Hoće li Venecuelu zadesiti sudbina Libije | Venecuela | Al Jazeera Balkans\nGovoriti narodu da su socijalistički lideri zemalja Južne Amerike zlo je neprihvatljivo, jer su ih oni izveli iz siromaštva.\nMaduro je nedavno u Moskvi srdačno dočekan, ali Guaido ga je prevazišao kada mu je Trump razastro crveni tepihEPA\nViše od godinu dana je prošlo otkad je Huan Gvaido proglasio sebe za predsednika Venecuele, i otkad su ga SAD, Brazil, Evropska Unija, Kanada i još desetak zemalja priznale za legitimnog šefa države. Ali ovaj prelazni predsednik, još nije uspeo da pređe u rezidenciju Miraflores, u centru Karakasa odakle zemljom upravlja naslednik Uga Čavesa, Nikolas Maduro. Predsednička kriza izbila je pošto je Maduro sa 67 odsto glasova osvojio drugi šestogodišnji mandat na izborima(u maju 2018) a opozicija optužila vlast za krađu i nije priznala legitimnost biračkog procesa. Od tada u globalnom hladnom ratu, velike sile, svaka sa svojim satelitčićima, ratuju oko Venecuele obećavajući joj “slobodu”.\nA najnaftonosnija zemlja na svetu, sa dva predsednika, propada u bezdan siromaštva, kriminala, korupcije… Mediji licitiraju koliko je miliona posto pala domaća valuta, koliko će još (uz dosadašnjih pet) miliona Venecuelanaca u potrazi za hlebom izbeći u Brazil, Argentinu, Čile, Peru…\nAli, ako slušate Vašington, nafta će da potekne zajedno sa demokratijom a to znači kad na čelo zemlje dođe njen legitimni, doduše prelazni, predsednik Huan Gvaido kad se sruši “bivši predsednik” i “diktator” Nikolas Maduro.\nAko su vam pak, milozvučniji glasovi iz Moskve, iz ruske prestonice u Venecuelu su radi zajedničke vežbe još onomad stigli ruski bombarderi, korišćeni u ratu u Siriji koji su u stanju da izbacuju konvencionalne i nuklearne krstareće rakete. Rusija je posle Kine najveći kreditor Venecuele sa najmanje 7,5 milijardi dolara dok pojedine agencije procenjuju da se u Karakas slilo 17 milijardi iz Moskve. Karakas je i u vreme Čavesa rado kupovao rusko oružje, a tu naviku zadržao je i Maduro.\nGuaido je miliji Washingtonu nego Caracasu\nMaduro je nedavno u Moskvi srdačno dočekan, ali Gvaido ga je prevazišao pre desetak dana kada mu je Tramp razastro crveni tepih. Nije samo Tramp srdačan prema Gvaidu. I opozicioni blok američkih demokrata aklamativno je pozdravio “predsednika Venecuele” kada ga je Tramp prilikom svoje poslednje besede naciji, predstavio kao svog počasnog gosta. Bio je to svojevrsni predizborni putokaz buduće spoljne politike SAD prema njenom zadnjem dvorištu, jedini trenutak kad je Trampov govor, posle neuspelog impičmenta dobio podršku demokrata.\nGvaida je Tramp iskoristio kao priliku da pripreti domaćim i stranim socijalistima i “socijalizmu kao sistemu koji uništava nacije”. Po njemu Maduro je nelegitimni vladar, “svirepi tiranin koji divljački teroriše svoj narod”.\n“Socijalizam uništava narod dok sloboda sjedinjuje njegovu dušu” dodao je, poručujući da su Amerikanci ujedinjeni sa Venecuelancima u njihovoj “pravednoj borbi za slobodu”.\nVenecuelanci nisu ni izbliza onoliko naklonjeni svojim predsednicima (za sada ih je dvojica) koliko ih vole strane sile bilo da im je sedište u Vašingtonu, Moskvi ili u Briselu. Sve manje im veruju.\nKrajem prošle godine, nezavisno istraživanje pokazalo je da Gvaido može da računa na deset posto podrške, dok ga 68 odsto Venecuelanaca ne voli. Madura je pre dva meseca podržavalo 8,7 odsto, ali je 40, 8 bilo protiv njega.\nKad su ih nekoliko meseci ranije pitali ko je predsednik Venecuele, polovina ispitanih imenovali su Gvaida, dok je 26 odsto odgovorilo da “ne znaju” ko je šef države, a samo 6,6 odsto su prepoznali da je to Nikolas Maduro.\nGladan narod nema vremena da razmišlja ko im je predsednik a ni najiskusniji analitičari nisu u ovom trenutku u stanju da procene koji od dva geostrateška interesa će napredovati a koji će se povući. Putin će u Rusiji ostati šef još mnogo godina, Tramp možda i neće osvojiti drugi mandat, ali svejedno, i demokrate su saglasne da Venecuela mora da se oslobodi socijaliste Madura.\nNi podrška stranih sila nije odlučujuća\nČesto se u Srbiji i u ostalim delovima sveta ukazuje, da bez međunarodne podrške nema promene režima. Ali slučaj Venecuele, gde je narod, uprkos jakoj podršci iz moćnih inostranih sedišta, prestao da izlazi na masovne opozicione i pozicione mitinge, govori da ne pomaže igra samo na tu jednu kartu. Ako se priča o demokratiji i slobodi, mora se, pružiti neki prorađen plan da će se takvi ideali bar delimično ostvariti. Opozicija bi morala da uveri stanovništvo ne samo u svoje dobre namere, već i u sposobnost da ih ostvari. Istorijska razočarenja, su u Latinskoj Americi, deo kolektivnog sećanja, intervencije sa strane, sankcije, ili vojno uplitanje, nisu doprinele izgrađivanju institucija i stabilnijem poretku.\nOpet, pre nego što obećavaju brzo izlečenje, inostrani moćnici morali bi dublje da se upute u najteže boljke Latinske Amerike, od kojih je zjapeća nejednakost na prvom mestu.\nUgo Čaves u Venecueli, svrgnuti Lula da Silva u Brazilu, Evo Morales u Boliviji, uspeli su svojim merama da značajno smanje jaz između nepodnošljive mizerije marginalizovane većine i nepristojno bogate oligarhijske manjine. Govoriti narodu da su oni apsolutno zli tirani, naprosto ne pije vodu.\nGvaido je ovu godinu započeo dvadesetodnevnom turnejom uprkos zabrani izlaska iz zemlje koju je izdao režim Nikolasa Madura. Lista državnika sa kojim se sastao je impresivna: Emanuel Makron, Boris Džonson, Ivan Duke, predsednik susedne Kolumbije odveo ga je na svetski ekonomski forum u Davos, razgovarao je sa Nensi Pelosi predsednicom Predstavničkog doma Kongresa, sa američkim državnim sekretarom Majkom Pompeom…\nJedino je u Španiji, premijer Pedro Sančes izbegao da se sretne sa opozicionim liderom Venecuele. Njegova sveže oformljena socijalistička vlada opstaje zahvaljujući koaliciji sa levičarskim Podemosom. A neki od najviših funkcionera ove stranke, proizišle iz masovnih protesta zbog rigoroznih mera štednje i zanemarivanja socijalnih potreba, svojevremeno su pomagali u pisanju zakona i akata u Čavesovoj administraciji. Oni se svakako protive glorifikaciji Huana Gvaida kao da je on mesija koji će spasti Venecuelu (ili njene naftovode) od propadanja. I istovremenoj satanizaciji Čavesovog naslednika.\nTačno je ono što Huan Gvaido govori inostranim partnerima: kolaps Venecuele je evidentan. Nema struje, nema vode, nema lekova, nema vakcine za decu, inflacija je deset miliona posto… Diktator (Maduro) nema kontrolu ni nad čim, sem nad humanitarnom krizom, dodaje Gvaido.\nGustavo Dudamel ne vjeruje nijednom od dva predsjednika\nOd socijalizma za 21. vek, o čemu je Čaves toliko govorio, u Venecueli je ostao prah i pepeo. Istina je da nema lekova ni za decu, a o zdravstvenoj zaštiti za sve, neospornom pregnuću, ponegde i dostignuću nekadašnjih socijalističkih vlada više se i ne govori. Ali to ne znači da socijalizmu sleduje sahrana bez ikakvih počasti uz psovke i pogrde što zagovaraju desničari širom sveta.\nDa im je stvarno stalo do slobode i demokratije, a ne do nafte i korporacija, mogli bi da poslušaju umetnika svetskog glasa, Venecuelanca Gustava Dudamela, direktora Losanđeleske filharmonije. Venecuelanski dirigent i violinista iznenadio je američku javnost zato što odbija da se izjasni u prilog njihovog favorita. Dudamel (38) je potekao iz jedne od besplatnih muzičkih škola koje su planski građene u siromašnim predgrađima širom Venecuele, gde je njegov fantastični talenat i otkriven.\nTakva škola (El sistema) usadila mu je osećaj za “pravičnost, jednakost, mogućnosti” one vrednosti društva bez kojih ne funkcioniše demokratija, a sloboda gubi svoj smisao. Već deset godina je u Los Anđelesu direktor filharmonije, a počeo je i tamo u siromašnim predgrađima da otvara besplatne škole klasične muzike kako bi “simfonijama oduzeo elitizam”. Jer muzika je, stalno ponavlja Dudamel, jedno od osnovnih ljudskih prava”.\nEto zbog čega ovo nekadašnje čudo od deteta, ne želi da se opredeljuje ni za jednog od dva predsednika koji se trenutno u svetskim silama promovišu kao čudotvorno rešenje za Venecuelu.\nPolitičari međutim nisu nikad slušali umetnike, pa i ovog puta diriguju bombastičnim ritmom karipskoj zemlji ne vodeći računa o melodijama podneblja.\nVeć nekoliko godina pojedini analitičari upozoravaju da preganjanje Vašingtona s Moskvom oko Venecuele uveliko liči na sirijski slučaj, ili na raketnu krizu oko Kube 1962. Kada je jedva izbegnut nuklearni sukob između te dve velike sile.\nSumorno se predviđa i da će Venecuelu zadesiti sudbina Libije posle smaknuća Muamera Gadafija. Razlike između Venecuele I Libije su očigledne, ali sličnosti između ove dve krize su takođe znakovite konstatuje nedavno Moises Naim, autor i kolumnista, u Forin Afersu. Iako nije gajio simpatije prema čavistima a ni prema socijalizmu za 21. vek, Naim podseća kako se 2011. Libija raspukla u paramparčad, pošto je uz odobrenje Ujedinjenih Nacija široka koalicija napala Libiju, a rulja ubila Muamera Gadafija čime je srušen njegov “krvavi režim”. Stvorene su dve vlade, jedna u Tripoliju, druga u Tobruku. Svaka ima svoju vojsku, svog lidera, birokratiju, čak svaka ima svoju centralnu banku koja štampa za svaku od njih drugačiju monetu. Onu u Tripoliju podržavaju Ujedinjene nacije, dok vladu u Tobruku, kako navodi Naim podržavaju Egipat, Ujedinjeni Arapski Emirati, Saudijska Arabija, Rusija između ostalih.\nUkratko Libija liči na Venecuelu po mnogo čemu: kao u Libiji i Venecuela ima dve vlade koje jedna drugu nisu u stanju da pobede, a koje uživaju podršku stranih sila. Svetska javnost je umorna od Venecuele kao što joj je dosadila i Libija. Iz jedne i druge zemlje odlazi stotine hiljada pa i milioni izbeglica što stvara izbegličke krize šire u regionu.\nNijedna vlast u ove dve zemlje nije u stanju da kontroliše teritoriju države u celosti, što stvara prazan prostor za gomilu raznovrsnih loših a žestokih momaka. Šverc droge, oružja, ljudi, dragocenih metala i minerala, divljih životinja, i čega sve ne, je plodno tlo. Mediji pa i međunarodne organizacije gube interes za ovakve konflikte.\nVenecuela je zarobljena u sadašnjem neodrživom stanju, a nema unutrašnjih snaga da ga promeni. Trampov crveni tepih tu ne pomaže, a oružana intervencija dovela bi do dodatnog pogoršanja. Krajnje je vreme da se promeni falš muzika i da se posluša Dudamel, taj čudesni dirigent sa toliko osećaja za latinoamerički ritam i zapadnoevropske simfonije.\nGrađani Venecuele u strahu od specijalnih jedinica\nGuaidoa dočekali sukobi na aerodromu u Caracasu\nMaduro za konzularne odnose s Kolumbijom\nImran Khan kaže da vlada Narendre Modija politikom sličnom nacističkom Lebensraumu postaje prijetnja indijskim susjedima


Komunisti i revolucionari u Evropi i u svijetu: naš internacionalizam (II) | Novi Plamen (Blog)\nPosted by Novi Plamen on Ožujak 30, 2012 · Napiši komentar Iz knjige: “Ricostruire il partito comunista”\nAutori: Olibiero Diliberto, Vladimiro Giacche i Fausto Sorini\nBlog-portal Novi Plamen će u dva nastavka objaviti nekoliko manjih glava iz navedene knjige. S obzirom na ”strategijski” pristup autora, nadamo se da će tekstovi biti korisni ne samo onima koji se samidentifikuju komunistima, nego i ostalim levičarskim tradicijama.\nJao nama ako ne budemo znali slušati i dati adekvatne odgovore na opće zajedničke osjećaje i mišljenja u masama, koja postoje i u komunističkom «narodu» i na samoj ljevici. Opće mišljenje, koje se osjeća i kod naših ljudi, formulira se ovako: ”da, vi govorite ispravne stvari, vi govorite istinite činjenice, ali gotovo ništa ne značite, stalno ste sve više i više podijeljeni i marginalizirani, čemu služi glasati za vas? Koju snagu imate da predstavite neophodne i hitne odgovore za onaj onaj dio društva koji je najeksploatiraniji, a ujedno najteže pogođen krizom i koji je nje u najvećoj mjeri svjestan?”\nDoprinijeti rekonstrukciji komunističkog pokreta u XXI stoljeću\n230. Komunistčki pokret kao internacionalni faktor\nOd svog nastanka, od Manifesta Marxa i Engelsa (1848) komunistički pokret – uprkos kriza, podjela i mutacija – uvijek je sebe shvatao kao međunarodni faktor, koji ne bi mogao ni postojati bez internacionalne projekcije.\nJasno je da je od kada postoje države i nacije «polazišna točka uvijek nacionalna» (Gramsci), a ona je središnja i danas u organizaciji borbe, kao i nacionalna ukorijenjenost svake partije i svakog pokreta. Tim više danas – u eri «mondijalizacije» – nikakav komunistički i revolucionarni pokret, nikakav proces reorganizacije nacionalnih partija nije moguć na duže vrijeme niti može biti uvjerljiv bez vlastite internacionalne projekcije.\nTo vrijedi uostalom ne samo za komuniste, već i za pokrete socijaldemokratske i reformističke inspiracije, koji nimalo slučajno vide danas svoju projekciju u Socijalističkoj Internacionali i u debati, u koju je ona uključena.\nAko bismo i mi došli do zaključka (do kojeg su došli nakon pada SSSR-a toliki eksponenti i iz Italije, koji ipak i dalje nastavljaju subjektivno da se osjećaju kao «komunisti»), da je komunistički pokret gotov – gotov bilo kao strateški pojam historijski aktualan, bilo kao cilj, koji je moguće rekonstruirati – pa im i sama pomisao na rekonstrukciju komunističke partije u Italiji izgleda lišena svakog značenja i perspektive, isključivo propagandistička, samo s karakterom ostatka ostataka, koja ide za tim da se iskoristi «komunističko» ime i simboli, kako bi se za izvjesno vrijeme držao zajedno dio drugova i birača, koji su im privrženi, to bi značilo isključivo stanje očekivanja, dok se ne osposobi i dok se ne formira nova politička formacija: «nova ljevica» kao alternativa, u kojoj bi komunisti predstavljali samo jednu kulturnu komponentu, kao što je to njemačka Die Linke.\nBilo bi sigurno sektaški i pogrešno podcijeniti političi uspjeh Die Linke za svu progresivnu Evropu, ali treba reći da je ona ipak druga stvar nego »komunističko pitanje» i u Njemačkoj i u evropskom kontekstu. To je uostalom bilo vrlo jasno funkcionerima Partije demokratskog socijalizma Njemačke (PDS) suorganizatoru Die Linke (zajedno s jednom lijevom socijaldemokratskom frakcijom, koja se odcijepila od SPD-a): Gysi je odvajkada eksplicitno govorio da njemačka PDS ne želi nikakvu «Rifondazione comunista» i smatra da je iskustvo komunističkog pokreta historijski prevaziđeno. A to je zacijelo i mišljenje i zapadno-njemačkog leadera Die Linke, socijaldemokrate Oskara Lafontainea.\nNije dakle nikako slučajno što će formacije «nove ljevice» (kao što je njemačka Die Linke, grčki Synaspismos, Bloque de Esquerda u Portugalu kao i Lijeva partija Švedske) tražiti – u Evropi i u svijetu – nove snage na koje bi se mogli pozvati i s kojima bi se mogli spojiti na međunarodnom planu, zamjenske onima koji su u procesu konstitucije na međunarodnim susretima Komunističkih i radničkih partija i njihovih radnih i koordinacionih struktura, u procesu koiji je već u toku jednu cijelu deceniju. I u kojem su procesu snage ovakve «nove ljevice» svjesno odlučile ne sudjelovati. To su ostalom ključni razlozi koji su doveli do formiranja Evropske partije ljevice (Il partito di sinstra europea – SE).\nZa Fausta Bertinottija treba kazati da nije bio samo najdosljedniji i najodlučniji idejni poklonik i konstruktor toga poduhvata, već da ga je on povezao i podredio već odavna, daleko prije no što je ušao u Rifondazione comunista, onome što je smatrao za kraj komunizma dvadesetog stoljeća, lenjinistički po svojoj matrici, te je njegov stav oduvijek bio kako je reorganiziranje ičeg sličnog, ma koliko obnovljenog, u XXI stoljeću, nevjerojatno.\nPoslije pada SSSR-a\n231.Komunistički pokret, kojeg je pregazio pad SSSR-a, već dugo vremena prolazi kroz duboku krizu i podnosi podjele planetarnih razmjera (treba se samo podsjetiti razdora između sovjetskih i kineskih komunista, dakle između dvije najjače socijalističke snage, a koji je sigurno imao vrlo ozbiljne posljedice na krizu u socijalističkom taboru i na sudbinu socijalizma u proteklom stoljeću). Pad SSSR-a i nestanak Komunističke partije te velike zemlje učinile su još daleko gorom situaciju koja se, početkom devedesetih, pokazivala sasvim nesigurnom u odnosu na budućnost komunističkog pokreta. Dezorijentacija je ogromna i pogađa, na različite načine i u različitim oblicima, komuniste cijelog svijeta.\n232. Prvi pokušaji reorganizacije\nRanih devedesetih godina, kad nastaje Rifondazione comunista, vrijeme je velike konfuzije i dezorrijentacije u redovima komunističkog pokreta. Međutim, pokušaja reorganiziranja ima mnogo. U to je vrijeme dalekovidno Alvaro Cunhal putovao u Aziju, gdje se susreo sa rukovodiocima najvećih komunističkih partija regije (s indijskim, kineskim, vijetnamskim, japanskim i korejskim komunistima) i iz toga izvukao zaključak da u tom dijelu svijeta – koji predstavlja otprilike polovinu svjetske populacije – i prema kojem se premješta i to velikom brzinom ekonomska i geo-politička ravnoteža planete (kako će to jasno pokazati sljedećih trideset godina) – ne samo da komunistički pokret nije u krizi, već općenito uzevši doživljava jednu ekspanzivnu fazu, uprkos rušenja Sovjetskog Saveza i propasti socijalističkog bloka u Evropi.\nMislimo da uopće nije slučajno što je upravo Alvaro Cunhal, iz Portugalske komunističke partije, postao promotorom u Lisabonu susreta najvećih komunističkih partija, u prvim mjesecima 1991 godine, između najvećih komunističkih partija Evrope iz nesocijalističkog bloka (u kojem nestaju socijalističke partije upadajući u pravu močvaru).\nSusret ima kao jasan cilj ne samo da dovede do razmjene mišljenja o situaciji, već da postavi temelje procesima rekonstrukcije između jezgre komunističkih partija u Evropi (koje je bio u posljednjim godinama podijelio stav prema «eurokomunizmu» i prema drugim važnim strateškim pitanjima kao i pitanjima identiteta) u namjeri da se postave osnovice – makar i neformalno – za neke elemente koordinacije. Na taj su sastanak pozvani osim KP Portugala, i KP Grčke, KP Francuske (PCF), Akel sa Cipra, KP Španije i Rifondazione comunista (tada još kao pokret, nije se još oformila u partiju), koja će prisustvovati kao «posmatrač».\n233. Susreti evropskih komunističkih partija\nDrugi analogni susreti komunističkih partija odvijaju se, polovinom devedesetih godina, ponovo u Lisabonu, pa u Ateni i u Madridu. Ali istinu govoreći, samo neke od tih partija doista vjeruju u mogućnost i investiraju u taj proces kao u generaliziraniji proces obnove i reorganizacije komunističkog pokreta. To su Portugalska komunistička partija, grčki KKE i Akel (Cipar). Ostale partije (kao Rifondazione iz Italije, KP Španije i Francuska komunistička partija, gdje je u međuvremenu Marchaisa zamijenio Robert Hue i promovrirao «mutaciju» -«promjenu») sudjeluju na tim sastancima sve manje uvjerene i već gledaju na procese stvaranja alternative i na reorganizaciju «evropske ljevice».\nRazlike u gledištima nisu u tome što se sve jasnije pokazuje da su potrebni novi oblici i nova mjesta organizacije evropske antikapitalističke ljevice, koja će prevazići prijašnje oblike organizacije i otići dalje od komunističkih partija. Oko toga se svi slažu, kako će se poslije vidjeti kod stvaranja Gue–Ngl (Grupe ujedinjene ljevice – Zelene nordijske ljevice u Evropskoim parlamentu). Trebalo bi stoga da se komunističke partije odreknu svojih vlastitih autonomnih momenata, momenata konfrontiranja kao komunisti .\nAkternativa je – ili, nasuprot tom stavu, – da li da se zadrži takva autonomna polarzacija, kao integralni dio svjetskog procesa reorganizacije novog komunističkog pokreta za XXI stoljeće. To je tema – upravo- komunističke autonomije u međunarodnoj projekciji.\n234. Kraj Sovjetskog saveza nije kraj komunističkog pokreta\nTaj proces ponovnog osnivanja bazira se na ideji, koju naširoko dijele svi komunisti svijeta, da kraj SSSR-a ne predstavlja kraj komunističkog pokreta. Mišljenja su da pojam ima vlastitu aktualnost, ali on mora dobiti nove sadržaje, ne ponavljanje formula ili izraza prošlosti: on mora postati otvoren za dubinsko aktualiziranje i rekonstruiranje.\nKomunistički je pokret sigurno doživio, padom SSSR-a najveću krizu u vlastitoj historiji; taj je proces političke i idejne borbe, podjele i ponovnog konstituiranja pogodio generalno sve partije i odvijao se u svim komunističkim partijama, a u nekim slučajevima on još uvijek nije dovršen.\nNo može se kazati da pokušaj, započet 1989, od snaga koje su u svakom slučaju neprijatelji socijalističke perspektive i pristalice «konačnog» uništenja komunističkih i revolucionarnih snaga u svijetu, još nije prošao. I da su, uprkos vrlo dramatičnim i regresivnim situacijama u nekim zemljama (među kojima je i Italija) na internacionalnom planu vidljivi elementi da je napad izdržan ili da se stanje počinje obrtati: u Latinskoj Americi, u Africi, u Evropi i najviše, u Aziji.\nKomunistički pokret: prevaziđen pojam?\n235. Stotinjak partija u svijetu\nU usko organizacionom smislu danas u svijetu postoji stotinjak komunističkih partija – velikih i malih – koji se eksplicitno nazivaju takvima, i koji imaju oko sto miliona članova, koji se bore, od čega 78 miliona predstavljaju komunisti Kine (a tome treba dodati još sto miliona omladinskih i srodnih komunističkih organizacija na međunarodnom planu).\nOd tih partija neke, najvažnije među njima, znače i utječu mnogo – na vlast, na vladu ili na opoziciju – kao i na stvarnost zemalja u kojima postoje, a koje čine više od polovine stanovništva planete (Kina, Indija, Rusija, Brazil, Južna Afrika) i postepeno postaju ključne zemlje, zemlje bez premca, za međunarodne ravnoteže u XXI stoljeću.\nNema dakle nikakvog «objektivnog» motiva zbog kojeg bi trebalo napustiti pojam komunističke partije ili ga razvodniti nekim općenitijim i lišenim svih razlika pojmom «ljevice». Taj pojam, «komunistički», upravo suprotno, treba redefinirati, ispuniti ga političkim i tehničkim sadržajima, strategijom, organizacijom sposobnom za konfrontacije – iznad svakog provincijalizma i tvrdoglavnog inzistiranja na nacionalnoj dimenziji – koja mora dobiti internacionalnu dimenziju. Pa i mjesta, sjedišta partija i njezini instrumenti treba da budu takvi kakvi su potrebni komunistima različitih zemalja, kako bi se mogli sastajati, razmjenjivati ideje i iskustva, dogovarati zajedničke akcije, a da sve to ne dođe u suprotnost i ne spriječi potrebu organiziranja jedinstvene akcije svih antiimperijalističkih i antikapitalističkih snaga (komunističkih ili nekomunističkih) i još većeg jedinstva na demokratskoj ljevici, prema posebnostima svake zemlje.\n236. Opovrgnuta teza o nepovratnom nestanku Iskustvo ovih zadnjih decenija, koje nas dijele od pada Berlinskog zida opovrgava tezu da je kraj SSSR-a i socijalističkog bloka zemalja u Evropi značio kraj komunističkog pokreta i nepovratno propadanje komunističkih partija u zemljama gdje su one stvarno bile, i još uvijek jesu, ukorijenjene, a nisu samo svjedočile svoje postojanje. Talijanski i španjolski (djelimično i francuski) slučaj danas predstavljaju dramatične anomalije, nikako pravilo.\n237. Stvaranje GUE\nU Evropskoj Uniji zajednička inicijativa i inspiracija vodećih komunističkih partija bila je od fundamentalnog značenja u procesu koji je doveo do stvaranja Gue– Ngl odnosno Konfederalne grupe Ujedinjene Ljevice u Evropskom Parlamentu.\nPočetkom se može smatrati susret u Lisabonu 1991, kojeg je inicirala Portugalska KP, u čemu su uzeli učešća, kako je rečeno, KP Francuske, KP Španije i Ciparski Akel, KP Grčke (KKE) i Rifondazione comunista kao posmatrač. Tome su slijedili analogni susreti u drugim zemljama, a u njima je uzela učešća i Njemačka PDS.\nNa tim susretima postavljaju se baze jedinstvenog približavanja i rekonstrukcije u odnosu i na mjesto u Evropskom Parlamentu.\nOdoljevanje napadima protivnika ovog jedinstvenog odnosa među političkim formacijama te ponovo uspostavljena klima suradnje između tih snaga, čak i u najtežim zemljama i u kojima je do formacije kakva je Gue (Grupa Ujedinjene ljevice i Zelena sjevermoevropska ljevica) bilo vrlo mučno doći, pokazalo se kao pozitivno za uspjeh operacije.\n238. Zašto su prekinuti susreti među evropskim komunističkim partijama\nS formiranjem GUE ušli su u krizu i prekinuli se neformalni susreti među najvećim komunističkim partijama Evropske Unije. Razlog je strateški: neke od tih partija (KKE, KP Portugala, Akel) smatraju da formacija GUE ne rješava sama po sebi rekonstrukciju komunističkog pokreta u Evropi i smatraju da se ti susreti moraju nastaviti i još proširiti; druge snage, nasuprot tome, mišljenja su (preskočivši dvosmislenosti, razlike i dvostruku igru unutar njih samih) da je strateški cilj stvaranja koimunističke partije XXI stoljeća historijski prevaziđen i iskorištavaju nastanak Grupe evropske ljevice (GUE) da prekinu zahtjev za susretima komunističkih partija. To je pokušaj, jednak svakom drugom, koji ima za cilj uništavanje ili razvodnjavanje u praksi pitanja komunističke autonomije i njene međunarodne dimenzije i projekcije.\n239. Prvi godišnji susreti na svjetskoj skali\nCilj te inicijative bio je započet od KP Grčke godine 1998 u namjeri da se u Ateni organizira susret «Komunističkih i radničkih partija» posvećen njihovoj ulozi u sadašnjioj historijskoj fazi. U početku je u tome uzelo učešća jedno pedesetak partija (među kojima i sve najveće komunističke partije svijeta). Ti će se susreti zatim ponavljati svake godine, svaki put organizirani s drugom tematikom: političke i sindakalne teme, ili će biti usmjereni na ekonomsku analizu, na teoretsku debatu, na razmjenu mišljenja o inicijativama i o raznim iskustvima. Općenito uzevši, na njih je dolazilo osamdesetak partija (gotovo uvijek sve najveće partije) sa sudjelovanjem, zadnjih godina, Kineske komunističke partije (isprva kao posmatrača, a zatim u punoj ulozi).\nIstina je da su u početku ti susreti imali formalni karakter, ponekiput repetitivan u odnosu na stare boljke komunističkog pokreta. Ali s vremenom su dobili fluidniji karakter, življi i više povezan sa zahtjevom ne samo da se diskutira, već da se komunisti pronađu i da se međusobno prepoznaju u zajedničkoj problematici (što je u početku bilo vrlo bitno: u tim godinama postojala je opasnost da sve bude razoreno), i da nađu prikladne puteve i oblike za ponovo koordinirano lansiranje komunista i njihove aktivnosti na svjetskoj sceni i u radničkoj borbi.\nTaj problem je još daleko od toga da bude riješen i svaki bi trijumfalizam bio jako neumjesan. Ali izvan sumnje je da su neki važni koraci naprijed već učinjeni.\nNa primjer prvi put je vođena koordinirana internacionalna akcija, koja je dovela do konkretnih rezultata. Tako je naprimjer otklonjena prijetnja da se omladinska organizacija KSM (Omladinska komunistička organizacija Češke republike) stavi van zakona, što je zasad spriječeno zbog međunarodne kampanje, a koja je i u Italiji bila dobro usmjerena i dobro vođena. Zahvaljujući udruženom dejstvu nekih komunističkih partija (kubanske, grčke, portugalske, indijske, vijetnamske i južnoafričke) došlo je do obnavljanja nekih međunarodnih organa, kao što je na primjer Svjetska federacija Demokratske Omladine, koja danas ima nekoliko desetaka miliona članova u cijelom svijetu i koja je dokazala vlastitu vitalnost na dva svjetska festivala 2005 u Venezueli i 2010 u Južnoj Africi.\nNešta se od toga ne bi moglo dogoditi da neke partije nisu, odmah po padu SSSR-a, postavile problem procesa međunarodne reorganizacije radničkog pokreta. A to nije nikada zamijenilo niti je predstavljalo smetnju za šire procese ujedinjavanja u borbi protiv neo-liberizma kao i protiv rata, kako je to pokazala i povjest GUE (Grupe ujedinjene ljevice).\n240. Pokrenuta je nova dinamika\nUvijek je postojala želja, od samog početka ovih susreta, da i druge partije budu inicijatori internacionalnih mitinga, kao onog održanog u Ateni 1998 godine. I to stoga kako bi se otvorio kružni proces i kako bi se u tom cilju stvorila radna i koordinaciona grupa, kako bi se izbjeglo da ti susreti poprime euro-centristički karakter ili čak grčko-centristički. To je u prvom redu zahtijevala sama KKE. To se konačno dogodilo posljednjih godina: sastavljena je permanentna radna grupa sa zadatkom da priprema međunarodne susrete komunističkih i radničkih partija i da radi na napredovanju tog pokreta i te inicijative.\nGrupa je osnovana na bazi pristanka svih i danas je sačinjava desetak partija: KP Kube, KP Brazila, KP Španije, KP Češke i Moravske, KP Ruske federacije, KP Indije i Indijska marksistička partija (u rotaciji), KP Libana i KP Južne Afrike.\nOsmi međunarodni susret bio je u Lisabonu, u mjesecu novembru 2006, a domaćin je bio KP Portugala. Deveti je susret bio u Minsku, u novembru 2007 (za proslavu 90 rođendana oktobarske revolucije), deseti u Saŏ Paolu u Brazilu, u novembru 2009 godine, u organizaciji KP Brazila. Jedanaesti susret bio je u Indiji (KP Indije – Marksistička indijska KP). Tom je susretu prethodilo (krajme septembra 2009) izvanredno zasjedanje o Bliskom Istoku, kako bi se podržala borba palestinskog naroda i progresivnih i antiimperijalističkih snaga iz tog regiona, održano u Siriji, u Damasku, na inicijativu komunista iz Sirije. 12-ti je susret održan u Južnoj Africi, u decembru mjesecu 2010 godine.\nTako je pokrenuta nova kružna dinamika.\n241. Zašto je nastala Partija Evropske Ljevice\nU globalnom kontekstu ovih pokušaja reorganizacije revolucionarnog i komunističkog pokreta, koji bi bio na visini izazova što se javljaju u XXI stoljeću treba vrednovati i interpretirati izbor čitavog niza snaga da stvore partiju Evropske ljevice (Sinistra europea – SE). Taj pokušaj i način kako je on guran od samog početka postavio se kao faktor podjele u međunarodnom komunističkoim pokretu u Evropi i ne samo u njoj.\nSvakako da je ideja – u duhu GUE (Grupe Evropske Ljevice) – koja je pretočena u zahtjev da se stvori koordinacija svih komunističkih i alternativnih snaga evropskog kontinenta – bila više nego prihvatljiva. Ali konkretni projekt, koji je oživotvoren i ostvaren, kao i načini njegovog nastanka, njegov politički profil i njegov identitet, nisu ujedinili, nego podijelili snage; nije došlo do kontinentalnog pan-evropskog profila (od Portugala do Urala), već se obraćalo isključivo snagama unutar Evropske Unije. I to stoga jer su u definiciju identiteta nove političke formacije kao i u njen statut, odnosno u dokumente Evropske Ljevice, proizvoljno unesene takve formulacije ideološkog karaktera (koje se odnose na historiju komunističkog pokreta) kao i na program (u odnosu na sud o Evropskoj Uniji) koje izazivaju razdor, iako se znalo da će u tom obliku one biti neprihvatljive za značajne komunističke partije u Evropi, kako na njenom istoku kao i na njenom zapadu.\nTakav pristup, selektivan i politički i ideološki, proizvod je obrnutog procesa od onog, ujedinjujućeg i rekonstrutivnog, koji se događao u Evropi, i obilježavao Evropsku Uniju nakon velike krize 1998 te nakon propasti socijalističkih zemalja u Evropi, što je sve dovelo do formacije GUE – Grupe Evropske Ljevice u Evropskom Parlamentu. Trebala bi navesti na razmišljanje i sama činjenica da od 45 evropskih poslanika, koji danas čine GUE svega njih 15 potpuno prihvaća Evropsku ljevicu (SE), od kojih njih 8 potječu iz njemačke Die Linke, a 6 su posmatrači. Neki pokušaji KP Češke i Moravske (koja je u Evropskpoj Ljevici prisutna kao posmatrač) osujećeni su već u samom nastanku od strane otvoreno antikomunističkih komponenti Evropske Ljevice, dok umjereniji dijelovi Die Linke (zajednički intonirani kao i talijanska SEL – Sinistra e Ecoloigia – Ljevica i Ekologija) otvoreno gledaju, na doduše postepeni, ali neprikriven proces, u etapama, ujedinjenja sa socijaldemokratskim snagama Evrope i na ulazak u Socijalističku Internacionalu.\nKomunisti u Evropi\n242. Ne stoji teza o neumoljivom kraju komunističkih partija u Evropi\nRezultati izbora u Evropi u junu 2009 – i nakon četiri mjeseca – ponovo izbori u Njemačkoj, Portugalu i u Grčkoj, bili su vrlo važan test da se vrednuje stanje komunističkog pokreta u UE, koji se malo po malo isticao tokom prošlog decenija (i to ne samo na izbornom planu) i koji danas evidentno pokazuje da ga se više ne može ukloniti.\nUpravo je to razorilo tezu prema kojoj je – u evropskom kontekstu – svaka komunistička, revolucionarna snaga, koja odbacuje svaku socijaldemokratsku sugestiju i poticaj na adaptiranje, neumoljivo osuđena na propadanje i na neizbježnu marginalizaciju. Pokazalo se kao istinito upravo suprotno.\nJasno pod uvjetom da ideološko-politički profil bilo koje od tih komunističkih partija bude popraćen sposobnošću da se ukorijeni u društvu, u prvom redu u svijetu rada i među omladinom.\nTo pokazuju rezultati –makar se radi o vrlo velikim razlikama – kako grčke KKE kao i KP Portugala, koje su upravo posljednjih godina na izbornom planu dosegle najveće rezultate u cijeloj svojoj historiji, koji variraju u broju glasova između 7 i 10% (u političkim izborima u vlastitoj zemlji i za Evropski parlament), a prisutna je i tendencija daljeg rasta (11-12%) na administrativnim izborima.\nKke – grčka komunistička partija- danas je dostigla svoj historijski maksimum čak i u odnosu na vlastitu «herojsku» fazu, do koje je došlo nakon pada pukovničkog režima (kad je dobila 9% na političkim izborima); i to usprkos toga što je 1991 u toj partiji došlo do cijepanja , izazvanog od post-komunističkog krila partije, koje je nastavilo razvijati iskustvo unutar formacije Synaspismos, a Synaspismos bit ć jedna od partija –osnivača Evropske Ljevice. KKE tradicionalno dobija najbolje izborne rezultate u metropolama, sa vrhovima od 10-15% u gradskim radničkim četvrtvrtima. Dok Synaspismos postiže najbolje rezultate među srednjim slojevima i u nekim sektorima studentske omladine.\nAnalogno se može rezonirati u odnosu na političko-historijski trenutak i na društveno predstavljanje u vezi sa KP Portugala ( i naročito u odnosu na Bloque de Esquerda) , ali treba dodati da portugalski komunisti zadržavaju jaku hegemoniju u CGTP-u, klasnom portugalskom sindikatu, koji je nadaleko većinski u svijetu rada.\nSve je to vrlo značajno, jer je današnja situacija za komuniste i za snage evropske antikapitalističke ljevice sigurno daleko nepovoljnija nego što je to bilo u sedamdesetim pa i u osamdesetim godinama. Danas se cijeli kontekst Evropske Unije pomaknuo udesno.\nTo još više ističe vrijednost postignutih rezultata, kako organizacionih tako i izbornih, komunističkih i revolucionarnih snaga, koje ne samo da se drže nego i napreduju.\nKriza socijaldemokracije otvara prostore na ljevici, i to ne samo za komuniste, već i za nekomunističke snage antikapitalističke ljevice; a sve to još više okreće ulijevo političku osovinu tih zemalja. 243. Generički pojam «alternativne ljevice»\nBilo bi nedovoljno rigorozno i čak pomalo oportunistično i po karakteru izbjegavajuće, analizirati izborne rezultate u Evropi trpajući u istu vreću (vreću «alternativne ljevice) rezultate komunističkih partija, revolucionarnih i antiimperijalističkih, koje su već godinama na udaru bjesomučne ideološke i političke medijske kampanje, što je protiv njih vodi i socijaldemokracija – i računati te razultate zajedno s rezultatima formacija radikalne nekomunističke ljevice, koja je u nekim zemljama pomognuta odozgo u političkim kampanjama (kao na primjer u Grčkoj i u Portugalu, gdje se te snage nalaze u kompeticiji sa komunističkim snagama).\nTe su komapanje u navedenim slučajevima podržavane od izvjesnih vladajućih sektora, i njihov je cilj spriječiti da nezadovoljstvo velikih razmjera u društvu i među radnicima, omladinom i širokim narodnim slojevima zbog neo-liberalnih politika vlada i lijevog i desenog centra donese kao poplava glasove komunistima, jer više vole da ti glasovi pripadnu onim dijelovima ljevice, koje je «lakše pripitomiti», dijelovima koji su podložni socijaldemokratskom utjecaju i čija je ukorijenjenost u klasnom sukobu daleko manja.\nKomunisti moraju izbjegavati sektaške stavove i predrasude prema ljevici, ali to ne znači zapostavljanje jasne svijesti da proces rekonstitucije i jačanja komunističkih i revolucionarnih partija u ovom dijelu svijeta, sa njihovom anti-kapitalističkom, antiimperijalističkom i klasnom pozicijim, ne plaća i da neće plaćati i u budućnosti cijenu zbog neizbježne objektivne kompeticije sa političkim i kulturnim formacijama takve prirode, koja manje smetaju kapitalizmu. Bit će zadatak inteligencije i taktike komunista, osim njihove strateške čvrstine, naći – od slučaja do slučaja – ispravnu ravnotežu između neophodnog jedinstva i kompeticije među snagama ljevice.\nU zaključku Ovdje nismo sakrili ni teškoće koje su pred nama niti vrijeme, koje će biti neophodno za stvarno jačanje komunističkog pokreta u Italiji.\nNe može se u jedan dan rekonstruirati politička organizacija, koja bi istvovremeno htjela biti čvrsta koliko i masovna, imati jasan identitet i biti ukorijenjena na radnim mjestima i na terenu, u stanju da se posluži najvećim znanstvenim dometima, a da pritom ne postane žrtvom tehnokratskih iluzija i da ne uzgubi vlastito klasno gledište, da bude sposobna za efikasnu političku intervenciju, sa dubokim društvenim značenjem, a da nikad ne popusti iluziji o političkoj autonomiji.\nSve je to nemoguće učiniti od danas do sutra. Naročito ukoliko se mora djelovati u političkom i kulturnom kontestkstu, koji je već gotovo tridesetak godina zatrovan i lišen kulturne, političke, historijske pa i jezične baštine radničkog pokreta i kojeg podnosi nikad dosad po intenzitetu zabilježen napad na svako kolektivno djelovanje.\nSvega toga smo duboko svjesni.\nMi nismo prodavači snova ni šarenih laža sa znakom novine.\nNe vjerujemo u mit novog početka, koji smatramo da je već viđen u suvremenom bijegu iz historije.\nNe gajimo tu vrstiu iluzija, ni tu vrstu varanja i samozavaravanja. I to ne samo zato šte te stvari nisu donijele sreće talijanskoj ljevici uzetoj u cjelini, nego nisu donijele sreće ni njenoj komunističkoj komponenti.\nMi ne gajimo te iluzije, jer je naš projekt različit. On je manje upadljiv, ali daleko ambiciozniji.\nRadi se o stvaranju dosljedne kulture i prakse i o efikasnoj kritici postojećeg stanja stvari.\nRadi se vraćanju ženama i muškarcima ljevice perspektive koja će biti u stanju da ih izvuče iz tijesne ćelije uskog pragmatizma bez ideala kao i od bijega u Utopiju, koji je isto toliko komotan koliko i frustrajući.\nRadi se o tome da se u stvarnosti kreira i izgradi most između efektivnog delanja u svakodnevnom kontekstu i ideala preobražaja društva, kojeg nam je ostavila velika i slavna tradicija.\nMi treba da izaberemo da li ćemo nastaviti s tom tradicijom na jedini mogući način, to jest oživljavajući je kreativno i podižući je na visini koju zahtijeva vrijeme koje živimo, ili ćemo pustiti da se ona definitivno osuši, odnoseći se prema njoj – bez obzira na formalne izraze poštovannja – kao prema starom gvožđu, kao prema neupotrebljivoj alatki, koju treba ostaviti historičarima proteklog vremena.\nU ovom poslu rekonstrukcije, teškom koliko i potrebnom, ne krećemo od nule.\nPolazište nam je poznavanje kapitalističkog društva, koje je elaborirao Marx i koje je bilo razvijano u dvadesetom stoljeću od marksističke i lenjinističke tradicije.\nPolazimo od iskustva radničkog i komunističkog pokreta, talijanskog kao i međunarodnog: to je izvanredna baština dostignuća i događaja, koja predstavlja – sa svim svojim greškama i nazadovanjem – jednu od najuzbudljivijih stranica na polju ljudske emancipacije.\nPolazimo od aktualnih potreba milijardi ljudskih bića koji podnose ekonomski sistem čija naizgled zavaravajuća racionalnost i neizbježnost sakriva suštinski duboku neracionalnost i neefikasnost, ogromne koliko i neizbježne nepravde, a danas i rizik da nanese nepopravljive štete okolini.\nPolazimo od uvjerenja da je jedino društvena kontrola proizvodnje u stanju zaustaviti tu neracionalnost i učiniti kraj neopravdama, koje neminovno karakteriziraju kapitalistički način proizvodnje.\nZa nas riječ «komunizam» znači taj proces oslobađanja: osvajanje budućnosti u kojoj će čovječanstvo doista postati gospodarem vlastitog života.\nRadi se o budućnosti, koja danas nije samo moguća, već i neophodna. PodeliTwitterFacebookE-mailSviđa ti se?Sviđa mi se Učitavanje...\n← Rekonstrukcija Komunističke partije Italije: Autonomija komunista i jedinstvo ljevice (I)\nAteizam u neoliberalnom diskursu →\nStrategija obuzdavanja koju provodi Erdogan da bi se suprotstavio tradicionalnoj vojnoj dominaciji u političkom... fb.me/593JVbB1sNabavite novi broj Novog Plamena\t6 hours ago\nBez razlike koliko Makedoniji treba prava demokratizacija sa stavljanjem kriminalaca u biznis odelima iza... fb.me/TtiFwMtcNabavite novi broj Novog Plamena\t22 hours ago\nAko ste zabrinuti za živote drugih ljudi, na jedan ili drugi način morate da imate odnose sa kapitalističkim... fb.me/85ucnALZdNabavite novi broj Novog Plamena\t3 days ago\nJ’ai publié une nouvelle photo sur Facebook fb.me/10p7VNqYMNabavite novi broj Novog Plamena\t4 days ago\nKljučni izazov, dakle, predstavlja misliti obrazovanje van okvira reprodukcije ekonomskog, finansijskog,... fb.me/5alSQ8VHTNabavite novi broj Novog Plamena\t4 days ago\nKljučni izazov, dakle, predstavlja misliti obrazovanje van okvira reprodukcije ekonomskog, finansijskog,... fb.me/1AIgJJ31INabavite novi broj Novog Plamena\t4 days ago\nValja se sjetiti kako je na taj dan prije 73 godine doslovno ispražnjem rimski geto i to na sramotan način, pošto... fb.me/8iZfiPtknNabavite novi broj Novog Plamena\t5 days ago\nBeograd je oslobođen na današnji dan 1944. godine. fb.me/5OhJmrs9uNabavite novi broj Novog Plamena\t5 days ago\nPogled sa palate Albanija, oslobodioci Beograda 1944. fb.me/8ljXANmi5Nabavite novi broj Novog Plamena\t5 days ago\nNalazimo se na prekretnici. Ljudi koji razumeju haos, iracionalnost, nejednakost, eksploataciju tako očigledno... fb.me/1tDxbkdcGNabavite novi broj Novog Plamena\t6 days ago\nŽestoka kampanja u internacionalnim okvirima za jednu demokratsku Europsku uniju — čak iako... fb.me/463vfytnJNabavite novi broj Novog Plamena\t2 weeks ago\nŽestoka kampanja u internacionalnim okvirima za jednu demokratsku Europsku uniju — čak iako... fb.me/1D8rPlo4vNabavite novi broj Novog Plamena\t2 weeks ago


eKapija | Samid Sinanović, direktor firme Shad Invest - Imamo listu čekanja za kancelarije u Sarajevo City Centru Izdanje Srbija Serbia Edition Serbisch Ausgabe Izdanje BiH Izdanje BiH Registracija\nIzvor: eKapija | Utorak, 21.02.2017.| 13:28 Tweet\nSamid Sinanović, direktor firme Shad Invest - Imamo listu čekanja za kancelarije u Sarajevo City Centru Samid Sinanović Poslovni toranj koji je dio Sarajevo City Centra, uskoro će otvoriti vrata modernih kancelarijskih prostorija i konferencijskih dvorana sa najsavremenijom tehnologijom. Firma Shad Invest, koja je dio grupacije Al Shiddi, radila je unutrašnje uređenje modernog tornja u samom centru Sarajeva. Direktor ove firme Samid Sinanović kaže u intervjuu za eKapiju da će zakupci poslovnih prostora imati na raspolaganju puni servis, po principu 24/7, koji uključuje visok nivo sigurnosti, komfora i funkcionalnosti. Dodaje da su interes za iznajmljivanje kancelarija već iskazale brojne međunarodne organizacija, ambasade, kao i kompanije koje imaju određenu standardizaciju internih pravila.- Sa zadovoljstvom možemo reći da je već formirana lista čekanja. Naš tim za rukovođenje procesom iznajmljivanja prostora prednost daje klijentima koji su svoj interes iskazali čak i prije nego su se stekli uslovi za primopredaju prostora – ističe Sinanović.Sinanović kaže da je u realizaciji kompletnog kompleksa prednost data domaćim firmama.eKapija: Koliko je trajalo uređenje poslovnog tornja? Šta će on novo ponuditi na tržištu nekretnina?- Uređenje poslovnog tornja SCC-a se odvija u skladu sa planiranom dinamikom realizacije projekta. Opremanje zajedničkih prostorija poslovnog tornja je u završnoj fazi, dok se opremanje interijera pojedinih prostora prilagođava potrebama i željama krajnjih korisnika, s jedne, te zahtjevima Sarajevo City Centra kao cjeline, s druge strane.Sama činjenica da je poslovni toranj jedna od funkcionalnih cjelina Sarajevo City Centra, osim šoping centra, kojeg posjećuje oko 30.000 gostiju dnevno i koji je u funkciji gotovo pune tri godine, zatim podzemne garaže sa oko 1.100 parking mjesta, te hotela visoke kategorije, koji će biti naša naredna akvizicija, predstavlja iskorak u ponudi našeg glavnog grada. Osim toga, naši zakupci i partneri će imati na raspolaganju puni servis, po principu 24/7, koji uključuje visok nivo sigurnosti, komfora i funkcionalnosti. Takođe, kompanije će biti pozicionirane na lokaciji u strogom centru Sarajeva, sa pogledom ka Baščaršiji, Humu i Trebeviću, u neposrednoj blizini svih servisa i usluga, kako komercijalnog, tako i javnog karaktera. Upravo je to ono što bi svaka kompanija mogla samo poželjeti, a što poslovni toranj Sarajevo City Centra ima u svojoj ponudi.eKapija: Šta sve karakteriše poslovni toranj i kakve mogućnosti pruža?- Osim ovoga što sam već naveo, te činjenice da se radi o savremenom kompleksu, izgrađenom na najpoželjnijoj lokaciji u Sarajevu, bitno je naglasiti da naši klijenti imaju mogućnost definisanja konačnog izgleda prostora u kojem će biti smještene njihove kancelarije, što obuhvata raspored prostorija, materijalizaciju, nivo opremljenosti, i sve ostale elemente bitne za njihov vizuelni identitet i funkcionalnost. Podrazmijeva se i izuzetno visok nivo funkcionalnosti zajedničkih prostora, u koje spadaju lobi, recepcija, liftovi i predliftovske prostore, stubišta, te sanitarne i servisne prostorije.eKapija: O kojim kapacitetima je riječ? Kome su namijenjene ove prostorije?- Radi se o funkcionalnoj cjelini Sarajevo City Centra čija ukupna površina iznosi oko 7.000 m2, od čega je oko 4.500 m2, raspoređenih na trinaest spratova, od petog do sedamnaestog sprata, namijenjeno za smještaj kancelarijskih prostora naših klijenata. Nije teško primijetiti da se površina za iznajmljivanje prostire kroz relativno veliki broj etaža, čime je omogućena trostrana orijentacija kancelarijskih spratova.Prostori su namijenjeni prvenstveno za smještaj kancelarijskih prostora kompanija koje drže do svoga ugleda, koje žele biti dostupne svojim klijentima, te nastoje omogućiti optimalne uslove za rad svojim uposlenicima. Dosadašnji kontakti sa potencijalnim zakupcima nam govore da možemo očekivati smještaj renomiranih međunarodnih i domaćih kompanija, kao i organizacija.eKapija: Da li su se prilikom uređenja koristili neki specifični materijali? Da li se vodilo računa o standardima energetske efikasnosti?- Specifičnosti vezane za realizaciju projekta Sarajevo City Centra počinju već analizom lokacije, kapaciteta kompleksa, njegovog savremenog, izuzetno atraktivnog izgleda, zatim u materijalizaciji, kako eksterijera tako i interijera, pri čemu su korišteni savremeni materijali i tehnike građenja, a kulminira izuzetnom funkcionalnošću kompleksa kao cjeline, ali i njegovih zasebnih funkcionalnih zona, što je u konačnici ipak najvažniji aspekt. Al Shiddi Group također s ponosom ističe najviši nivo u segmentu upravljanja nekretninama - Facility Managemet, u kojem smo se tokom proteklih godina dokazali i usavršili na primjerima Grand Hotela Bristol, šoping mola Sarajevo City Centra, a što će biti dodatno unaprijeđeno puštanjem u rad poslovne kule SCC-a. Ako imamo u vidu ranije navedene činjenice vezane za izbor materijala i tehnologiju gradnje, kao i one vezane za upravljanje nekretninama i njihovo servisiranje kroz fazu eksploatacije, jasno nam je da visok nivo energetske efikasnosti jednostavno ne može izostati.eKapija: U uređenju tornja učestvovale su isključivo domaće firme. O kojim firmama je riječ i zašto je prednost data njima?- U realizaciji kompletnog kompleksa Sarajevo City Centra, što je bio slučaj i tokom naših ranijih, a bit će, ako Bog da, i pri našim budućim investicijama, Grupacija Al Shiddi je iskazala poseban senzibilitet kada je u pitanju angažman domaćih kompanija, odnosno njihovih usluga i proizvoda. Počevši od faze planiranja investicije i izrade projektne dokumentacije, preko konsultantskih usluga iz različitih polja djelovanja, zatim tokom realizacije projekta i izgradnje kompleksa, pa do upravljanja njegovom eksploatacijom, angažovane su bosanskohercegovačke kompanije, proizvodi i usluge, u svim poljima u kojima domaći proizvod uopće postoji. S obzirom na to da se radi o jako velikom broju kompanija, navest ćemo imena samo nekih, kao što su sarajevske firme: Grupa Arh, koja je zaslužna za dizajn i projektovanje kompletnog kompleksa, zatim MDC, koja je obnašala ulogu projekat menadžera, Zarka je radila stručni nadzor nad realizacijom projekta, Ans Drive je bila generalni izvođač radova, te kompanija Shad Invest, koja funkcioniše unutar Grupacije Al Shiddi, a koja je angažovana na dizajnu interijera poslovnog tornja. U konačnici, sa sigurnošću se može konstatovati da je Sarajevo City Center bosanskohercegovački proizvod, čijim kvalitetom se mogu ponositi svi učesnici u njegovoj realizaciji. eKapija: Dobra lokacija ovog poslovnog kompleksa zbog blizine samog jezgra grada trebalo bi da privuče poslovne subjekte. Da li već imate zainteresovane klijente i koje? - Sa zadovoljstvom možemo reći da je već formirana lista čekanja. Naš tim za rukovođenje procesom iznajmljivanja prostora prednost daje klijentima koji su svoj interes iskazali čak i prije nego su se stekli uslovi za primopredaju prostora. Statistički gledano, najveći interes je pokazan od strane međunarodnih organizacija, ambasada, te općenito kompanija koje imaju određenu standardizaciju internih pravila, ili pak teže tome, a što nas ne iznenađuje, s obzirom na to da se ovakvi standardi u velikoj mjeri poklapaju s našom ponudom.eKapija: Kada je zvanično otvaranje poslovnog toranja? - Proces pregovaranja sa klijentima, uz usaglašavanje detalja o predmetu zakupa, njegovom vizuelnom identitetu, nivou opremljenosti, kao i o ostalim pojedinostima, je otvoren početkom ovog mjeseca. Zvanično otvaranje poslovnog tornja Sarajevo City Centra nije ni planirano, s obzirom na to da njegovu esenciju predstavljaju naši klijenti, odnosno zakupci, čiji datumi useljenja u objekt ovise od jako mnogo faktora, na koje ne možemo, niti pokušavamo utjecati.S.Š.\nSHAD INVEST d.o.o. Sarajevo AL Shiddi Group of Trading Riyadh AL-SHIDDI INTERNATIONAL d.o.o. Sarajevo GRUPA.ARH d.o.o. Sarajevo MDC d.o.o. Sarajevo ZARKA Sarajevo ANS DRIVE d.o.o. Sarajevo GRAND HOTEL BRISTOL d.o.o. Sarajevo Tagovi:\nAl Shiddi Shad Invest Arh Sarajevo MDC Sarajevo Zarka Sarajevo Ans Drive Sarajevo Sarajevo City Center Sarajevo City Centar SCC Sarajevo Siti Centar Samid Sinanović Samid Sinanović intervju poslovni toranj Sarajevo poslovni toranj Sarajevo City Center Office Tower Sarajevo kancelarijski prostor Sarajevo poslovni prostori Sarajevo Facility Managemet Sarajevo Grand Hotel Bristol upravljanje nekretninama Sarajevo Unos komentara je omogućen samo ulogovanim korisnicima.\nNajnovije Najčitanije RAMLJAK: Ne krijemo, imamo problem sa dobavljačima u BiH 23.06.2017. Kompanija m:tel gradi optičku mrežu širom RS 23.06.2017. KPMG: Upitan nastavak poslovanja Energoinvesta 23.06.2017. ZOI '84 prodaje trosjednu žičaru na Bjelašnici, cijena 300.000 KM 23.06.2017. Odlazak jednog programera BiH košta čak 4 mil KM 23.06.2017. RAMLJAK: Ne krijemo, imamo problem sa dobavljačima u BiH 23.06.2017. ArcelorMittal Prijedor koristio transferne cijene - Budžet RS oštećen za desetine miliona maraka 23.06.2017. Može li se ojačati saradnja sa italijanskim građevinskim kompanijama - Dvodnevna konferencija 6. i 7. jula u Banjaluci 23.06.2017. O nama Klijenti Marketing Kontakt Android aplikacija | Registracija © 2005 - 2017, eKapija. Sva prava zadržana. Uslovi korišćenja i autorska prava


Hidroizolacija – zaštita od kapilarne vlage – 7 metoda – HIO Technology\nHidroizolacija – zaštita od kapilarne vlage – 7 metoda\nHidroizolacija – Metode zaštite od kapilarne vlage koje se danas primenjuju su:\nUgradnja maltera i penetrata\nOblaganje zidova raznim materijalima\nElektro-osmoza, elektro-magnetni uređaji,ultrazvuk\nVentilacioni kanali, ventilacione fasade,ventilacione prizme\nMetode kapilarnog presecanja zidova\n1. Hidroizolacija – MALTERI I PENETRATI\n1.1. VODONEPROPUSNI MALTERI blokiraju isparavanje, zidne površine više nisu paropropusne, “ne mogu da dišu”, povećava se osmotski pritisak, kapilarna vlaga se penje do nove visine na kojoj se zaustavlja, da bi na tom mestu ponovo uspostavila novu vodno-vazdušnu ravnotežu. Zona evaporacije se kapilarno širi i pomera na gore,zauzima znatno veću površinu što za posledicu ima povećano deponovanje soli i razaranje materijala “cveta šalitra”.\n1.2. PENETRATI potpuno sprečavaju evaporaciju, potpuno je poremećen vodno-vazdušni režim vlažnih zidova, sve isto kao pod 1.1.\n1.3. SANIRNI PARODIFUZNI MALTERI prave se od smese agregata (perlit), veziva (gašeni kreč+polimer) i aditiva – “penušavca”. Prilikom spravljanja oslobađaju se gasovi koji u smesi stvaraju milione mikro i makro pora.Nakon očvršćavanja malter postaje porozan i šupljikav (kvalitetniji malteri imaju više pora) što omogućava da molekuli vodene pare mogu nesmetano difuzijom da evaporiraju u atmosferu dok se kristali soli formiraju u porama bez razaranja njene čvrste opne.Kako je kapacitet mikropora ograničen,kada dođe do zasićenja opne pucaju i i tada počinje razaranje materijala, dolazi do odvajanja od zidne površine. U zavisnosti od kvaliteta maltera od sjajnog izgleda fasade do ponovne kapilarne devastacije proći će od dve do 5 godina.\n2. Hidroizolacija – OBLAGANJE ZIDOVA\n“Maskiranje” vlažnih zidova: drvenim, gipsanim, keramičkim ili kamenim pločama, drvenom ili plastičnom lamperijom (isto kao pod 1.1 i 1.2.)\n3. Hidroizolacija – INJEKTIRANJE ZIDOVA HEMIJSKIM RASTVORIMA – SOLUCIJAMA\nSa obe strane zida na svakih 10-20 cm buše se rupe prečnika 22-25 cm pod uglom od 30-40 % kroz koje se gravitaciono ili pod pritiskom injektira solucija za koju se očekuje da se razlije u zidu i da posle kristalizacije stvori vodonepropusnu barijeru. U praksi je nemoguće utvrditi da li je zaista došlo do potpunog zasićenja pora, uvek postoji velika verovatnoća da će u tretiranom zidu ostati nezasićene pore koje će se pre ili kasnije međusobno spojiti i formirati novu kapilaru.\n4. Hidroizolacija – ELEKTRO-OSMOZA, ELEKTRO-MAGNETNI UREĐAJI, ULTRAZVUK\n4.1. ELEKTRO-OSMOZA Još davne 1802. profesor Reuss, sa univerziteta u Sankt Petersburgu je u vlažne zidove ugrađivao elektrode: u zidove anode (+), a u okolno tlo – katode (-). Priključivanjem elektroda na jednosmernu struju veoma malog napona menja se polaritet u vodenom rastvoru (elektrolitu): zidovi postaju anode, a zemljište katoda. Jednosmerna struja na svom putu kroz vodeni rastvor i kapilare razlaže molekule vode H2O, pri čemu će OH (hidroksilna grupa) biti privučena na katodu, a H (molekul vodonika) će evaporirati u atmosferu. Kao rezultat eloktrolitičkog razlaganja molekula vode u porama građevinskog materijala – je sušenje zidova.\nMetoda elektroosmotskog sušenja zidova je kao ideja blistava, ali u praksi nepostojana i skupa.\n4.2 ISUŠIVANJE VLAŽNIH ZIDOVA POMOĆU ELEKTROMAGNETNIH UREĐAJA\nTvorac elektromagnetnog uređaja objašnjava kako uređaj radi:\n“Uređaj je postavljen na odredjeno mesto u zgradi i šalje vlagu nazad u kapilarni sistem zidova odakle je i došla. Sušenje se postiže određenim oscilacijama koje postoje u prirodi. Aquapol uređaj sastoji se od prijemnika i od odašiljača. Prijemnik prima prirodno geoenergetsko polje. Ova usisana energija tla je specijalno transformisana i šalje se nazad u sferu delovanja uređaja. Dodatno ovom procesu svemirska energija ulazi od gore i pojačava uređaj povećavajući snagu u sferi aktivnosti”\nVidi: aquapol.gb i temerinski.com.\nMesto bilo kakvog komentara: u našoj bogatoj kolekciji eksponata raznih materijala i metoda koje su neimari koristili kroz vekove da bi sprečili kapilarno provlažavanje imamo zavidan broj korpi iz objekata koje smo trajno zaštitili primenom HIO- tehnologije®.\n4.3. ULTRAZVUK “isušivanje” vlažnih zidova pomoću mikrotalasa ili ultrazvuka (“sonic boom”)\n5. Hidroizolacija – VENTILACIONI KANALI, VENTILACIONE FASADE I VENTILACIONE PRIZME\n5.1. Naknadno ugrađeni ventilacioni kanali pospešuju provetravanje jezgra zida,\n5.2. Ventilacione fasade, (ventilacione zavese) pospešuju provetravanje samo spoljnih površina zidova,\n5.3. Naknadno ugrađene ventilacione sonde – “Knappen prizme” ili “Knappen sifoni” bi trebale da višestruko uvećaju evaporaciju i sušenje celokupnog zida, da istovremeno suše spoljne fasadne površine i unutrašnju strukturu zidova.\nSvaka od gore pomenutih metoda kada se ugradi u zonu evaporacije postaje istog trenutka dodatna „vakuum pumpa“. Stari i vlažni zidovi većinom nemaju nikakvu horizontalnu hidroizolaciju tako da se dodatnim provetravanjem (ventilacijom) višestruko multiplikuje novo upijanje i penjanje vlage Na površinama sa kojih se odvija evaporacija ubrzava se deponovanje i formiranje mikrokristala soli – „cveta šalitra“. Kao posledicu imamo povećano razaranje zidnih površina.\nU slučajevima kada je nivo poda u objektu viši od nivoa terena deo fasade ispod HIO-master šine® (sokla) umesto da se obloži sanirnim malterom može da se izvede kao ventilaciona fasada, da se pokrije pločama od veštačkog ili prirodnog kamena, mermera.\n6. Hidroizolacija – DRENAŽA – postavljanje drenaže oko objekta.\nMetoda u praksi dokazana kao izvanredna, ali ako se primenjuje kao isključiva, onda je to – nedovoljno. Ovom metodom se efikasno snižavaju samo nivoi podzemnih voda ali uzrok kapilarne vlage u zidovima, kapilarni most, i dalje ostaje .\n7. Hidroizolacija – METODE PRESECANJA ZIDOVA-NAKNADNA UGRADNJA HORIZONTALNE HIDROIZOLACIJE\nJedini način da se stari objekat trajno zaštiti od kapilarne vlage je da se zidovi potpuno preseku i da se ugradi nova horizontalna vodonepropusna barijera. Svim metodama koje primenjuju presecanje zidova zajedničko je da efikasno prekidaju vertikalni transfer vlage što je ogromna prednost u odnosu na privremene metode koje posle određenog vremena treba ponoviti. Medjutim, svaka od ovih metoda, zbog samog načina ugradnje i karakteristika izolacionog materijala, ima ograničene mogućnosti primene i može da izazove sleganje zidova i kao posledicu pojavu pukotina.\n7.1. HW METODA (sistem koji su izumeli inovatori Haböck & Weinzierl)\nČelične valovite ploče (maksimalna dužina 100cm) se kroz pravolinijske malterske spojnice utiskuju u zidove velikom dinamičkom silom zbog čega postoji potencijalna opasnost od sleganja i pojave pukotina i naprslina. Ne postoji nikakva adhezija izmedju gornje i donje površine reza i same ploče, ploče se ugrađuju na suvo, bez ikakvog vezivnog materijala. Ovde se postavlja više pitanja:\nŠta se dešava kada nema pravolinijskih malterskih spojnica, kada su zidovi zidani kamenom, ili mešanim materijalima ili cementnim malterom?\nŠta se dešava kada dođe do seizmičkih poremećaja?\nOsim problema ugradnje, važno je napomenuti da nijedan metal ugrađen u tako hemijski agresivnu sredinu kao što je to vlažan zid nije otporan na elektrokoroziju. Idite na link Haböck & Weinzierl.\n7.2. MAŠINSKO PRESECANJE ZIDOVA\nRodonačelnik mašinskog presecanja zidova bio je Prof. dr Giovanni Massari još pedesetih godina prošlog veka, čiju ideju je početkom osamdesetih preuzela italijanska firma COMER i na osnovu nje razvila sopstvenu metodu presecanja zidova rezanjem kroz fugu, elektro-hidrauličkim testerama sa mačevima i reznim lancima sa widia-pločicama. Kao izolacija u rez se ugrađuju krute fiberglas ploče ili bitumenska izolacija (poslednjih godina to su plastične talpe debljine 7 mm) a da ne bi došlo do sleganja objekta i pojave pukotina u rez se obavezno ubacuju plastični podmetači (kajle). Ova metoda je idealna za prizemne zgrade sa tanjim zidovima ali ne i za višespratnice ili masivne objekte kao što su tvrđave, crkve ili palate gde je debljina zidova dva, tri i više metara.\nPotencijalno velika opasnost od sleganja je posledica različite visine reza u zidu koja direktno zavisi od vrste reznog alata, materijala od koga je objekat zidan i stepena devastacije zida. Ako se u rez čija visina varira od 8 mm -14 mm uvlače izolacione trake koje imaju konstantnu, nepromenljivu debljinu od 2 mm-7 mm savršeno je jasno da postoji zazor od minimum 5 mm-9 mm što neminovno dovodi do sleganja zida, pojave pukotina i ugrožavanja stabilnosti objekta. Podmetači (kajle) mogu efikasno da spreče sleganje zidova ali na objektima sa debljinom zida do 40 cm, kod masivnijih jezgro zida ostaje nepokriveno i postoji realna opasnost od sleganja.\nHIO-tehnologija® je jedina rešila problem sleganja, visina svake lamele se precizno brusi na izmerenu visinu reza u svakoj kampadi. Jedino tako vertikalna krilca HIO-master šine® mogu da preuzmu na sebe ogromno vertikalno opterećenje od gornjih delova objekta. Nema zazora, nema kajli, nema ni teorijske opasnosti od sleganja!\nTagged hidroizolacijahidroizolacija starih objekatakapilarna vlaga\n+381 21 4725 424; +381 21 4725 425\n+381 63 1188 480; +381 63 509 425;\n+381 69/11 88 123\n©2022 HPS HIO-Protection System d.o.o. | Sva prava zadržana.


Krivokapić: Pesah podsjeća na neprolazne vrijednosti\nčestitao najstariji jevrejski praznik\n"Želim da svi pripadnici jevrejske zajednice prepoznaju Crnu Goru kao prostor i sistem u kom mogu u punoj mjeri da njeguju vrijednosti svojih predaka i uzrastaju u vrlinama i idealima svojih učitelja“, naveo je premijer\n4542 pregleda\t0 komentar(a)\nPredsjednik Vlade Zdravko Krivokapić čestitao je najstariji jevrejski praznik Pesah predsjednici Jevrejske zajednice Crne Gore Nini Ofner Bokan, vrhovnom rabinu Lucianu Moše Preleviću i svim pripadnicima Jevrejske zajednice.\n„U ime Vlade Crne Gore i svoje lično Vama i svim članovima Jevrejske zajednice u Crnoj Gori čestitam početak najstarijeg jevrejskog praznika Pesaha. Ovaj veliki praznik podsjeća Jevrejski narod širom svijeta na oslobođenje od egipatskog ropstva, proslavljanjem neprolaznih vrijednosti slobode, pravde i ljubavi prema svojoj rodnoj zemlji", naveo je premijer.\nKazao je kako želi da svi pripadnici jevrejske zajednice prepoznaju Crnu Goru kao prostor i sistem u kom mogu u punoj mjeri da njeguju vrijednosti svojih predaka i uzrastaju u vrlinama i idealima svojih učitelja.\nSvim predstavnicima Jevrejske zajednice u Crnoj Gori čestitam početak najstarijeg jevrejskog praznika Pesaha. pic.twitter.com/HlxuoKX77k\n— Zdravko Krivokapić (@profKrivokapic) March 26, 2021\nJevrejska zajednica u Crnoj GoriPesahVlada Crne GoreZdravko Krivokapić\n04.12. 17:11 h\t44637\n04.12. 16:23 h\t37172\n04.12. 16:28 h\t36119\n04.12. 07:15 h\t32815


OBILJEŽENA GODIŠNJICA MASKRA: OD AGRESORSKE GRANATE UBIJENO OSAM GRAĐANA, A 10 RANJENO | Hayat.ba\nOBILJEŽENA GODIŠNJICA MASKRA: OD AGRESORSKE GRANATE UBIJENO OSAM GRAĐANA, A 10 RANJENO\nDelegacije Kantona i Grada Sarajeva, općina Centar i Stari Grad, predstavnici udruženja te porodice ubijenih i sugrađani odali su počast građanima ubijenim 14. decembra 1993. godine ispred Osnovne škole "Safvet-beg Bašagić" u Sarajevu.\nTog kobnog dana od rasprskavajućeg djelovanja minobacačke granate ispaljene s agresorskih položaja na Vracama, smrtno je stradalo osam građana Sarajeva, a 10 ih je teže i lakše ranjeno.\nNa 26. godišnjicu ovog zločina, okupljeni su stradalima odali počast učenjem Fatihe, minutom šutnje i polaganjem cvijeća.


Korona promenila pravila dodele Oskara | Original\nAkademija obično zahteva da ostvarenja budu prikazana u bioskopima Los Anđelesa najmanje sedam dana da bi bila potencijalni kandidati za Oskara.\nMeđutim, bioskopske sale u Kaliforniji su zatvorene od polovine marta i za sada tamošnje vlasti ne pominju datum njihovog ponovnog otvaranja.\nPročitajte i: Svetski filmski festival počinje 29. maja na YouTube-u\nTagovi: covid-19 dodela oskara korona virus koronavirus pravila\nBudi odgovoranNa dnu okeana blizu Italije pronađen ogroman talog plastičnog otpada\nBudi zdrav10 minuta refleksije: priča o tugovanju


Fasade, Neviđane :: eMajstor.hr\nTražim dobrog fasadera: Sakupili i provjerili smo fasadere, koje rade u kraju Neviđane i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani fasaderi će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tUgodan fasader Neviđane, koji može izvesti:\tnove fasade, renovacija fasade, odstranjivanje završnog sloja postojeće fasade, nadstrešnica sa knauf podkonstrukcijom, izvedba sokla, izolacija dimnjaka, završni žbuka fasade, 20 cm fasade, fasada EPS, precizna obnova fasade, izvođači za fasaderstvo, ili drugo sigurno če se nači i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA FASADERI NEVIĐANE


Dan Komande za razvoj Beogradske brigade\n01.11.2021 | Kultura i tradicija\nProslava Dana Komande za razvoj Beogradske brigade\n01.11.2019 | Kultura i tradicija\n31.10.2019 | Kultura i tradicija Načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović uputio je čestitke povodom Dana roda oklopnih jedinica, veterinarske i meteorološke i navigacijske službe i Komande za razvoj Beogradske brigade.\nProslavljen Dan Komande za razvoj Beogradske brigade\n01.11.2018 | Kultura i tradicija U kasarni „Major Milan Tepić“ u Jakovu danas je priređena vojna svečanost povodom Dana Komande za razvoj Beogradske brigade.\n31.10.2018 | Aktivnosti NGŠ Načelnik Generalštaba Vojske Srbije general-potpukovnik Milan Mojsilović uputio je čestitke povodom Dana veterinarske službe, navigacijske i meteorološke službe i Dana Komande za razvoj Beogradske brigade.\nVežba podržana računarskim simulacijama „Rogozna 2017“\n30.11.2017 | Obuka U Centru za obuku putem simulacija u Beogradu, u toku je vežba podržana računarskim simulacijama „Rogozna 2017“ koju izvode Komande za razvoj Beogradske brigade, Žandarmerija i Crveni krst.\n31.10.2017 | Aktivnosti NGŠ Povodom predstojećih vojnih praznika načelnik Generalštaba Vojske Srbije uputio je čestitku pripadnicima Komande za razvoj Beogradske brigade, veterinarske i meteorološke i navigacijske službe.\nZavršetak dobrovoljnog služenja vojnog roka generacije „mart 2017“\n31.08.2017 | Aktuelnosti Svečani ispraćaji vojnika, koji su dobrovoljno odslužili vojni rok u generaciji „mart 2017. godine“, upriličeni su danas u komandama i jedinicama Vojske Srbije.\n04.06.2017 | Obuka U Centru za obuku veze i informatike u Gornjem Milanovcu u toku je petnaestodnevna obuka rezervnog sastava Mešovitog bataljona veze i specijalnosti teleprinterista-šifrer iz brigada Teritorijalnih snaga\nObuka rezervnog sastava na poligonu „Peskovi“\n28.05.2017 | Obuka Na samostalnom automatizovanom strelištu „Peskovi“ u blizini Požarevca u toku je obuka lica iz rezervnog sastava jedne pešadijske čete iz sastava Beogradske brigade.


Nabavka medicinske opreme je STROGO POVERLJIVA? - Bizlife.rs\nOtkrivena CENA ruske vakcine: Biće skuplja od espresa\nDanas: FSS ponovo “DREŠI KESU” za Zvezdu i Partizan\nŠef tima italijanskih lekara HVALI SRBIJU: Odličan rad, bolnice opremljene\nSrbija planira OBAVEZNO TESTIRANJE za strance, ali koje?\nZABRINJAVAJUĆ položaj mladih: Dve trećine živi s roditeljima i ne zarađuju\nKao iz SF filma: Prvi PROVIDNI televizor (VIDEO)\n09:47 Beograd, 23.05.2020.\nRepublički fond za zdravstveno osiguranje Srbije (RFZO) odbio je da dostavi Radiju Slobodna Evropa informacije o medicinskoj opremi koja je nabavljena tokom vanrednog stanja zbog epidemije koronavirusa, uz obrazloženje da su one “strogo poverljive”, navodi RSE.\n“Podaci o medicinskim sredstvima koja su u Srbiji nabavljena za vreme vanrednog stanja, kao i dokumentacija o tome, označeni su oznakom stepena tajnosti ’strogo poverljivo’ shodno zaključku Vlade Srbije od 15. marta 2020. godine”, navodi se u odgovoru RFZO.\nZaključak na koji se poziva RFZO nije dostupan javnosti, tako da se ne zna njegova sadržina.\nOdgovor RFZO usledio je nakon zahteva za pristup informacijama od javnog značaja, koji je upućen početkom aprila, a traženi su podaci o opremi i lekovima koji su nabavljeni na osnovu uredbe Vlade Srbije o posebnim tehničkim zahtevima, standardima i primeni medicinskih sredstava za vreme vanrednog stanja.\nTom Uredbom omogućena je nabavka, upotreba i primena medicinskih sredstava i lekova koji nisu proizvedeni po propisanim standardima Srbije. Vlada je Uredbu usvojila 24. marta, devet dana nakon proglašenja vanrednog stanja, a potpis na nju stavio je i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nUz naziv i opis medicinskih sredstava i lekova, RSE je tražio dostavljanje i informacije o tome ko su proizvođači i distributeri i koja količina je nabavljena.\nRFZO je odgovorio da lekovi nisu nabavljani po pomenutoj uredbi od 24. marta.\n“Lekovi nisu nabavljani, odnosno obezbeđivani na osnovu primene Uredbe o posebnim tehničkim zahtevima, standardima i primeni medicinskih sredstava za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19”, obavestio je RFZO.\nIz Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje navode i da nisu mogli da na pitanje Radija Slobodna Evropa odgovore u propisanom zakonskom roku iz objektivnih razloga – “promene u organizaciji i načinu rada i velikog angažovanja RFZO na poslovima suzbijanja pandemije”.\nSlobodna Evropa je u aprilu i od Vlade Srbije tražila da dostavi podatak koliko je novca iz budžeta utrošeno za nabavku medicinske opreme i lekova i da obrazloži razloge za donošenje Uredbe, kojom se pored zaobilaženja propisanih standarda za medicinsku opremu i lekove, ne sprovodi ni uobičajena procedura za javne nabavke.\nIzvor: N1, RSE\nvlada oprema vanredno stanje tajna rse koronavirus respirator strogo


„ZELENI TALAS“ NAJSTARIJA AUTO ŠKOLA U ZRENJANINU | SportInfo\nHome / Kultura i život oko nas / „ZELENI TALAS“ NAJSTARIJA AUTO ŠKOLA U ZRENJANINU\n„ZELENI TALAS“ NAJSTARIJA AUTO ŠKOLA U ZRENJANINU\nNovember 15, 2016\tKultura i život oko nas Ostavite komentar\nAuto škola „ZELENI TALAS“ najstarija je profesionalana auto škola u gradu na Begeju i po mnogim svojim osobenostima, jedinstvena u Zrenjaninu.\nOsim klasične teorijske i praktične obuke za vozače, „ZELENI TALAS“ podrazumeva i obuku za AM kategoriju, obuku za A, B. A1 i A2 kategoriju, kao i dodatne časove vožnje i rad sa licenciranim instruktorima vožnje.\nU „Zelenom Talas-u“ ponosno ističu: „Sve do danas, kroz našu školu prošlo je hiljade i hiljade kandidata ,koji su uspešno naučili da upravljaju motornim vozilima i danas su sigurni vozači. Tokom godina, ulagali smo svakodnevno veliki napor u poboljšanje rada, kako bi bili sigurni da su sve usluge na najvišem nivou i da su kandidati zadovoljni.\nOpseg rada obuhvata teorijsku i praktičnu nastavu za osposobljavanje upravljanja motornih vozila, odnosno kako bi naši polaznici dobili dozvolu za AM, A1, A2 ili B kategoriju. Osim obuke početnika, pružamo i dodatne časove vožnje za sve osobe koje poseduju dozvolu, ali iz nekog razloga nisu najsigurniji u svoju sposobnost vožnje.\nOno po čemu smo sigurno jedinstveni je mogućnost da završite teorijsku obuku za manje od 20 radnih dana i celokupnu obuku za manje od dva meseca!!!\nUkoliko potraje duže, prvi ispit je besplatan!!!!\nInače, u našoj auto školi, obezben je računar za svakog kandidata, uz kvalitet koji traje više od 20 godina i praktičnu obuku na potpuno novim automobilima, prolaznost na ispitima je preko 80 posto…\nVažno je naglasiti i činjenicu da svi instruktori koji rade u auto školi „ZELENI TALAS“ su licencirani instruktori vožnje, sa dugogodišnjim iskustvom u radu. Smatramo da je veoma važno pristupiti ovakvom poslu sa puno strpljenja, pažnje, koncentracije i stručnosti, stoga na te aspekte rada najviše obraćamo pažnju u radu sa svim polaznicima, budućim vozačima.\nCilj su nam zadovoljni klijenti, koji su kad sednu za volan potpuno sigurni u svoju sposobnost vožnje i koji svoju bezbednost kao i ostalih učesnika u saobraćaju drže na vrhunskom nivou. Ako i Vi želite da dobijete profesionalnu uslugu prilikom obučavanja za vožnju, pozovite nas“ poručuju iz auto škole „ZELENI TALAS“…\nKontakt telefoni:auto škola „ZELENI TALAS“\n023/568-904 i 063/700-01-59\nzeleni talas\t2016-11-15\nRADNIČKI JAČI OD VETRA SA DUNAVA


Prva Max :: Emisija :: Najboljih 150 minuta\n14. 07. 2016. 14:21 >> 10:44\nSubotom u 19:15 - Svojevrsni spoj aktuelnih vesti, zanimljivosti iz sveta poznatih, životnih tema o zdravlju, ishrani, lepoti, roditeljstvu, kulturi, čini okosnicu novog popodnevnog magazina.\nBest of 150 minuta\nSvake subote, pratite najzanimljivije događaje koji su obeležili prethodnu nedelju. Aktuelne vesti sažete su u 150 minuta tako da ćete uvek biti informisani i u toku sa dešavanjima.\nStižu nam najzanimljivije priče iz svih gradova i sela Srbije iz kojih će ekipa emisije dočarati i prikazati skrivenu lepotu ovih mesta. Videćemo koje su najaktuelnije zabavne, sportske i kulturne manifestacije u ovom periodu, šta se dešava na planinama, a repoteri će izveštavati i sa obale Crne Gore donoseći nam dašak morskih valova i provoda na ovom primorju.\nNjaboljih 150 minuta doneće nam i nove segmente, a četiri dame – Aneta Ivanović, Nevena Madžarević, Jovana Vukojević i Slađana Slavković vodiće nas svake subote kroz različite teme i u studio Prve dovesti najzanimljive sagovornike. Tako će svake subote u novoj rubrici koju će voditi Slađana Slavković, različita mišljenja ukrstiti oni koji se najčešće citiraju u medijima. Boris Trivan, Anđelka Prpić, Dača Ikodinović, Jelica Greganović, Dule Nedeljkovic, Ivan Tomić...imena su koja obećavaju dobrih pola sata u emisiji „150 minuta“.\nU svakom izdanju otvara se tema dana, ilustrovana prilozima, o kojoj govore i gosti.\nZanimljive priče iz različitih krajeva Srbije donosi specijalni reporter.\nVIP gosti u studiju, teme koje nas zaokupljuju, zabavni izazovi i muzički segment takođe su deo emisije namenjene svima koji žele da se informišu, zabave, relaksiraju i nasmeju.\nUrednice: Nevena Madžarević i Jovana Vukojević


Đukanović: Zapad nas nije pritiskao da priznamo Kosovo - informativa.ba\nVijesti Regija Đukanović: Zapad nas nije pritiskao da priznamo Kosovo\nLider Demokratske partije socijalista (DPS) Milo Đukanović ocijenio je u četvrtak za beogradske "Novosti" kako je Srbija izgubila rat za Kosovo pogrešnom politikom u prošlosti i nepromišljenim sukobom s NATO savezom 1999. godine.\nPo njegovim riječima, Crna Gora nije priznala neovisnost Kosova pod pritiskom Zapada nego zbog uvjerenja da treba da pogleda istini u oči i tako doprinese stabilnosti regije.\n"Današnja Srbija ne odlučuje o Kosovu. Ona je samo primila fakturu za poraz koji je pretrpjela ranije", ustvrdio je Đukanović, ocijenivši kako je realnost po pitanju Kosova nepromjenjiva.\n"Svi koji danas obećavaju da su u međuvremenu ojačali toliko da su u stanju da tu, za Srbiju nepovoljnu realnost promijene, samo troše vrijeme građanima Srbije", kazao je Đukanović.\nDodao je kako Crna Gora ne bi bila veći prijatelj Srbije ako bi, protivno svom viđenju, ohrabrivala tu iluziju.\nLider DPS-a kazao je kako vjeruje u pobjedu na predsjedničkim izborima koji se održavaju 15. travnja u Crnoj Gori.\n- Već dvadeset godina, točnije od predsjedničkih izbora 1997. održanih u uvjetima najteže krize u državnoj politici Crne Gore, kontinuirano, bez izuzetka, pobjeđuje politika koju personificiram i koja jasno projektira i ostvaruje europski put razvoja. Ne vidim da na konkurentskoj strani, konačno i zbog opasnih zabluda i gotovanskih očekivanja, postoji potencijal za promjenu te prakse – naglasio je Đukanović.


Osiguranje - Moja Firma\nDo kraja godine ukida se overa zdravstvenih kartica\nOsiguranje 13. aprila 2017.\nZakon o opštem upravnom postupku („Sl. glasnik RS“, br. 18/2016) počeće da se primenjuje od 1. juna 2017. a iz Ministarstva državne uprave najavljuju da će jedna od posledica primene biti dobijanje dokumenta građana na „jedan klik“. Planirano je umrežavanje…\nRepublički fond za zdravstveno osiguranje i Narodna banka Srbije potpisale su 13.oktobra 2015. aneks Ugovora o donaciji kojim se NBS obavezuje da svim novorođenim bebama i deci koja prvi put vade zdravstvenu ispravu pokloni personalizovane zdravstvene kartice. Ova donacija je…


Alkoholizam mladih ostavlja posljedice po cijelo društvo - eTrafika\nAlkoholizam mladih ostavlja posljedice po cijelo društvo\n28/05/2019 8 min za čitanje\nPored duvana, alkohol je među prvim sredstvima ovisnosti sa kojima se mladi susreću. Jedna trećina mladih i adolescenata pije alkohol, pri čemu je najviše onih koji to rade na mjesečnom nivou, pokazalo je istraživanje koje je u BiH realizovalo Udruženje za prevenciju ovisnosti „Narko-ne“\nTakvim zabrinjavajućim rezultatima najviše doprinose niske cijene alkohola, laka dostupnost i nekontrolisana promocija. Ono što takođe „pali alarm“ jeste činjenica da su roditelji ti koji djeci na porodičnim okupljanjima i slavljima dozvoljavaju da piju alkohol.\nCentar za edukaciju mladih (CEM) iz Travnika godinama radi na podizanju svijesti javnosti o problemu alkohola i maloljetnika.\n„Naše društvo nažalost još uvijek nije svjesno njegove ozbiljnosti, zbog duboko ukorijenjenih društvenih normi koje se prenose generacijama, a u kojima je alkohol sastavni dio nečega, da li zabave, žalosti, odrastanja, iskazivanja bunta i slično. Alkohol je na neki način dio naslijeđa, koje nas od najranije dobi uči da moramo konzumirati alkoholna pića da bismo se uklopili u društvo, shvatili koje su naše rodne uloge (kao muškarca ili žene), ‘pobjegli’ od svakodnevnih problema i slično. Alkohol, kao materija, sam po sebi je štetan i nema to svojstvo da nam omogući nešto od navedenog, nego mu je društvo dodijelilo te uloge i iz tog razloga nije u potpunosti sposobno sagledati njegovu stvarnu sliku“, govori portparol CEM-a Rismir Krajišnik.\nDa je riječ o ozbiljnom društvenom problemu, saglasni su i u Ombudsmanu za djecu RS.\n„Ovo je, zaista, ozbiljan društveni problem, a da bi se obezbijedila zaštita, aktivnosti se moraju istovremeno odvijati u dva pravca. Prvi je edukacija djece o štetnim posljedicama uzimanja alkohola, duvana i opojnih sredstava. Ova edukacija mora početi u najranijem uzrastu, još od predškolskog uzrasta i mora biti dio obrazovnog sistema. Drugi je pravovremeno i adekvatno reagovanje prema svima koji u okviru svojih nadležnosti i ovlaštenja ne preduzimaju mjere da zaštite djecu, kao i reagovanje prema onima koji suprotno interesu djeteta ne poštuju postojeće zakonske propise“, objasnili su iz Ombudsmana za djecu RS za eTrafiku.\nIako je zakonom zabranjena prodaja alkoholnih pića maloljetnicima, praksa pokazuje da mladi bez obzira što nemaju 18 godina, mogu lako da ga kupe. Za kupovinu alkohola redovno se izdaju računi, a trgovci često ne traže dokument koji bi potvrdio da je riječ o punoljetnoj osobi.\n„Uredba o zabrani prodaje i upotrebe alkoholnih pića na javnim mjestima licima mlađim od 18 godina zabranjuje pravnim i fizičkim licima, ugostiteljskim i trgovinskim radnjama da prodaju i poklanjaju alkohol i alkoholna pića licima mlađim od 18 godina, a maloljetnim licima da konzumiraju alkohol, te obavezu vaspitnoobrazovnih ustanova da posvete dužnu pažnju prevenciji kroz informacije dostupne učenicima i edukativne programe. Međutim, i u ovoj oblasti izostaje adekvatan nadzor, te je pitanje da li se i zašto Uredba ne primjenjuje“, rekli su iz institucije Ombudsmana za djecu.\nOni su uputili preporuke svim subjektima zaštite, da svako u okviru svojih nadležnosti preduzme neophodne mjere da bi se obezbijedila zaštita zdravlja djece.\nAkcija „Tajni kupac“, koja je sprovedena prošle godine u Travniku, pokazala je da maloljetnici lako mogu da dođu do alkohola. Trgovci sa kojima smo razgovarali su priznali da su prodavali alkohol mladima, iako su svjesni da je to pogrešno.\n„Znam da zakon to ne odobrava. Više od 20 godina radim kao trgovac. Ne kupi li kod mene u marketu, kupiće kod nekoga drugog. Ako mu roditelji nisu zabranili, ne mogu ni ja“, priznala je prodavačica koja je željela da ostane anonimna.\nDruga naša sagovornica, koja je takođe željela da joj ne objavljujemo ime, rekla je da je alkohol prodavala maloljetnicima čije roditelje poznaje.\n„Obično sam alkohol prodavala djeci čije roditelje poznajem. Znam da to zakonom nije dozvoljeno, ali sam to ipak radila“, naglasila je ona.\nPosljedice po zdravlje, porodicu i društvo\nStručnjaci objašnjavaju da je dječiji mozak znatno osjetljiviji na oštećenja koja nastaju. Posljedice su oštećenje nervnih stanica, što uzrokuje otežano učenje i zaboravnost, smetnje pamćenja i smanjene sposobnosti logičkog razmišljanja, pojava depresije, agresivnost i druge psihičke smetnje.\n„U društvu u kojem je kulturološki prihvatljivo da se konzumira alkohol i gdje se to čak smatra pozitivnim (a dodatno je podržano kroz popularnu kulturu), treba raditi na tome da se mijenjaju navike i stavovi cijelog društva, kako bi svojim primjerom mogli novim generacijama ukazati na štetnost i alternative. Ukazivati na povratak ‘pravim vrijednostima’ u društvu gdje su takve vrijednosti subjektivno definisane nije konkretan savjet nikome i treba razvijati programe koji će jasno i nedvosmisleno ukazati na zdravstvene i socijalne posljedice takve neodgovornosti“, ističe viša asistentkinja sa Fakulteta političkih nauka u Banjaluci Bojana Vukojević.\nNajveća odgovornost je na roditeljima, kojima se preporučuje da učestvuju u aktivnostima sa djecom, znaju gdje su, sa kim i šta rade, da razgovaraju prijateljski, ukažu im na posljedice koje alkohol ostavlja na mlade osobe.\n„Djeca i mladi tokom svog sazrijevanja traže uzore, role modele na koje će se ugledati, dok ne pronađu vlastiti identitet. Moramo im ponuditi pozitivne uzore, počevši od samih roditelja koji, ako žele da njihovo dijete ima zdrave navike, i sami moraju živjeti takav život. Danas imamo sliku da roditelji djeci zabranjuju konzumiranje alkohola, a da sami to rade, što onda djeci i mladima šalje pogrešnu sliku. Naravno, sve počinje povećavanjem svijesti. Kada društvo postane svjesno ozbiljnosti problema konzumiranja alkohola i doživi ga kao prijetnju zdravlju, raditi na prevenciji neće biti teško“, poručio je Krajišnik.\nIsto mišljenje imaju i u instituciji Ombudsmana za djecu RS. Oni takođe smatraju da je roditeljska figura ta koja treba da bude uzor mladima i da im ukazuje na loše strane ovisnosti.\n„Djeca od roditelja uče o vrijednostima i društva i pojedinca, kroz njihove stavove i ponašanje. Pozitivan primjer ponašanja roditelja u svakodnevnom životu i svakodnevnim situacijama je veoma bitan za odrastanje djeteta. Lični primjer o konzumiranju i alkohola i duvana, otvoren i prijateljski razgovor sa djecom o ovom problemu, kao i jasno postavljena i usaglašena pravila oba roditelja su osnova prevencije i osnovni preduslov za uspjeh mjera i aktivnosti svih ostalih subjekata zaštite djece“, istakla je ombudsman za djecu RS Dragica Radović.\nStarosna granica se pomijera\nBroj maloljetnika koji konzumiraju alkohol se povećava, a starosna granica se pomijera na mlađe. Upravo zbog toga je potrebna saradnja svih segmenata društva i razmjena informacija, znanja i iskustava.\n„Prevencija je ključ borbe sa problemom konzumiranja svake štetne materije, pa i alkohola. Prevencijom se treba baviti cijelo društvo, uključujući svakog njegovog pojedinca, uz, naravno, nadležne ustanove, institucije i organizacije. Svi trebamo shvatiti da je prevencija konzumiranja alkohola među djecom i mladima kolektivna odgovornost i da nam njihovo zdravlje treba biti nulti prioritet, ispred svih ostalih interesa. Kad se tako budemo ponašali, biće lako boriti se protiv ovog problema“, ističe Krajišnik.\nBojana Vukojević kaže da ima dovoljno informacija koje treba da olakšaju kako rješavanje postojećeg problema.\n„Istraživanja, podataka i preporuka ima dovoljno da bi se znalo šta da se preduzme – posljednja ozbiljna studija o maloljetničkom prestupništvu iz 2015/16 (ISRD-3) je upozorila da tri od 10 učenika završnih razreda osnovnih škola sami priznaju da konzumiraju alkohol i da u tome jednako participiraju i dječaci i djevojčice. Djeca koja izostaju iz škole češće su uključena u neprihvatljiva ponašanja kao što su krađe, vandalizam i zloupotreba alkohola. Oni počinju s konzumiranjem alkohola od 12. godine života i većinom su roditelji informisani o tome“, istakla je Vukojevićeva za eTrafiku.\nIstina da su mladi slabo edukovani o štetnosti alkoholnih pića, ali bi onda roditelji trebali biti ti koji će uzeti stvar u svoje ruke po tom pitanju.\nalkoholBojana VukojevićCentar za edukaciju mladihdjecaDragica RadovićdruštvokonzumiranjemladiOmbudsman za djecu RSposljediceprodajaRismir KrajišnikRoditeljiSnježana AničićZaštitimo najmlađe!


Bugarska: Otkriven najstariji prahistorijski grad u Evropi\nJedno od nalazišta u Bugarskoj, ilustrativna fotografija\nArheolozi u Bugarskoj saopćili su da su otkrili najstariji prahistorijski grad pronađen do danas u Evropi. Smatra se da je to utvrđeno naselje, u blizini današnjeg grada Provadia, bilo važan centar za proizvodnju soli.\nNjegovo otkriće u sjeverozapadnoj Bugarskoj moglo bi objasniti nalazak velike gomile zlata u blizini tog mjesta prije 40 godina.\nArheolozi vjeruju da je u gradu živjelo oko 350 stanovnika i da datira iz vremena između 4.700 i 4.200 godina prije Hrista.\nTo je bilo oko 1.500 godina prije nastanka drevne grčke civilizacije.\nMještani su prokuhavali vodu iz obližnjeg potoka i koristili su je za stvaranje blokova soli, kojima su kasnije trgovali i čuvali meso.\nSol je u ta vremena bila dragocijena roba, dok eksperti tvrde da bi to moglo pomoći u objašnjavanju velikih odbrambenih zidina koje okružuju grad.\nTokom iskopavanja na lokaciji, započetih 2005. godine, također su otkriveni ostaci dvije dvospratne kuće, niz lokacija koroštenih za obavljanje rituala, kao i dijelovi odbrambenih struktura.\nMala nekropola otkrivena je na istoj lokaciji u ovoj godini i još je istražuju arheolozi.\n"Ovo nije grad nalik na grčke gradove-države, stari Rim ili na srednjovjekovna naselja, jer arheolozi se slažu da je stvoren u petom mileniju prije Hrista", izjavio je Vasil Nikolov, istraživač iz bugarskog Nacionalnog instituta za arheologiju AFP-u.\nArheolog Krum Bačvarov iz instituta izjavio je da je posljednje otkriće "izuzetno zanimljivo".\n"Goleme zidine oko naselja, koje su veoma visoke i izgrađene od kamenih blokova, nešto su neviđeno na praistorijskim lokacijama u jugoistočnoj Evropi do sada", izjavio je on za AFP.\nSlični rudnici soli u blizini bosanskog grada Tuzle i Turde u Rumuniji pomogli su u dokazivanju postojanja brojnih civilizacija koje su također iskopavale bakar i zlato u karpatskim i balkanskim planinama tokom istog vremenskog perioda.


BIH Dok ste zaokupljeni Turskom ili Pokemonima bh. vlasti vam iz džepa izvlače 400 KM – Poslovni Saradnik\nBIH Dok ste zaokupljeni Turskom ili Pokemonima bh. vlasti vam iz džepa izvlače 400 KM\nPrevious Post Dobojlija proizvodio pivo iz hobija, sada traži nove radnike\nNext Post Koje su poslovne zone u fazi unapređenja u Federaciji BiH?


NAGRADNI KONKURS POŠTE SRBIJE: Bira se najlepše pismo Deda Mrazu! – Kruševac PRESS\nNAGRADNI KONKURS POŠTE SRBIJE: Bira se najlepše pismo Deda Mrazu!\nAutor J. Marković\t Poslednje ažuriranje 02.11.2020.\nNagradni literarni i likovni konkurs Pošte Srbije „Piši Deda Mrazu” počeo je 1. novembra i trajaće do 5. decembra 2020. godine.\nI ove godine Pošte Srbije pozivaju najmlađe – decu uzrasta do 10 godina iz cele Srbije, da učestvuju, da budu kreativna i da, otkrivajući lepote umetnosti i pisane reči, oslobode svoj talenat i prepuste se mašti, koju ovo praznično doba godine posebno inspiriše.\nUčešće može biti samostalno, ili grupno – slanjem grupnih radova preko predškolskih i školskih ustanova. Radove će ocenjivati stručni žiri, a Pošta Srbije će nagraditi po tri najbolja autora u obe konkurencije.\nRadove je potrebno slati na adresu: Poštanski pregradak 900, 11000 Beograd\n6, sa naznakom: Nagradni konkurs „Piši Deda Mrazu”, do 5. decembra.\nNa grupnim radovima, navodi se naziv, adresa i kontakt telefon ustanove, odeljenje ili vaspitna grupa, kao i broj dece koja su učestvovala u kreiranju.\nUz sve radove, obavezno je priložiti izjave roditelja o saglasnosti za korišćenje i obradu navedenih podataka o autorima, od strane Pošte Srbije, a za potrebe konkursa.\nNa prošlogodišnjem konkursu sa velikim uspehom učestvovalo je preko 11.000 mališana.\nUslovi nagradnog konkursa i obrasci izjava o saglasnosti, istaknuti su na sajtu\ndecaDeda mraznagradni konkursPošte Srbije


Novembar 2021. – Gimnazija Dobrinja\nMjesec: Novembar 2021\nDOPUNSKA NASTAVA IZ MATEMATIKE I FIZIKE\n30. Novembra 2021. 30. Novembra 2021. admin Aktivnosti,Informacije,Za profesore,Za roditelje,Za učenike\nTermine za održavanje dopunske nastave iz matematike i fizike za I i II razrede pogledajte u priloženom dokumentu.\nIzvrsnost na djelu!\n29. Novembra 2021. 29. Novembra 2021. admin Aktivnosti,ETOS inicijativa,Galerija,Informacije,Video,Za profesore,Za roditelje,Za učenike\nNaš učenik III2 razreda, Faris Karkelja je sa svojom plesnom partnericom Andreom Vujović učestvovao u emisiji Supertalent u Zagrebu. Zajedno su pokazali čari plesova salse i rumbe, te su za svoja umijeća i plesno znanje dobili pozitivne komentare članova žirija.Ponosni smo na njihov uspjeh!\n25. Novembra 2021. 25. Novembra 2021. admin Informacije,Za profesore,Za roditelje,Za učenike\nPoštovani /-e učenici /-e , roditelji , radnici /-e, Čestitam vam 25. 11. – Dan državnosti Bosne i Hercegovine. Direktor Enver Ahmetspahić , prof.\nOdluka o izmjeni Odluke o školskom kalendaru za školsku 2021/2022. godinu\n22. Novembra 2021. 22. Novembra 2021. admin Informacije,Za profesore,Za roditelje,Za učenike\nOdluku o izmjeni Odluke o školskom kalendaru za školsku 2021/2022. godinu pogledajte u priloženom dokumentu.\nPOPLAVE U SARAJEVU – UZROCI POSLJEDICE I PREVENCIJA\n16. Novembra 2021. 19. Novembra 2021. admin ETOS inicijativa,Galerija,Informacije,Za profesore,Za roditelje,Za učenike\nAktualnost u obrazovanju! Danas su učenici odjeljenja III-1 Arifaj Berina, Tanović Adnan, Dorić Omar i Bajramović Mak na nastavi geografije prezentirali svoj rad na temu “Poplave u Sarajevu – uzroci, posljedice i prevencija”. Uz obradu općih geografskih podataka kao što su meteorološke odlike prije poplava, reljefna konstrukcija Sarajeva, geološke odlike i petrografski sastav kotline te […]\n16. Novembra 2021. 16. Novembra 2021. admin Aktivnosti,ETOS inicijativa,Informacije,Video,Za profesore,Za roditelje,Za učenike\nDana, 16.11.2021. godine na času Građanskog obrazovanja/Demokratije i ljudskih prava, održana je radionica na temu: “Međunarodni dan tolerancije”. Cilj radionice je ukazati na značaj i važnost tolerancije i potaknuti učenike na uvažavanje tuđih mišljenja i poštivanje drugih ličnosti.\nUMJETNOST I MATEMATIKA\n10. Novembra 2021. 10. Novembra 2021. admin Aktivnosti,ETOS inicijativa,Informacije,Video,Za profesore,Za roditelje,Za učenike\nUčenici drugih razreda Gimnazije Dobrinja obilježili su 10. novembar – Svjetski dan nauke (UNESCO). Mr.sc. Amra Alikadić Fazlić im je umjesto časa upriličila predavanje posvećeno Svjetskom danu nauke, pod nazivom: UMJETNOST I MATEMATIKA, sa ciljem promocije nauke u mirovne svrhe i važnosti nauke u svakodnevnom životu. Spajanjem matematike sa svim naučnim disciplinama, sa umjetnošću i načinom življenja, naši učenici […]


Sudija objasnila zašto "Ubica s Tvitera" nije osuđen na 40 godina: Roditelji očajni | Hronika | Direktno\n14. 09. 2021. 16:29 16\nNeđeljko Đurović osuđen je danas u Višem sudu u Beogradu na 30 godina zatvora, a porodica i prijatelji žrtve studenta Miloša Mileusnića nezadovoljni su ovom odlukom suda. Prilikom objavljivanja presude, sudija je ukratko saopštio razloge donošenja navedene odluke, a protiv presude stranke i branioci mogu izjaviti žalbu Apelacionom sudu u Beogradu.\nKako je sud obrazložio, Đurović je dobio 30, a ne 40 godina zatvora zbog dve okolnosti: ranije nije osuđivan i nije poznavao Miloša Mileusnića, odnosno - napao ga je bez povoda, a nije išao s namerom da ga ubije.\n- Sud je doneo odluku da je optuženi Đurović kriv za delo teško ubistvo koje se dogodilo u stanju uračunljivosti, na podmukao način lišio života Miloša nožem dugačkim 19 centimetara. Naneo mu je tri ubodine, jednu probodinu, i jednu posekotinu. Znao je da ono što radi ne treba da radi, odnosno, da je kažnjivo. Sud je odbacio prigovor odbrane da on nije kriv za ovo delo, ali nesumnjivo je utvrđeno da je on počinilac. Pronađen je nož i biološki tragovi na njegovoj i na Mileusnićevoj garderobi i kamere su ga snimile. Miloševa jakna, na kojoj su pronađeni DNK tragovi, je uzeta još u Urgentnom centru. Oštećeni je nasumično i planski izvršio ovo krivično delo iz čiste obesti - rekla je sudija Nataša Albijanić.\nIzricanje presude počelo je u 11 časova, a pred sudom su se okupili otac ubijenog Miloša, Goran Mileusnić, kao i prijatelji žrtve koji su došli u majicama sa natpisom "Samo da si nasmejan, takvog te pamtim". Ispred Višeg suda raširili su i transparent "Pravda za Miloša".\n- S obzirom na to da je uvedena doživotna kazna, mogao je i Neđeljko Đurović da bude osuđen na 40 godina, ne znam šta da vam kažem da li sam razočaran presudom. Ne znam da li ćemo se žaliti na ovu presudu, samo se nadam da je apelacija neće dodatno spustiti. Hvala sudu jer su bili vrlo korektni i sudsko veće je uzelo u obzir sve okolnosti. Nijedna presuda neće vratiti mog sina - rekao je Goran za Telegraf.rs.\nSudija Presuda Palata pravde Miloš Mileusnić ubica s tvitera Neđeljko Đurović\nFudbalski sudija se oženio na treningu tima (VIDEO)


SEEbiz.eu / Iz Uprave Željezare Toščelik opet najavili otkaze i smanjenja plata\nŽeljezara Toščelik Željezara Nikšić Toščelik\nDatum objave: 26.09.2018. - 12:49:07\nNIKŠIĆ - Iz Sindikata nikšićke Željezare Tosčelik tvrde da „domaći menadžment" da bi opravdao „svoju nesposobnost ostvarivanja dobrih rezultata" radnicima ne dozvoljava da ispune normu, kao i da ih bez ikakvog razloga šalju na disciplinsku komisiju.\n„Ovo je zaista nečuveno šta nam rade. Uslovi su nikakvi, nemamo adekvatnu opremu, a sada su riješili i da nam smanje ionako male plate, s obzirom na posao koji radimo, i to tako što nam prekovremene sate pretvaraju u slobodne dane, što nemaju zakonsko pravo", istakli su iz Sindikata ove kompanije.\nU Tosčeliku je, kako su kazali, zaposleno oko 180 radnika koji imaju rješenje za stalno, kao i još njih stotinjak koji rade na određeno vrijeme.\n„Ništa nije urađeno što se tiče obećane modernizacije. Radimo sa zastarjelom i dotrajalom opremom, svi dajemo maksimom a vraćaju nam na taj način što nam svako malo prijete otkazima i disciplinskom komisijom. Inače, posljednjih mjeseci je uobičajena pojava da radnike šalju na disciplinsku komisiju", tvrde iz Sindikata Tosčelika.\n"Vijesti" su juče poslale pitanja upravi željezare u vezi ovih optužbi iz sindikalne organizacije, ali odgovore nijesu dobili.\nStartna plata radnicima zaposlenima u proizvodnji je 350 eura, a sa prekovremenim radom prime i stotinu eura više. U Tosčeliku se posao odvija u tri smjene. Novom sistematizacijom prije pet mjeseci 17 stalno zaposlenih radnika ostalo je bez posla.\nNikšićku Željezaru je iz stečaja u junu 2012. godine kupila turska korporacija Tosjali grupa, u okviru koje posluje Tosčelik za 15,1 milion eura. Novi vlasnik je, prilikom preuzimanja Željezare, kazao da će za tri godine uložiti 35 miliona eura, povećati broj radnika i ostvariti promet od 500 miliona eura. Ništa od tih obećanja nije ispunjeno. Tosčelik i nakon šest godina radi bez ekološke saglasnosti i integrisane dozvole za rad.\nPrema izvještaju o poslovanju za prošlu godinu, kojeg je kompanija poslala Poreskoj upravi, lani su imali ukupan prihod od 20,7 miliona eura a rashod od 27,8 miliona eura, odnosno ostvaren je gubitak od sedam miliona eura. Sa velikim minusom kompanija posluje sve četiri prethodne godine, pa je on 2016. iznosio 6,3 miliona, 2015. je bio 7,1 milion, a 2014. negativan rezultat u poslovanju iznosio je 4,5 miliona eura.\nSada je ukupan kapital negativan i iznosi minus 33,5 miliona eura, dok su dugoročne i kratkoročne obaveze kompanije 55 miliona eura. Vrijednost stalnih sredstava procijenjen je na osam miliona eura, a obrtnih sredstava na 13,5 miliona eura.


U okviru trodnevne posjete građanima Bosne i Hercegovine u Norveškoj, Ramiz Salkić, potpredsjednik bh. entiteta RS, sinoć je održao tribinu u gradu Stavangeru, na kojoj je govorio o aktuelnoj političkoj situaciji u Bosni i Hercegovini, s posebnim akcentom na stanje u bh. entitetu RS.\nOdgovarajući mnogobrojna pitanja prisutnih, Salkić je kazao da je borba državu i prava Bošnjaka u RS-u na prvom mjestu. Podsjetio je da su se i proteklim godinama desili važni procesi u entitetu RS, koji su ojačali prisustvo države, ali i Bošnjaka u mjestima iz kojih su protjerani.\n-Učinjeni su mnogobrojni napori i realizirani projekti uz pomoć naših građana koji žive izvan Bosne i Hercegovine. Zajedničko djelovanje se treba i mora nastaviti, jer je još puno zajedničkog posla kojeg moramo uraditi. Prije svega trebamo politički ojačati da bi Bošnjake učinili ravnopravnim, da bi otklonili diskriminaciju pri zapošljavanju Bošnjaka u javne institucije u RS, ali i kako bi otklonili diskriminaciju u obrazovnom procesu u RS, kazao je Salkić.\nIstakao je da su bh. građani koji žive izvan Bosne i Hercegovine shvatili svoju novu ulogu u razvoju naše domovine i da postoje pozitivni primjeri ulaganja na prostoru odakle su protjerani tokom agresije na Bosnu i Hercegovinu. Pozvao je bh. građane na međusobno povezivanje i zajedničko djelovanje.\n-Naši građani trebaju da koriste svoja demokratska prava u domovini, da biraju i da budu birani. Na takav način će ojačati vezu sa domovinom, ali će i ojačati snage koje rade na izgradnji države i njenih organa. Moramo eliminisati svaku vrstu podjela među nama. Svaki patriota je važan gdje god da živi. Velika je podvala pokušaj podjele Bošnjaka po mjestu življenja. Svi oni koji misle o svom rodnom kraju i čine djela na jačanju uloge našeg naroda u mjestima odakle su protjerani tokom agresije, podjednako su važni gdje god da žive. Projekat podjele našeg naroda prema mjestu življenja je projekat neprijatelja našeg naroda, a za realizaciju tog projekta izabrali su neke Bošnjake koji u tome vide samo svoje sitne lične interese. Bit ćemo jaki samo ako se budemo držali čvrsto svi zajedno i ako zajedno budemo radili za dobrobit naše domovine, našeg naroda i svih drugih građana koji vole Bosnu i Hercegovinu, poručio je Salkić.


Info Bijeljina - Broj zatvorenika i zaposlenih SKORO IZJEDNAČEN: U zatvor BiH primaju osuđenike, ali i radnike\nDruštvo 25.01.2021. 13:19\nNaime, 206 osoba osuđenih pred Sudom BiH smješteno je u zatvoru koji se nalazi u Istočnom Sarajevu, plus 32 osobe koje se tamo nalaze u pritvoru.\nZatvor je poslije mnogo godina kašnjenja i raznih opstrukcija otvoren u ljeto prošle godine. Prve „stanare“ primio je u jesen 2020.\nU odgovoru na poslaničko pitanje poslanika u Predstavničkom domu BiH Aide Baručije, ministar pravda BiH Josip Grubeša dostavio je podatke i o radnom iskustvu zaposlenik u zatvoru i njihovom brojnom stanju.\n– U Zavodu poslove i zadatke trenutno obavlja preko 210 zaposlenih, među kojima ima i osoba sa iskustvom kao i pripravnika, dok svi zaposleni trebaju da se prilagode na novu radnu sredinu, u prvom zavodu zatvorenog tipa visoke bezbjednosti na nivou BiH – naveo je Grubeša.\nKonkretno, 94 ovlaštena zatvorska službenika primljena su u status pripravnika, bez ikakvog prethodnog radnog iskustva. Istovremeno, 39 zatvorskih službenika u prosjeku ima 20 godina radnog iskustva i radi se o preuzetim službenicima koji su prethodno zasnovali radni odnos u ranijoj Pritvorskoj jedinici na nivou BiH.\nTakođe, u zatvoru je zaposleno još 50 administrativnih službenika iz oblasti zdravstvene zaštite, upravnih, pravnih, finansijskih, kancelarijskih, kadrovskih i opštih poslova.