\nRemi Dortmunda i Herthe, magična asistencija Vedada Ibiševića Podvalili Ronaldu loptu kroz noge: Njegova reakcija je apsolutni hit\nObjavljeno:15.10.2016 - 00:00\n"Teško je naći prave riječi da se opiše osjećaj vezan za plasman BiH na Mundijal. Dosta emocija je u priči oko reprezentacije, sav trud koji smo uložili da se plasiramo na SP. Ispostavilo se da sam ja poentirao u ‘finalnoj lopti’. Kada je Edin Džeko uputio pas prema meni i kada sam krenuo na loptu sam sebi rekao sam ona mora ući u gol. Vidjevši da sam pogodio mrežu u par sekundi mnoge stvari prošle su mi kroz glavu. Na brzinu premotao mi se cijeli film o svemu što se u prošlosti dešavalo u BiH, od prinudnog odlaska moje porodice iz Vlasenice i svih stradanja ljudi, pa do naše zajedničke sreće zbog plasmana na prvenstvo planeta u Brazil", kazao je kasnije Ibišević.\n#Bosna i Hercegovina #Fudbalska reprezentacija BiH #litvanija #kaunas #safet sušić pape


Hurme imaju nevjerovatne sastojke osim bakra, kalija, mangana, vlakana, magnezija i vitamina B6 sadrže i skoro sve vitamine. Evo šta bi se desilo da jedete hurmu svaki dan. Hurme poboljšavaju probavni sistem Ukoliko imate problema…\nSve o hurmama: Zašto ih treba jesti svaki dan\nPrekidanje posta hurmama je već uvriježena ramazanska tradicija. Pored toga, hurme su i jedan od najboljih prirodnih lijekova za održavanje zdravlja i čišćenje jetre od štetnih tvari. Hurme imaju širok spektar zdravstvenih dobrobiti,…\nŽena sa portala “Healthyfoodhouse.com” riješila je da sprovede eksperiment i da 12 dana svakodnevno jede po tri hurme dnevno. Efekti su je, kaže, veoma iznenadili… Hurme se svakako ne ubrajaju u posebno popularno voće i vrlo rijetko ga…\nHurme su lijek i prevencija za mnoge bolesti, evo kako pomažu… Hurme imaju širok spektar zdravstvenih i nutritivnih vrijednosti, zbog kog se smatraju najzdravijim voćem na zemlji. One su odličan izvor prirodnih vlakana koji su organizmu…\nNAJZDRAVIJE VOĆE NA SVIJETU: Štiti od Moždanog udara i smanjuje kilograme\nDatulje, datule ili hurme imaju širok spektar zdravstvenih i nutritivnih vrijednosti, zbog kojih se smatraju najzdravijim voćem na svijetu. One su bogat izvor prirodnih vlakana koja su organizmu neophodna za dobar rad crijeva. Prirodni…


Lokalne vesti - Četvrtak 20.02.2020 - 12:00\nPovodom inicijative za ponovnim pokretanjem proizvodnje u bujanovačkom "Jugokoopu", predsednik opštine Šaip Kamberi ocenjuje da ključnu ulogu treba da odigra država, ali da nema politička volja za tako nešto.\nKamberi: Opština spremna da odvoji deo sredstava FOTO: OK Radio\nPokretanje proizvodnje u „Jugokoopu“ bilo bi od velikog značaja za opštinu Bujanovac i njenu posustalu privredu.\nPre godinu dana, prilikom posete ovoj opštini, predsednik Srbije Aleksandar Vučić građanima je obećao da će ponovo biti pokrenuta klanična proizvodnja u ovom mestu.\nIpak, za sada od toga još uvek nema ništa, a predsednik opštine Šaip Kamberi ukazuje da bi Ministarstvo privrede i Vlada Srbije trebalo da donesu početne odluke o privatizaciji, dakle, da nađu ozbiljnog kupca za jedan kapacitet koji je potreban ne samo Bujanovcu.\nUpućeni kažu da je za pokretanje proizvodnje u „Jugokoopu“ potrebno relativno malo sredstava, a Kamberi to potvrđuje.\n- To je tačno. To je pokazala i jedna naša analiza, a „Jugokoop“ je trenutno jedan od dva-tri najvažnija privredna kapaciteta u Bujanovcu.\nI predsednik Koordinacionog tela Zoran Stanković prepoznao je značaj pokretanja proizvodnje u „Jugokopu“, jer bi se, relativno malim ulaganjima, rešio jedan veliki problem Bujanovca i juga Srbije.\nTo bi bilo jako značajno za veliki broj seoskih domaćinstava koja su se do juče bavila proizvodnjom duvana i koja bi sada, za kratko vreme, prešla na uzgoj stoke - navodi Kamberi.\nOn dodaje da je prošle godine, u saradnji sa Koordinacionim telom, ponudio da lokalna samouprava, iz svog skromnog budžeta, izdvoji neka sredstva za pokretanje proizvodnje u „Jugokoopu".\nIpak, za sada sve ostaje na rečima, a na dela građani bujanevačke opštine još uvek čekaju.\nStručnjaci procenjuju da bi u startu samo 50 radnika i sa savremenom opremom, moglo da ostvari polovinu proizvodnje iz najboljeg perioda rada „Jugokoopa“.\nTokom 80-oh godina, za tri meseca u sezoni, iz „Jugokoopa“ je na tržište otpremano 150.000 jagnjadi, a projektovani kapaciteti Klanice bili su 16.500 junadi ili 200.000 jagnjadi godišnje.\nDo tada, promet stoke se obavlja isključivo na stočnoj pijaci u Bujanovcu koja praktično ima status regionalne.\n- To je i logično, jer ako vlast neće ili i ne želi da uredi neke odnose, onda to uređuju sami građani i tržište zakonima ponude i potražnje.\nJa sam tokom mog mandata nekoliko puta insistirao kod Koordinacionog tela da nadležni napokon reše status nekada tri najveća preduzeća u Bujanovcu - „Jugokoop“, “Gumoplastiku“ i „Bujanovačku Banju“.\nMeđutim, na planu podrške tu se nije otišlo dalje od deklarativnosti, tako da, politički gledano, odnos prema „Jugokoopu“ je odnos države prema Bujanovcu i ovom kraju - zaključuje Šaip Kamberi.


ČETUJETE LI SA RODITELJIMA ILI PRIČATE? Važno je kakav odgovor date, jer u tome leži rešenje mnogih problema! | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.11.2020. • 15:55 Srbija Danas\nDigitalno doba, škola, zaljubljenost, druženje - a gde je vreme za porodicu i razgovore u četiri oka?\nMladi sve češće nemaju vremena za svoju porodicu, pre svega roditelje, te su se tako odvikli i razgovora sa njima. Sve je više mladih osoba koje svoje tajne, probleme i muke poveravaju drugarima ili internet zajednici, pre nego svojim roditeljima i ostalim ukućanima.\nModerno doba je okupiralo i omladinu, pa samim tim i njihovo vreme koje oni sve češće troše na surfovanje internetom i bavljenjem društvenim mrežama i životima svojih drugara i drugarica i sve to iz onlajn zone, a ne uživo. Ipak, da li se izgubila potreba za roditeljskim savetom i podrškom?\nOdgovor je ne, roditelje ne mogu da zameni ni drugari niti okolina. Roditeljski savet i podrška jedan su od najvažnijih činilaca kako bi se naša deca i omladina razvijala na pravi način i razvijala sposobnost da pred problemima ne pokleknu i da na vreme prepoznaju i reše sve nedoumice.\nTakođe, veoma je važno da se od najranijeg detinjstva deca naviknu na razgovor uživo sa svojim roditeljima i da u njima pronađu pre svega prijatelje koji su uvek i bezuslovno uz njih. Svakodnevni razgovor sa roditeljima je veoma važna karika u svakodnevici i takve navike ne bi trebalo da se odričemo ni kada odrastemo. Ipak, ono što je postavlja kao pitanje jeste to koliko vremena imamo za svoje roditelje i oni za nas? Koliko im posvećujemo pažnje, a i oni nama i šta je to što nas remeti u svemu tome?\nKoliko je vremena dovoljno, koliko nam treba, koliko su oni naš spas i zašto je važno razgovarati? Sve ove odrednice i pitanja dolaze i sa činjenicom da sve manje vremena imamo za bilo kakve aktivnosti koje ne podrazumevaju naše mobilne telefone ili kompjutere. Razgovore smo sveli na onlajn i komunikaciju porukama. Razgovori uživo postali su privilegija pojedinih ljudi, a neki su olako prihvatili digitalnu komunikaciju umesto one dobre stare usmene.\nNaravno najvažnije pitanje koje bi trebalo svi da se zapitamo jeste:\nporodica roditelji dijalog saveti odrastanje


Faktor - Coolstyle | Objavljen snimak razgovora glumice Danijele Štajnfeld i Branislava Lečića koji je dostavljen tužilaštvu\nObjavljen snimak razgovora glumice Danijele Štajnfeld i Branislava Lečića koji je dostavljen tužilaštvu\nObjavljeno: 22.03.2021. u 18:11\nU eksluzivnom intervjuu za Insajder glumica Danijela Štajnfeld potvrdila je da je u petak dala izjavu Tužilaštvu u kojoj je otkrila da je 2012. godine silovao glumac Branislav Lečić.\nRazgovor za Insajder snimljen je jučer, neposredno pre njenog povratka u SAD.\nVEZANI TEKST - Danijela Štajnfeld: Silovao me Branislav Lečić, oglasio se i glumac i bivši ministar\nBranislav Lečić nije odgovorio na pozive novinara, ali ni na poruku u kojoj su mu naveli da posjeduju snimak razgovora koji je sada u Tužilaštvu kao dokazni materijal.\nMediji su danas objavili, pozivajući se na nezvanična saznanja, da je glumica Danijela Štajnfeld u izjavi Višem javnom tužilaštvu otkrila ime kolege koji ju je silovao 2012. godine, što je Tužilaštvo potvrdilo saopćenjem, dodajući da su dalje provjere u toku i da se radi na prikupljanju dokaza.\nPrvi put o traumatičnom događaju javno je progovorila prije nekoliko mjeseci u svom dokumentarnom filmu snimljenom u Americi, gdje je otišla da živi ubrzo nakon događaja. I snimak koji donosimo je prvo objavljen u dokumentarnom filmu "Zaceli me" čiji je Danijela Štajnfeld autor, ali je glas bio modulisan tako da se ne prepoznaje. Originalni snimak razgovora koji je snimljen četiri godine nakon spornog događaja, na kojem se jasno čuje glas Branislava Lečića, Danijela Štajnfeld nedavno je dostavila Tužilaštvu.\nU saopćenju povodom optužbi glumice, koju su objavili mediji, Lečić je naveo da su tvrdnje da ju je silovao "najgnusnija laž" koja ga diskredituje.


RZZO: Doktori plaćaju falš recepte\nVesti :: RZZO: Doktori plaćaju falš recepte\nU RZZO tvrde da će ustanove ili lekari morati da nadoknade trošak nepropisno izdate terapije. Od doktora, koji su prekršili propise, prošle godine naplaćeno oko 1,3 miliona\nTROŠKOVI lekova, koje su pojedini lekari kršeći pravilnik o propisivanju terapije na recept, "delili šakom i kapom", biće osporeni zdravstvenim ustanovama, ili će čak direktno biti naplaćeni od doktora, potvrđeno je u sredu "Novostima" u Republičkom zavodu za zdravstveno osiguranje.\nTako će lekar koji je, između ostalog, jednom pacijentu za samo dva meseca propisao čak 533 recepta za ukupno 1.073 kutije lekova, o čemu su "Novosti" već pisale, ili njegova matična zdravstvena ustanova u Kragujevcu, morati da nadoknade milion dinara. Za toliko je ovaj doktor "za godinu dana oštetio kasu RZZO". Ustanova iz Surdulice ili doktorka sa čijim je faksimilom na imena 12 pacijenata za manje od dva meseca propisano 400 kutija lekova, moraće da nadoknadi 200.000 dinara.\n- Tražićemo da Ministarstvo zdravlja izvrši vanredni stručni nadzor u ustanovi u Novom Pazaru, gde je pet volontera, koristeći faksimil jedne doktorke, propisalo terapiju u vrednosti sedam miliona dinara - kaže Sanja Mirosavljević, portparol RZZO. - Tu je napravljena dvostruka zloupotreba: lekove su propisivali za to neovlašćeni ljudi i zloupotrebljen je javni novac koji je morao biti iskorišćen gde je najpotrebniji.\nOvo nije prvi put da se od ustanova, pa i lično od doktora, traži da namire troškove lekova, koji su mimo pravila o propisivanju izdati o trošku osiguranja.\n- Sektor za poslove kontrole RZZO, obavio je prošle godine 1.360 kontrola - kaže Sanja Mirosavljević, portparol RZZO. - Ukupno je po ustanovama prekontrolisano 22.761 recept, a osporeno je 3.705.956 dinara. Kontrolisano je 30 zdravstvenih ustanova i apoteka, a najčešće uočene nepravilnosti odnosile su se na propisivanje lekova van domena specijalnosti lekara i unošenje pogrešnih podataka sa recepata u apotekarski softver. Ustanovama je zbog nepravilnosti u propisivanju i izdavanju medicinsko-tehničkih pomagala osporeno 373.730 dinara. Od lekara je naplaćeno 1.282.751 dinara za nepropisno izdatu terapiju.\nDr Nevenka Dimitrijević, predsednik Saveza sindikata lekara i farmaceuta Srbije, kaže da su nekada, kada su se o trošku osiguranja izdavali i čajevi i aspirin, pacijenti izlazili iz ordinacije sa 10-15 recepata i niko nije postavljao pitanje potrošnje.\n- Sada se sve proverava i kontroliše: novca nema dovoljno, pacijenti od nas očekuju da ih lečimo, a RZZO da štedimo, pa su lekari često "između čekića i nakovnja" - kaže dr Dimitrijević. - Nesporno je da pravila moraju da se poštuju, ali utisak je da se i sa kontrolama preteruje i da se lekari kažnjavaju za navodne propuste kojih i nema u pravilniku o propisivanju lekova.\nKAO što lekari moraju da shvate da se skupi lekovi daju isključivo na predlog specijaliste ili neposredno posle bolničkog lečenja, tako bi i u RZZO trebalo da budu svesni da mi ne dajemo lekove da bismo trošili novac iz zdravstvene kase, nego da bismo lečili ljude. A one koji to zloupotrebljavaju, svakako treba sankcionisati - ukazuje dr Dimitrijević.\nIzvor:VEČERNJE NOVOSTI 31.08.2011.\n31. Avgust 2011. Vesti 0 2069\nrzzo lekari dinara koji lekova ustanova kaze propisivanju doktora fals placaju doktori vesti recepte nadoknade lekara dimitrijevic morati prosle terapije\nTri reči: rzzo doktori placaju, sanja mirosavljevic portparol, kaze sanja mirosavljevic, prekrsili propise prosle, fals recepte vesti, propise prosle godine\nDve reči: fals recepte, rzzo doktori, placaju fals, doktori placaju, prosle godine\nJedna reč: rzzo, lekari, dinara, koji, lekova, ustanova, kaze, propisivanju, doktora, fals, placaju, doktori, vesti, recepte, nadoknade, lekara, dimitrijevic, morati, prosle, terapije


Mnogo dizajna - za malo para! - Detozin\nOvo nema baš mnogo veze sa uobičajenim (masovnim, preovlađujićim) shvatanjima o suštini i smislu grafičkog dizajna. Što se mene tiče – to je problem pomenutih shvatanja – a ne moj !!! Dizajn, onako kako ga ja vidim, treba da rešava probleme, a najveći i najčešći problem je – problem novca.\nPrimer za analizu: Većina malih privatnih apoteka ima skromnu ali vrlo raznovrsnu proizvodnju. Razni biljni čajevi, kreme, kapi… Nekoliko desetina različitih proizvoda, koje treba adekvatno opremiti… Zadatak je vrlo zahtevan, i obično toliko skup da su čak i najprostije „signature“ (etikete sa jednobojnim natpisima) u minimalnim tiražima za ofset štampu – suviše skupe za većinu apoteka.\nMoj predlog rešenja problema počiva na činjenici da je većina apoteka u poslednjih par godina „kompjuterizovana“ toliko da raspolaže sa bar jednim računarom i jednim kvalitetnim štampačem. Tipska ricovana etiketa (u ofset full-koloru, sa svim potrebnim generalijama, + malo komercijalnog „stajlinga“) + predvidjenim mestom za uštampavanje naziva proizvoda + odgovarajući šablon-softver + univerzalne kesice za čajeve…\nAmerikanci bi rekli: „One size – fits all“… Uostalom, slika govori sve: Svi proizvodi dobijaju prepoznatljivu liniju i profesionalan izgled. Dakle, baš kao u naslovu: „Mnogo profesionalnog dizajna – za sasvim malo para…\nNaravno ovakva logika (filozofija?) je primenljiva i na mnoge druge slučajeve. Mnogo toga postaje MOGUĆE, onog trenutka kad prihvatimo tezu da dizajn nije elitistička „zafrkancija“, već običan ALAT – za rešavanje svakodnevnih (načešće novčanih) problema.\nOni koji su pratili link i videli cenu paketa (a bave se dizajnom) sada su verovatno zgroženi, i kao da ih čujem: „To je ponižavajuće! Damping! Od čega MI da živimo…“ Moj odgovor je: Da li ste čuli za u poslednje vreme (na internetu) vrlo popularan izraz „free-business“ ili „free-economy“? Sve je više poslovnih modela koji prate sličnu poslovnu filozofiju da NEŠTO (ponekad naizgled SVE) nude besplatno! U našoj priči dizajner ne prodaje – već RENTIRA svoju kreaciju, i tako SA-učestvuje u zajedničkom tržišnom uspehu (što duže neka ideja bude živela – duže ćemo (i više!) ubirati njene plodove. Naravno, sve to pod pretpostavkom da jedini problem koji uspešno rešavamo…\n…nije naš sopstveni !


Nekad nedeljom gotovo sve prodavnice zatvorene - sada gotovo sve rade, teško do zabrane\nOgroman broj trgovina radi svaki dan\nBliži se Nova godina, a gotovo po pravilu, kad se približi neki praznik, u javnosti se povede razgovor o tome da li trgovine treba da rade svaki dan, uključujući i nedelju i praznike, da li bi trebalo promeniti propise i potpuno zabraniti rad nedeljom i praznikom, ili napraviti kompromis i odrediti vrstu prodavnica (prehrambena roba, odeća, obuća, optike, pekare, tržni centri...) koje bi trebalo da rade, a time i one koje bi tada mogle imati bravu na vratima.\nNesumnjivo je da odgovor na to pitanje zavisi od toga ko na njega odgovara – poslodavci, kojima je često u interesu da se radi non-stop, građani – koji su navikli da već godinama ima prodavnica gde mogu u bilo koje doba dana kupiti ono što im nedostaje, ili one koji u prodavnicama rade. A njih nije malo jer u trgovini radi oko 200.000 zaposlenih, od kojih je čak 70 odsto žena.\nOd zemalja u okruženju jedino je u Crnoj Gori nedavno zabranjen rad nedeljom, u mnogim zemljama Evropske unije trgovine su tada zatvorene, ali ima i onih u kojima se radi nedeljom, a u kojem pravcu će ići Srbija po tom pitanju pokazaće se u budućnosti.\nNaime, poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković uputila je Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija inicijativu za dopunu Zakona o trgovini, a ukoliko bi bila usvojena, prodavnice ne bi radile nedeljom i državnim i drugim praznicima.\nInicijativa je usledila nakon obraćanja Samostalnog sindikata trgovine Srbije, budući da najviše zaposlenih koji rade nadeljom radi upravo u trgovinskom sektoru.\nPoverenica je u saopštenju za medije ukazala na to da zaposleni u trgovini imaju slobodan dan, ali ga najčešće mogu koristiti tokom nedelje, što stvara dodatni problem, posebno za zaposlene žene, pošto vikendom ne rade obdaništa. Po njenim rečima, to povećava neodlučnost za zasnivanje porodice, što je za Srbiju, u kojoj je demografska situacija već decenijama nepovoljna, veliki problem.\nOna ističe da je Zakonom o radu, kao izuzetak od pravila, predviđeno da poslodavac može odrediti da se, osim nedelje, neki drugi dan može koristiti za nedeljni odmor – a to se može uraditi samo ako priroda posla i organizacija rada to zahtevaju, što je i razlog da se razmotri praksa da najviše trgovina radi nedeljom.\nPoverenica ukazuje i na to da je Konvencijom Međunarodne organizacije rada, između ostalog, propisano da se razdoblje nedeljnog odmora kad god je to moguće mora podudarati s danom u nedelji koji je po tradiciji ili običajima te zemlje određen kao dan odmora.\nOna naglašava da prostora za unapređenje ravnopravnosti zaposlenih u trgovini s radnicima zaposlenim u drugim sektorima ima i da očekuje da će Ministarstvo, kao ovlašćeni predlagač Zakona o trgovini, razmotriti inicijativu i preduzeti odgovarajuće mere.\nPredsednik sindikata UGS „Nezavisnost” Zoran Stojiljković kaže da se sindikat svakako zalaže za to da se zaposlenima omogući da obaveze na poslu usklade s privatnim životom te da zaposleni u trgovini ne bi trebalo da rade svaku nedelju.\nStojiljković kaže da ne treba ići u drugu krajnost i zatvoriti sve prodavnice nedeljom, ukazuje na to da bi bilo dobro da se ograniči broj objekata u kojima bi se radilo nedeljom, ali naglašava da bi, uz povećanje zarada zaposlenima za rad nedeljom i praznikom, sigurno bilo zainteresovanih da nedeljom odu na posao.\n– Ne verujem da će poslodavci podržati tu inicijativu, ali sam siguran u to da bi veće zarade za rad nedeljom i praznikom motivisale radnike u trgovini da tada dođu na radno mesto – kaže Stojiljković.\n– Tako bi i građani koji tada idu u kupovinu, ili moraju da to urade, imali gde da odu u pazar, a oni koji rade nedeljom i praznikom imali bi zaradu uvećanu za odgovorajući procenat. To nije nikava novost jer prodavnica koje rade nedeljom i praznikom ima i u daleko razvijenijim zemljama, ali je rad zaposlenih odgovarajuće plaćen.\nMalo stariji građani sigurno se dobro sećaju da pre četrdesetak godina prodavnica koje su radile nedeljom i praznikom gotovo da nije bilo. Sada je slika potpuno drugačija – ogroman broj trgovina radi svaki dan, a nemalo ih je koje se nikad ne zatvaruju, odnosno rade 365 dana 24 sata.\nSasvim je sigurno da ni jedno ni drugo nije dobro, ali je isto tako sigurno da postoji rešenje koje bi moglo zadovoljiti i građane koji u trgovine idu, i radnike koji u njima rade, a i poslodavce koji su trgovinski sektor izabrali za posao od kojeg žive.\nizvor: Tanjug, agencije, foto: Jeswin Thomas, Pexels


„Filmoteka“ u znak sjećanja na Nebojšu Glogovca | Palelive.com\nPočetna Novosti Kultura „Filmoteka“ u znak sjećanja na Nebojšu Glogovca\n„Filmoteka“ u znak sjećanja na Nebojšu Glogovca\nU znak sjećanja na nedavno preminulog velikana srpskog glumišta Nebojšu Glogovca, Kinoteka Republike Srpske prikazaće u utorak, 20. februara, film Gorčina Stojanovića „Ubistvo s predumišljajem“, sa Glogovcem u jednoj od glavnih uloga.\n„Filmoteka“ posvećena uspomeni na prerano preminulog Glogovca biće održana u Kulturnom centru Pale, sa početkom u 20:00 časova. Pozivamo gledaoce da u što većem broju prisustvuju projekciji filma i na taj način odaju počast velikom srpskom glumcu. Ulaz je slobodan.\nGlogovac je na filmu debitovao epizodom u filmu „Vukovar, jedna priča“ Bore Draškovića, a prvu veliku ulogu odigrao je upravo u filmu „Ubistvo s predumišljajem“ (1995), koja mu je donijela i prvo veliko priznanje – nagradu „Car Konstantin“ za najbolju mušku ulogu na Filmskom festivalu u Nišu 1995. godine.\nSlijede uloge u mnogobrojnim filmovima: „Do koske“, „Bure baruta“, „Ranjena zemlja“, „Normalni ljudi“, „Munje“, „Bumerang“, „T. T. Sindrom“, „Kad porastem, biću Kengur“, „Država mrtvih“, „Sutra ujutro“, „Optimisti“, „Klopka“, „Hadersfild“, „Kenjac“,“ Žena sa slomljenim nosem“, „Sedamdeset i dva dana“, „Beli, beli svet“ , „Kad svane dan“, „Artiljero“, „Krugovi“, „S/kidanje“, „Dječaci iz ulice Marksa i Engelsa“, „Jednaki“, „Branio sam Mladu Bosnu“, „Enklava“, „Za kralja i otadžbinu“, „Otadžbina“, „Oslobođenje Skoplja“, „Ustav Republike Hrvatske“, „Saga o tri nevina muškarca“, „The Books of Knjige: Slučajevi pravde“, a u postprodukciji su i filmovi „Južni vetar“, „Apsurdni eksperiment“ i „Zaspanka za vojnike“.\nSarađivao je sa istaknutim filmskim rediteljima: Goranom Paskaljevićem, Ljubišom Samardžićem, Srdanom Golubovićem, Radivojem Andrićem, Olegom Novkovićem, Rajkom Grlićem i drugim.\nDobitnik je velikog broja filmskih nagrada i priznanja. Samo u 2017. godini, za glavnu ulogu (Vjeko Kralj) u filmu „Ustav Republike Hrvatske” Rajka Grlića dobio je Gran pri 52. Festivala glumačkih ostvarenja – Filmskih susreta u Nišu, Zlatnu arenu u Puli, nagradu Evropski glumac godine u Italiji i nagradu Najbolji glumac na festivalu u Londonu.\nNa pozorišnu scenu stupio je u studentskim danima u predstavi „Velika pljačka“ Džoa Ortona, u režiji Dejana Mijača. Od 1996. godine stalni je član Jugoslovenskog dramskog pozorišta, u kojem je ostvario na desetine uloga i osvojio brojne nagrade i priznanja. Dobitnik je pet godišnjih nagrada JDP-a, Sterijine nagrade, nagrada „Miloš Žutić”, „Ardalion”, „Milivoje Živanović”, i drugih. Radio je sa najznačajnijim pozorišnim rediteljima; Dejanom Mijačem, Slobodanom Unkovskim, Egonom Savinom, Dušanom Jovanovićem, Aleksandrom Popovskim. Njegova posljednja uloga i posljednja odigrana predstava u Jugoslovenskom dramskom pozorištu bio je „Hamlet“, 13. decembra prošle godine.\nGlogovac je ostvario značajne uloge i u TV serijama: „Porodično blago“, „Lift“,“ Moj rođak sa sela“, „Ravna Gora“, „Ubice mog oca“, te u seriji „Nemanjići: Rađanje dinastije“.\n„Bio je ne samo vodeći glumac svoje generacije, nego i jedan od najvećih u istoriji srpskog glumišta, igrajući s podjednakim uspjehom veliki klasični repertoar i savremene, generacijske uloge u predstavama i filmovima koji su snažno obilježili svoje vreme. Bio je umjetnik širokog izražajnog raspona, žestok i senzibilan, tumač suptilnih dramskih nijansi i karakterni komičar osobitog načina.\nNjegov odlazak u zenitu glumačke zrelosti ogroman je gubitak ne samo za srpsko pozorište, film i televiziju, nego i za kulturni i javni život čitavog našeg podneblja“, saopštilo je Jugoslovensko dramsko pozorište povodom Glogovčeve prerane smrti.\nGlogovac je rođen u Trebinju 1969. godine. Preminuo je 9. februara u Beogradu. Sahranjen je 12. februara u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu.\nPrethodni članakSokočani uspješni i na „Sretenjskoj trci“ u Ušću\nNaredni članakUručeni sertifikati za 17 polaznika kursa deminiranja


Promena motora | TheGoldenBug.com\nDatum: 15.04.2007 11:35:59 | Tema / Naslov:\nRazmisljam da promenim motor u mojoj vw bubi 1300 tj. da stavim neki jaci ili dizel ili benzinac obzirom da ovaj svejedno trosi 10l a moglo bi nesto malo jace da se stavi.\nCuo sam da boxter motori odgovaraju i da ima nekih vw kobija starijih koji imaju takve motore. Ima li neko iskustva koji je motor stavljan u bubu i kako je sve to ispalo kao i koliko sve to kosta, tj. da li se isplati.\nDatum: 15.04.2007 12:06:29 | Tema / Naslov:\na koja masina ti je sad unutra?\nDatum: 15.04.2007 12:46:11 | Tema / Naslov:\nSada je valjda njen fabricki motor sa vazdusnim hladjenjem 1300.\nPa eto pade mi na pamet da bi mozda bilo interesantno staviti neki jaci motor, ali ne znam koji da stavim, sigurno je neko to vec radio pa da me posavetuje.\nDatum: 15.04.2007 12:53:02 | Tema / Naslov:\n1. Koliko para toliko muzike\n2. motor iz kombija ( type 4 motor) i nije bas lako ubacit, treba znati odabrati i motor izmedju ostalog ( nisu svi t-4 isti i podjednako laki za ubacivanje) , ima dosta prepravki da se uradi , ali je moguce\n3. Mozes ubaciti i v8 ako oces da se zezas (www.wildvolkswagen.com) mada ...\n4. moze i wbx ( vodeni hladjen boxer iz kombija ) ili boxeri iz alfa romeo 33\nmogucnosti su velike ali stoji ona stara kolko para tolko muzike a i zavisi sta zelis da postignes i koliko si voljan das e zezas\nDatum: 15.04.2007 14:30:12 | Tema / Naslov:\npa znas kako, vec sam ulozio dosta u bubu, pa kad je sve onda bih i motor mogao da zamenim. Ideja je da na ovu potrosnju koja prelazi 12 nekada bar dobijem snaznije i startnije volizo. Bilo bi fino neki dizel motor ili mozda neki benzinac ne znam ni sam.\nSpreman sam da ulozim ali moram da vidim koje su sve solucije i koliko ce sve to da kosta na kraju.\nDatum: 15.04.2007 16:25:52 | Tema / Naslov:\nMoj stav (krajnje nebitan) je da to onda nije Buba ako nema vazdusno ladjenog motora...\nImas varijante da ides sa vecim cilindrima, ventilima, dvostrukim karbicima itd itd...Mogucnosti su razne i velike cak i ako hoces da nabudzis njen motor (ne racunaj da ce ti potrosnja ostati ista)...\nMada, kao ste rece Vlajko, pitanje je koliko novaca imas...Dobar motor (oko 100ks) da se sklopi izadje te na 3000€ ili vise...\nDatum: 15.04.2007 22:21:41 | Tema / Naslov:\npa sad sa bratom gibanitzom se i slazem i ne , da buba nije buba ako nema vazdusaru pozadi i zvuk klikera u auspufu ( ili makar ono pluplupluplu ko neki stari poesche ) to stoji , ali vole ljudi svasta inace ima jedna buba sa 1.6 dizelom iz golfa II po gradu se vozika prepoznace te je po cudnoj grbi na zadnjoj haubi , tako da moze i to , a sto se tice onog 3000 evra za motor moze ako imas ( to ti je vrh varijanta sve novo i cepaj ) a ako nemas onda lepo neki stari t-4 sto manje izraubovan karbici odavde ovo odande itd. pa sa nekom skromnijom cifrom moze da se dobije do stotinak konjica zavisi sta ti zelis da li bubu za zjbvnje sminkera u kojekakvim gti rsi tdi mpi i sl. ili oces nesto sto ce da ti traje i da je koristis kao "daily driver" na tebi je a ako nesto mozemo da pomognemo tu smo pa pitaj\nDatum: 15.04.2007 22:56:31 | Tema / Naslov:\nMa kakvih 3000 eura... nisam blesav toliko\nNego ako ima nesto jeftinije, nije meni bitno da imam nesto sto trosi 20 l vec da sa ovom potrosnjom tj 12l ili oko 900 din na 100 km dobijem nesto bolje, odnosno da dobijem jaci auto sa isto para sto dajem za vožnju.\nMože da bude i dizel neki nije problem, ali nikako ne dolazi u obzir neka kombinacija sa previše novca, niti neki motori koji trose 20l benzina ili tako nesto.\nDatum: 15.04.2007 23:11:09 | Tema / Naslov:\ne moj bubalo motori tipa t-4 malo nasvirani ( dupli karburatiri i druga bregasta ) sa nabavkom motora delova za generalnu i tako nekim stvarima da se zamene iziadje bar tisucu a mozda i vise ( javi cu ti kad ga zavrsim 8) ) a da nadjes iole dobar dizel iz golfa to ti je cirke 350- 400 evrica plus jos mali milion zajebancija koje ti trebaju izadje to sve na obrni okreni Tisucu strane nam i omrazene valute EURO tako da ako oces malu potrosnju ugradi gas a ako oces da se vozikas ko covek ( i pritom da upoznas sve pumpadzije u gradu a i sire ) onda ti je moj savet t-4 ipak je vw vw pa sad na tebi je odluka pozz\nDatum: 15.04.2007 23:33:00 | Tema / Naslov:\nNego, cekaj bre Bubalo, kako ti trosi 1300 12l?\nMoja Bela je sa 1300AB motorom, dvostruki usisi i ide kako treba uz potrosnju od 8-10l po gradu, a kada je hladno to je od 10 do 12l (s tim sto ja imam tesku nogu na gasu)...Kec (Z-101) trosi toliko, jugo koju litru manje...\nProveri ti prvo da li ti je sve kako treba, pa onda meri potrosnju...I budi realan u vezi potrosnje kod drugih automobila, ne veruj mnogo u sta ljudi pricaju...\nDatum: 15.04.2007 23:33:55 | Tema / Naslov:\nOvo sto se tice bube vozim je malo i na otvoreno i sve zajedno izlazi na oko 12 litara nekada litar manje. Radio sam karburator, ali ne znam sta jos da uradim, hajde predlozite... trebam da dodam da imam sire gume.\nSto se tice drugih motora....\nPa kakav je to motor t4, koliko kubika, sta jos treba sve da se uradi pored kupovine motora, da li je dizel ili benzinac i koliko trosi?\nDatum: 16.04.2007 07:23:25 | Tema / Naslov:\nPa, nasteluj paljenje, promeni svecice, kablove, platine, podesi karburaciju kako treba, saug, nasteluj ventile, kada to sve odradis onda ces znati na cemu si...\nDatum: 16.04.2007 08:30:41 | Tema / Naslov:\nt-4 iliti type 4 je vw-ov motor koji je ugradjivan u kombije ( transporter, caravelle ), porsche 914 ( mislim i 912 ani nisam siguran) i one malo poznate 411 i412 kod nas su se zvali varijant , motori so sa 1700 1800 i 2000 kubika ,e sad ja ozda i nisam sve ovo dobro odjasnio zato sto mene ne zanima istorija vec SNAGA tako da sam gledao samo 2000 ccm i ja licno njih podrazumevam pod t-4 , da bi ubacio t-4 u bubu prvo moras da ga nadjes sto je i lako i ne zavisi u kakvim se krugovima kreces, drugo t-4 je sa tzv 'pancake" hladjenjem tj. ventilator mu je vezan direktno na radilicu a ne kao kod bube i to je prva velika prepravka ( u nekim slucajevima i jedina) moraju jos neke sitnice da se urade , ali treba paziti koji se motor uzima , imas po netu linkova koliko ti dusa iste evo nekih pa se zanimaj\ntako da ako oces snagu i mment bez mnogo sati provedenih za knjigom citajuci sta sve treba da se uradi i PUNO evrica datih za delove t-4 je dobar izbor\nDatum: 16.04.2007 08:41:58 | Tema / Naslov:\nProblem je sto u Novom Pazaru odakle sam ja nema ili ja bar ne znam majstora za bube... pa ne znam kako sve to da ispodesavam\nsto se tice t4 motora interesuje me jos koliko on trosi i da li je benz ili dizel?\nDatum: 16.04.2007 10:07:52 | Tema / Naslov:\nKakav si sa engleskim?\nMozda bi ti bilo dobro da od Mishe narucis neku knjigu poput How to Keep your VW alive...Tu ti je sve objasnjeno, polagano i detaljno koliko treba...\nDatum: 16.04.2007 12:12:14 | Tema / Naslov:\nNe bih se slozio sa tobom za tu knjigu. Ta knjiga je ok, ali vise za neku kolkeciju...ili enevntualno da je prelistas. Zanimljiva je ali kao neka referenca za popravke...neznam bas...\nDatum: 16.04.2007 12:53:10 | Tema / Naslov:\nMa prijatelju, poenta je da Bubalo shvati nesto, upozna auto, pa posle moze da krene i sa ozbiljnijim knjigama...\nOni crtezi su sasvim lepo prikazani, nekako sematski...\nSlazem se da toj knjizi fali bas dosta stvari, ali moze da pomogne...\nDatum: 16.04.2007 15:48:15 | Tema / Naslov:\nTa knjiga je za ljude koji nemaju dodira sa tehnikom a hoce sami da rade na autu. Odlicna za pocetnike.\nDatum: 16.04.2007 16:14:41 | Tema / Naslov:\nKoliko kosta knjiga?\nZnaci ona je samo na engleskom...\nDatum: 16.04.2007 18:21:28 | Tema / Naslov:\nbubalo t-4 je benzinac 2000 kubika, na kombiju bije i do 30 po gradu ( kad je opterecen) e sad kako je buba MNOGO laksa od kombeta trosice bar 12-13 lit. zavisi koliko ti je teska desna noga tj. koliko ga pritiskas , i pod uslovom da je motor standardan tj. bez drugih karburatora , druge bregaste itd.\nDatum: 16.04.2007 19:20:47 | Tema / Naslov:\nA alfa romeo 33, sta mislis o tom motoru? Meni je to skroz ok kombinacija samo sto ima malo vise posla zbog hladnjaka ali 120ks je 120ks (ako nije i vise)\nDatum: 16.04.2007 21:37:01 | Tema / Naslov:\nE, i mene zanima ta kombinacija sa alfinim motorom (cisto informativno) imas neki link, ili nesto da se uputim?\nDatum: 16.04.2007 22:07:18 | Tema / Naslov:\nrazmislljai sam ja na temu Alfa 1.7 i stari tip ( dva dupla karburatora) i novi ( ubrizgavanje i 10-ak konja vise) ista prica kao i sa bilo kojim vodejnakom mora da se izvuce hladnjak napred na mesto rezervnog tocka to je filozofija , mada bi se ja ipak drzao vw motora , kako samcuo iz prica najlakse ulazi t-4 u bubu , a onda wbx ( wasserboxer iz kombija 1.9 ili 2.1 ) pa zatim subaru i kao alfa ima najvise za#####cije da se ubaci , ali generalno najmanje prepravki treba za boxer motore, sad u svakom slucaju ako oces nekog "alien-a" u bubi da se tako izrazim moras da pravis distanc ploce za menjac e tu vidis sta je najlakse i po tome radis mada je alfa extra ( btw alfa 1.7 IE 16v dere golfa 2 gti 16V kad god ocess iako ima 10 konja manje)\nP.S. sve moze samo je pitanje kolko oces da se zezas\nDatum: 17.04.2007 09:02:59 | Tema / Naslov:\nSad mi pade na pamet jedna ideja... Trabant ima 600 kubika, ne znam koji je precnik cilindra. Kad bi se VW motor pretvorio u dvotaktni, pomocu cilindara klipova i glava od Trabanta, to bi bilo zanimljivo! Samo je pitanje lezajeva radilice... Ovo je zanimljiva tema za razmisljanje. Ostalo bi vazdusno ladjenje, snaga bi znacajno porasla, a narocito obrtni momenat sto je jos znacajnije. Istini za volju, ovakav zahvat bi zahtevao dosta eksperimentisanja...\nDatum: 17.04.2007 09:20:09 | Tema / Naslov:\nDa, a kako resiti usise? Dva kao kod trabija, pa onda stelovanje karbica u paru?\nIdeja je interesantna, ali treba jedno pet Bubinih motora i deset od Trabanta da bi odradio testiranje...


POPUST: Pregled koljena s aplikacijom viskosuplementa -41% Maksimir - Zagreb\nNOVO! Fizikalna terapija - pregled fizioterapeuta, medicinska masaža jednog segmenta i fizikalni postupci do 5 procedura u Poliklinici Arthros za 249 kn! - Riješite se bolova uz profesionalni tim poliklinike\nUklonite bolova i potaknite cirkulaciju! Faza oporavka u centru Zagreba uz opuštajuću, sportsko -medicinsku, hot stone, cupping ili kraljevsku četveroručnu masažu vraća balans, od SAMO 65 kn!!!\n65 kn 110 kn 40%\nNOVO! MADEŽI - dermatoskopski i specijalistički pregled do 5 madeža uz odmah gotove nalaze u Poliklinici Virogena Plus za 249 kn! - U Hrvatskoj svake godine 580 osoba oboli od melanoma, obavite pregled na vrijeme i ne budite dio crne statistike\nnetklar d.o.o.Auto Camp LapažIntegralni hotel Zagreb i Zoološki vrt - Adventni paketHOTEL OLYMPIA SKYRent a domaćicaJuhuhuHotel Dubrovnik - Kraj ljeta u DubrovnikuHOTEL SOL SIPARAutoškola RetrovizorVilla Karibu - Holiday near the thermal lake HevizHotel Aminess Maestral - Svibanj u IstriHotel FlowersRED & BLUE DESIGN PRAGUE HOTELHotel Colentum 3*Sportski savez Grada Zagreba