Protest frilensera pred Vladom: Poreska koristi poslednji momenat za ubiranje harača | Luftika\nProtest frilensera pred Vladom: Poreska koristi poslednji momenat za ubiranje harača\nUdruženje radnika na internetu zakazalo je protest za sutra u 17 sati, ispred Vlade Republike Srbije, a uz podršku Udruženja frilensera i preduzetnika Srbije.\n„Na stotine nas upravo dobija pozive od Poreske uprave, koja je odlučila da nam otme sve što smo zaradili i što nemamo odakle da platimo. Počeli su masovno slanje poziva samo par dana pred Novu godinu kako bi mogli da nas oporezuju za ukupno 6 godina!\nPoreska kopa podatke o svima koji putuju, odakle nam pare za letovanje…\nNašim kolegama je podrška potrebna ne za mesec dana, ne za nedelju dana, već ODMAH. Okupimo se ispred zgrade Vlade u što većem broju kako bismo snažno i solidarno rekli NE uništavanju svih nas! Odgovorimo na organizovanu hajku Poreske uprave na radnike i radnice na internetu!U solidarnosti i jedinstvu je naša snaga! Dođite na protest – više nema izgovora! I, naravno, nosite maske i držite odstojanje jedni od drugih.“ navode iz Udruženja pozivajući sve koji to žele da se protestu pridruže.\nDa podsetimo, Poreska uprava je 13. oktobra pozvala sva fizička lica koja prihod ostvaruju iz inostranstva da se prijave za samooporezivanje, a rok za prijavu istekao je 31. oktobra. Nakon toga počela je kontrola fizičkih lica koja su od 2015. ostvarila prihode iz inostranstva, nakon čega su usledili pozivi frilenserima koji se nisu ’samooporezovali’.\nI sve to ne bi bilo tako strašno, porez se svuda plaća, i to je normalno u svakoj državi na svetu, da nije nekoliko, blago rečeno, nelogičnosti:\nMnogi članovi URI su, tokom proteklih godina, pokušavali da u Poreskoj upravi dobiju odgovor na pitanje kako da plaćaju porez i ostvaruju prava kao poreski obveznici, i dobijali su odgovor da ’za njihovu delatnost ne postoji način za oporezivanje’.\nRad na internetu nije posebno zakonski regulisan. U Zakonu o radu nema radnika na internetu.\nZa sve koji se honorarno bave radom na internetu Poreska uprava propisala je plaćanje poreza, doprinosa za penziono i zdravstveno osiguranje i poreza na nezaposlenost za poslednjih pet godina, retroaktivno, u ukupnom iznosu od oko 46%, što znači da na zarađenih sto dinara minimum 46 odlazi državi. Ne računajući kamate ili kazne. Pritom, iako su u obavezi da plaćaju sve poreze i doprinose, nemaju nikakva prava, ni na zdravstveno ni penziono osiguranje, bolovanja, radni staž, kredite, čekove…praktično su nevidljivi za prava, ali i te kakav trn u oku kada su u pitanju obaveze.\nŠta hoće ti frilenseri?\nMnogi žive u ubeđenju da je frilenser u Srbiji mitsko biće koje sedi za računarom i zgrće milione, ne plaćajući nikome ništa, dok ’običnom svetu’ puca kičma. Istina je, međutim, malo drugačija.\nPrema nekim podacima, u Srbiji posluje oko sto hiljada frilensera. Srbija je u decembru 2018. godine bila na desetom mestu u svetu, a na četvrtom u Evropi po broju radnika na internetu. I to su ljudi koji se, na internetu bave najrazličitijim zanimanjima: programiranjem, pisanjem, prevođenjem, podučavanjem, dizajnom, administracijom, istraživanjem.\nDakle, frilenser je i onaj ko zarađuje, recimo, 300 dolara mesečno predajući engleski jezik deci u Kini online. Jako je mali broj onih koji online, na internetu, zarađuju velike sume novca, i oni su uglavnom prijavili preduzetničke radnje ili agencije i plaćaju paušalni porez. I doprinose. I takođe nemaju nikakva prava, bez obzira na to što su ’legalizovali’ svoje poslovanje.\nSvi oni, bez izuzetka, novac koji zarade u inostranstvu troše u Srbiji, plaćaju PDV na sve što kupuju, plaćaju račune, dakle, ostavljaju isti taj zarađeni novac Srbiji. Većina radnika na internetu, bili oni frilenseri ili preduzetnici, sami sebi su kupili sredstva za rad, našli poslove, bez pomoći države. I rade na internetu.\nGde je taj internet? Mislim fizički? Geografski? Ako radiš online sa malim Kinezom ili Japancem, gde ti u stvari radiš i zarađuješ taj silni novac? I kome si dužan da platiš porez?\nA sada, bez šale: Kako navode u Udruženju, njihovo angažovanje „za cilj ima poboljšanje uslova rada radnika na internetu kroz definisanjeg njihovog radnopravnog i poreskopravnog statusa i prilagođavanje sistema poreza i doprinosa njihovim specifičnim potrebama.“\nNjihovi zahtevi i cilj ovog protesta su jasni:\nObustava postupaka poreske kontrole, donošenja i izvršavanja poreskih rešenja po neodrživom i neadekvatnom poresko-pravnom tretmanu za fizička lica koja su ostvarila prihode iz inostranstva.\nPočetak pregovora i dijaloga o pravnom statusu radnika na internetu, definisanju strukture i finansijskih stopa poreza i doprinosa.\nI svi žele da plaćaju porez. Ako budu imali od čega.\nSrbija u raljama pretnji: Za neodgovorne neće biti mesta u bolnicama\noznakefrilenseri frilenseri porez porez na prihode protest frilensera protesti srbija radnici na internetu retroaktivni porez\nJana S каже:\n30/12/2020 у 02:51\nMoja ćerka nije mogla da se zaposli u Srbiji, pa je počela da predaje engleski jezik Kinezima. Zarađuje oko 200 evra mesečno. To je manje od minimalca, a država bi sada da joj sa kamatama uzme preko pola toga. Gde to ima? Sutra na protest idem sa mužem, bratom i ćerkom jer sve mogu da trpim, ali kada mi udare na dete, to ne mogu.


Katarski dnevnik Al-Raya Al-Katariya piše da je emir Kuvajta uputio poziv da Arapi prevaziđu podele i počnu da zajednički deluju.\nDnevnik EL Hayat iz Libana prenosi da je emir Katara nakon otvorenih kritika prema Turskoj i Iranu napustio samit Arapske lige.\nDnevnik Al Sharq Al Awsat piše da je na samitu u Tunisu objavljeno zajedničko protivljenje činjenici da je Arapska regija i dalje meta vanjskih intervencija.\nFrancuski dnevnik Le Monde u vesti pod naslovom „Promene u kabinetu“ prenosi da je Emmanuel Macron postavio bliske osobe na ključne pozicije.\nDnevnik Le Figaro piše da je predsjednik Erdogan u izjavi nakon izbora kazao da će morati ukloniti nedostatke vladajuće stranke.\nFrancuski dnevnik Le Parisien prenosi da je u Alžiru osnovana nova vlada.\nČasopis Spiegel Online piše da su cene električne energije u Nemačkoj dostigle rekordni nivo.\nDnevnik Frankfurter Allgemeine u vezi zatvaranja granice sa Meksikom piše da predsednik ne blefira.\nInternet portal T-Online piše da svaka diskriminacija u sebi sadrži rasističke ideje protiv stranaca.\nŠpanski dnevnik La Vanguardia prenosi da je vladajuće stranka na čelu sa predsednikom Erdoganom i pored što je pobijedila na izborima izgubila glavni grad Ankaru.\nDnevnik El Mundo piše da je Bolsonaro naredio otvaranje trgovinske kancelarije Brazila u Jerusalemu.\nArgentinski dnevnik Clarin prenosi da je Papa u Maroku uputio poziv hrišćanima da uspostave dijalog sa Muslimanskim svetom.\nRuska novinska agencija TASS piše da na izborima u Ukrajini vodi Zelenskiy .\nRuska novinska agencija RİA Novosti piše da se nakon 1. aprila povećava starosna penzija u Rusiji.\nRuski dnevnik ‘İzvestiya’ piše da je Visoko izborno veće Ukrajine objavilo da na izborima vodi Vladimir Zelenskiy sa 30.16 osvojenih glasova.\nBosanski internet portal faktor.ba u vesti pod naslovom „Antivakcinalna histerija u BiH: Zakon krše pevači, profesori, ali i političari” piše da antivakcinalna "histerija" u Bosni i Hercegovini poslednjih godina sve više uzima maha, umnogome zahvaljujući i uticaju mnogih javnih ličnosti iz regiona, ali i iz BiH, koje smatraju da su vakcine rizične i nedovoljno ispitane.\nHrvatski Večernji dnevnik u vesti pod naslovom “U padu aviona poginula jedna od najbogatijih žena u Rusiji” piše da je stradala Fileva (55) imala bogatstvo od 600 miliona dolara te je bila glavni dioničar vazduhoplovne kompanije S7, poznatije kao Siberia Airlines.\nSrbijanski internet portal B92 u vesti pod naslovom „Vučić čestitao Erdoganu” prenosi da je predsednik Srbije razgovarao sinoć telefonom s predsednikom Turske i čestitao mu na pobedi na lokalnim izborima u većini turskih gradova.\nPristalice PKK-a upale u zgradu TRT-a 25.04.19 03:42:00\nTurska oštro kritikovala Trumpa zbog izjave o događajima iz 1915. godine 25.04.19 08:34:00\nPredstavljeno prvo tursko električno oklopno vozilo 25.04.19 10:06:00\nU Istanbulu postavljen najveći ćilim od tulipana 25.04.19 04:36:00\nTurska: Macron će dobiti odgovor 26.04.19 12:02:00\nNajlepši primer pomoći\n„Turske zvezde“ nastavljaju da zadivljuju svet (VIDEO)


TATJANA MACURA: Neskrivena centralizacija moći direktora BIA | Autonomija\nTATJANA MACURA: Neskrivena centralizacija moći direktora BIA\nDa li ste zabrinuti? Ja jesam\nKrajem avgusta prošle godine u Narodnu skupštinu stigao je Predlog izmene i dopune Zakona o Bezbednosno-informativnoj agenciji (BIA). Odstajao je u skupštinskoj proceduri dobrih osam meseci i ovih dana se nalazi na dnevnom redu Skupštine pred narodnim poslanicima.\nNa prvi pogled vam se sigurno može učiniti da je izmena i dopuna postojećeg Zakona prilično skromna – ukupno sedam članova, od kojih su čak tri “tehničke” prirode.\nMeđutim, kada malo bolje pogledate sadržinu ova prva četiri predložena člana lako možete zaključiti da nepotizam, sa kojim neminovno ide i korupcija, polako ulaze u legalne tokove naše, već uveliko ojađene države. A kada shvatite da se to odnosi na najosetljivije bezbedonosne strukture, sigurna sam da vam nije ni svejedno.\nNaime, predloženim izmenama i dopunama Zakona, direktor Agencije biće u prilici da bira ovlašćena službena lica, lica na određenim dužnostima i lica bez ovlašćenja, i to bez javnog konkursa. Dakle, isključivo njegovom, ili nekad u budućnosti njenom, diskrecionom odlukom, prema sopstvenoj želji i volji, Agencija će zapošljavati nove kadrove.\nImajući i vidu da je javnost već uveliko upoznata sa tim da aktuelni direktor Agencije ne poseduje preko potrebne kvalifikacije da bi se uopšte našao na toj funkciji i da su po svemu sudeći predstavnici vladajuće većine odlučili da ne beže od oprobanog recepta, u predloženim izmenama i dopunama nailazimo na odredbu koja kaže da će pripadnici Agencije biti dužni da, zbog potrebe rada u Agenciji, pohađaju stručnu obuku, kao i da se stručno usavršavaju i da polože poseban stručni ispit.\nI sve bi to možda i bilo u redu, jer stručnog usavršavanja u jednoj ovakvoj oblasti sigurno ne sme da manjka, kada bismo bili sigurni u to da im ovo neće biti prva takva obuka u životu i da postupak, program i način pohađanja stručne obuke, stručnog usavršavanja i polaganja posebnog stručnog ispita ne utvrđuje upravo direktor Agencije.\nKada pripadnike Agencije zaposli, pa ih zatim obuči i doobuči, direktor će biti u prilici i da njihov rad jednom godišnje oceni. Dodatno je apsurdno i to što će postupak, merila i način ocenjivanja pripadnika Agencije biti uređeno aktom koji donosi, sad već verujem da se nećete iznenadi – direktor Agencije.\nAko je direktor Agencije bio sposoban da izabere kadrove, da ih obuči i njihov rad oceni – zašto ne bi bio sposoban i da im odredi nivo zarade? Dakle, među ova prva četiri člana, gotovo skromno je provučen stav da će koeficijente za obračun plate biti utvrđene aktom direktora, uz prethodnu saglasnost Vlade Republike Srbije.\nPretpostavljam da će vladajuća većina, koja u javnosti ne štedi reči podrške decentralizaciji, na ovoj sednici ipak podržati ovoliku centralizaciju moći. Nažalost, to u ovom skupštinskom sazivu neće biti prvi put, te možemo zaključiti da je postala praksa da se jedno govori, a drugo radi. Doduše, gledajući koji nas sve zakoni čekaju u skupštinskoj proceduri i kako su napisani, verujem da ovo neće biti ni poslednji put.\nDa li ste zabrinuti? Ja jesam. Kao što ne bih mogla da zamislim da građane operišu ljudi bez adekvatnog medicinskog znanja i potrebnih kvalifikacija, a koje u hiruršku salu šalje direktor koji je recimo pekar, tako ne mogu da zamislim da ista ili slična logika i merila neće biti primenjivani kada je reč o njihovoj bezbednosti. Nakon detaljne analize ovog, na prvi pogled skromnog Predloga, zaključiću – sa pravom smo zabrinuti.\n* Autorka je narodna poslanica PG Slobodni poslanici


U crnogorskom gradu na moru, poznatom ljetovalištu Ulcinju, u subotu navečer je na Maloj plaži po prvi put organiziran javni iftar za sve građane dobre volje.\n"Bošnjaci na Drini" | Više od 8.000 Podrinjaca na najvećem iftaru u Konjević-Polju\nNekoliko hiljada postača okupilo se večeras u Konjević-Polju na trećem iftaru ''Bošnjaci na Drini'', koji u ovom mjestu organizira Udruženje građana ''Podrinje''.\n„Bošnjaci na Drini“ |Večeras najveći iftar na Balkanu!\nU Konjević Polju večeras će biti upriličen najveći zajednički iftar na Balkanu.\nU Kaknju priređen iftar za 6.000 osoba\nOpćina Bayrampaša iz Republike Turske i općina Kakanj zajedno sa privrednicima iz Kaknja organizovale su večeras iftar za oko 6.000 osoba na Gradskom stadionu u Kaknju,


Kako zaštiti žrtve u krivičnom postupku? - CEPRIS\nYou are here: Home / Najnovije vesti / Kako zaštiti žrtve u krivičnom postupku?\nŽrtva krivičnog dela je termin koji se često kolokvijalno koristi za pojam koji je u krivičnom (procesnom i materijalnom) zakonodavstvu pojam oštećenog. Pored toga što se ova dva termina u potpunosti ne poklapaju, u ovom tekstu koristićemo se zakonskim terminom oštećeni.\nDa bi smo rešili pitanje na koji način se oštećeni može zaštiti u krivičnom postupku, za početak moramo utvrditi šta se podrazumeva pod ovim pojmom. Oštećeni je lice čije je lično ili imovinsko pravo krivičnim delom povređeno ili ugroženo. Ukoliko oštećeni ima saznanja o učinjenom krivičnom delu, što je najčešći slučaj, on će biti pozvan u svojstvu svedoka, da ukaže na sve što zna o krivičnom delu i učiniocu.\nPrema postojećim zakonskim rešenjima oštećeni se na više načina može zaštiti u toku krivičnog postupka. Oštećeni se štiti u sudinici (odnosno tokom preduzimanja određene procesne radnje), van sudnice, ali i nakon donošenja presude.\nOrgan postupka je dužan da oštećenog ili svedoka zaštiti od uvrede, pretnje i svakog drugog napada. Učesnik u postupku ili drugo lice, uključujući i lica koja predstavljaju javnost, prisutnu na glavnom pretresu, koje pred organom postupka vređa oštećenog ili svedoka, preti mu ili ugrožava njegovu bezbednost, javni tužilac ili sud će opomenuti, a sud ga može i novčano kazniti do 150.000 dinara. Ukoliko učesnik u postupku pri tome narušava i red u sudnici, pod izvesnim uslovima može biti i udaljen iz sudnice.\nOštećenom koji treba da bude ispitan u svojstvu svedoka može biti dodeljen status posebno osetljivog svedoka. To je svedok koji je posebno osetljiv s obzirom na uzrast, životno iskustvo, način života, pol, zdravstveno stanje, prirodu, način ili posledice izvršenog krivičnog dela, odnosno druge okolnosti slučaja. Prema takvom svedoku organ postupka može po službenoj dužnosti, na zahtev stranaka ili samog svedoka, odrediti status posebno osetljivog svedoka.\nPosebno osetljivom svedoku pitanja se mogu postavljati samo preko organa postupka koji će se prema njemu odnositi sa posebnom pažnjom, nastojeći da se izbegnu moguće štetne posledice krivičnog postupka po ličnost, telesno i duševno stanje svedoka. Ispitivanje se može obaviti uz pomoć psihologa, socijalnog radnika ili drugog stručnog lica. Ovaj svedok se može ispitati upotrebom tehničkih sredstava za prenos slike i zvuka. U tom slučaju, ispitivanje se sprovodi bez prisustva stranaka i drugih učesnika u postupku u prostoriji u kojoj se svedok nalazi. Posebno osetljivi svedok može se ispitati i u svom stanu ili drugoj prostoriji, odnosno u ovlašćenoj instituciji koja je stručno osposobljena za ispitivanje posebno osetljivih lica.\nPored posebno osetljivog svedoka, sud određenim svedocima može dodeliti i status zaštićenog svedoka. Svedocima u odnosu na koje postoje okolnosti koje ukazuju da bi davanjem iskaza ili odgovorom na pojedina pitanja sebe ili sebi bliska lica izložio opasnosti po život, zdravlje, slobodu ili imovinu većeg obima, odrediće se status zaštićenog svedoka. U odnosu na ove svedoke primenjuju se mere posebne zaštite. To su mere koje obuhvataju ispitivanje zaštićenog svedoka pod uslovima i na način koji obezbeđuju da se njegova istovetnost ne otkrije javnosti, a izuzetno, ni okrivljenom i njegovom braniocu. Ovaj svedok se ispituje pod pseudonimom, uz izmenu ili brisanje iz spisa podataka o istovetnosti svedoka, a može se ispitivati i prikrivanjem izgleda svedoka, ispitivanjem iz posebne prostorije uz promenu glasa svedoka, ispitivanjem putem tehničkih sredstava za prenos i promenu zvuka i slike.\nPodaci o istovetnosti zaštićenog svedoka i njemu bliskih lica i o drugim okolnostima koje mogu dovesti do otkrivanja njihove istovetnosti, čuvaju se zapečaćeni, izdvojeno od spisa sa naznakom “strogo poverljivo”. To zapravno znači da su ovi podaci, o ličnosti zaštićenog svedoka, poznati samo sudskom veću, tužiocu i eventualno braniocu i okrivljenom, pa u slučaju eventualnog obelodanjivanja ovih podataka, unapred je poznat krug lica koji nisu poštovali obavezu čuvanja tajne, a odavanje podataka o zaštićenom svedoku predstavlja krivično delo.\nPred toga što se oštećeni štite u sudnici, oni mogu biti zaštićeni i van sudnice. Tako, okrivljenom se može odrediti pritvor, ako osobite okolnosti ukazuju da će ometati postupak uticanjem na svedoke. U praksi su zabeleženi i slučajevi da se pritvor prema okrivljenom može odrediti, ne samo kada on lično preti oštećenom, već i kada druga lica vrše pritisak na oštećenog da promeni svoj iskaz pred sudom.\nUkoliko sud ne odredi pritvor, na raspolaganju ima meru zabrane prilaženja, sastajanja ili komuniciranja sa određenim licem i posećivanja određenih mesta. Ova mera se može odrediti ako postoje okolnosti koje ukazuju da bi okrivljeni mogao ometati postupak uticanjem na oštećenog, svedoke, saučesnike ili prikrivače ili bi mogao ponoviti krivično delo, dovršiti pokušano krivično delo ili učiniti krivično delo kojim preti. Uz ovu meru sud može okrivljenom naložiti da se povremeno javlja policiji, povereniku iz organa državne uprave nadležnom za izvršenje krivičnih sankcija ili drugom državnom organu određenom zakonom.\nKada su u pitanju najteža krivična dela, kao što su krivična dela protiv ustavnog uređenja i bezbednosti, protiv čovečnosti i drugih dobara zaštićenih međunarodnim pravom i organizovanog kriminala, mogućnost zaštite oštećenih je daleko veća. U toj situaciji, oštećeni, svedoci, veštaci, pa čak i okrivljeni (da bi se zaštitili od drugih okrivljenih), mogu biti uključeni u program zaštite. Ovaj program podrazumeva pružanje zaštite i pomoći učesnicima u krivičnom postupku i njima bliskim licima, koji su usled davanja iskaza ili obaveštenja značajnih za dokazivanje u krivičnom postupku izloženi opasnosti po život, zdravlje, fizički integritet, slobodu ili imovinu. Program zaštite može se sprovesti pre, u toku i nakon pravnosnažnog okončanja krivičnog postupka.\nU okviru programa zaštite primenjuju se mere: 1) fizička zaštita ličnosti i imovine; 2) promena prebivališta ili premeštanje u drugu zavodsku ustanovu; 3) prikrivanje identiteta i podataka o vlasništvu; 4) promena identiteta. Ovaj program sprovodi specijalizovana jedinica policije. Pod fizičkom zaštitom podrazumeva se povremena ili trajna zaštita od strane specijalizovane jedinice policije. Mera promene prebivališta sastoji se od privremenog ili trajnog preseljenja zaštićenog lica iz mesta prebivališta ili boravišta u drugo mesto. Mera prikrivanja identiteta i podataka o vlasništvu sastoji se od izrade i upotrebe lične isprave ili isprave o vlasništvu zaštićenog lica u kojoj su privremeno izmenjeni izvorni podaci. Dok se promena identiteta sastoji od potpune ili delimične izmene ličnih podataka zaštićenog lica, a uz ovu meru može biti određena i promena fizičkih karakteristika zaštićenog lica.\nOštećeni mora biti zaštićen od okrivljenog i nakon pravosnažnog okončanja krivičnog postupka. Istini za volju, u ovoj situaciji sud ima na raspolaganju samo mogućnost izricanja zabrane približavanja i komunikacije sa oštećenim. Sud može učiniocu krivičnog dela zabraniti približavanje oštećenom na određenoj udaljenosti, zabraniti pristup u prostor oko mesta stanovanja ili mesta rada oštećenog i zabraniti dalje uznemiravanje oštećenog, odnosno dalju komunikaciju sa oštećenim, ako se opravdano može smatrati da bi dalje vršenje takvih radnji učinioca krivičnog dela bilo opasno po oštećenog. Ova mera se može odrediti u trajanju od 6 meseci do 3 godine, računajući od dana pravnosnažnosti presude, s tim da se vreme provedeno u zatvoru ne uračunava u vreme trajanja mere. Kršenje ove mere povlači krivičnu odgovornost za krivično delo kršenja zabrane utvrđene merom bezbednosti, za koje je predviđena novčana kazna ili zatvor do šest meseci. Naravno, ukoliko okrivljeni nakon što je pravnosnažno osuđen prema istom oštećenom učini novo krivično delo, odgovaraće za to delo u okviru novog krivičnog postupka.\nAutor teksta je dr Aleksandar Trešnjev – sudija krivičnog odeljenja Višeg suda u Beogradu i član Upravnog odbora Centra za pravosudna istraživanja


"Vjerujemo da se Mladić skriva u regionu" - Klix.ba\n19.6.2010. u 09:54\nGlavni tužilac Haškog tribunala Serge Brammertz izjavio je, povodom zahtjeva advokata porodice Ratka Mladića da Mladić bude proglašen mrtvim, da se potraga za tim haškim bjeguncem zasniva na snažnom vjerovanju da je on i dalje živ i da se skriva u regionu.\n"Radimo pod pretpostavkom da je on živ i operativne službe u Srbiji u svojoj istrazi slijede određeni broj tragova. Njihova pretpostavka i naša pretpostavka je da se on i dalje skriva, što svakako opravdava operaciju koja je u toku", rekao je Brammertz sinoć novinarima u New Yorku nakon sjednice Vijeća sigurnosti UN-a.\nNa pitanje da li je u posljednjih godinu dana imao izvještaj da je Mladić viđen ili da je živ, Brammertz je rekao da ne želi da ulazi u detalje operacije.\n"Posljednja stvar koju želim da učinim je da stvorim teškoće srpskim službama u njihoj istrazi, ali naše snažno vjerovanje je da se on skriva u regionu i to opravdava tekuće operacije", rekao je Brammertz.\nPredstavljajući Vijeću sigurnosti svoj redovni šestomjesečni izvještaj, Brammertz je istakao da hapšenje Mladića i Gorana Hadžića ostaje najvažniji prioritet i istakao da Srbija sprovodi operativne radnje.\n"Ti napori, ipak, daju malo opipljivih rezultata i vjerujemo da Srbija mora revidirati svoje operativne planove", rekao je.\nGovoreći o saradnji Srbije, Brammertz je istakao da Srbija adekvatno odgovara na sve zahtjeve Tribunala za pristup arhivama, dokumentima i svjedocima i da nema zahtjeva koji čeka na odobrenje vlasti.\nAutobus se prevrnuo, povrijeđeno 22 čeških turista\n19.06.2010. u 10:04


InfoBrcko.com - Utakmice KK Brčko distrikta magnet za publiku\nUtakmice KK Brčko distrikta magnet za publiku\tIstaknuto\n„Mi u upravi kluba smo vjerovali u mogućnosti igrača i trenera, a publika u sve nas u klubu. To su pokazali da je dvorana Tehničke škole uvijek puna kada igramo i da nas svojim bodrenjem vuku naprijed. Svaki sport se igra zbog publike, a mi ju imamo" rekao je Azur Hadžović, sportski direktor kluba.


Univerzitet u Novom Sadu na Šangajskoj listi - | Prijemni Upis\n(Preuzeto sa sajta RTS - 17.10.2017. )\nFakultet sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Novom Sadu prvi put se pojavljuje na Šangajskoj rang listi i nalazi se među 300 najboljih u svetu u oblasti sporta - rangiran je između 201. i 300. mesta, saopštio je Univerzitet.\nŠangajska rang lista jedna je od pet najznačajnijih lista za rangiranje univerziteta u svetu, pored Times Higher Education liste (Velika Britanija), QS rang liste (Velika Britanija), Lajden rang liste (Holandija) i Webometrics liste (Španija).\nUniverzitet u Novom Sadu rangiran je na Šangajskoj rang listi među 150 najboljih univerziteta u oblasti prehrambenih tehnologija i među 500 najboljih univerziteta u oblasti matematike.


Milivojević: Rezultati izbora u Srbiji ne ukazuju na skretanje u desno, već potvrdu nacionalne politike - Kosovo Online\nMilivojević: Rezultati izbora u Srbiji ne ukazuju na skretanje u desno, već potvrdu nacionalne politike\n4. April 2022. • 14:24\nRezultati izbora u Srbiji su potvrda nacionalne politike koja je bila dominantna pre ovih izbora ,a koja je sada u punom smislu dobila potvrdu, ocenio je bivši diplomata Zoran Milivojević, prenosi RTV.\nOn je istakao da su turbulentna vremena u kojima su se izbori odvijali, kao što su rusko-ukrajinski sukobi i pritisci na Srbiju u vezi sa Kosovom i Metohijom,dala prednost nacionalnoj politici.\n"To se odrazilo na izborima. Sada u parlamentu imamo tri nove stranke sa nacionalnim predznakom, koje se mogu svrstati u desnicu. Ipak, pre bih rekao da se radi o verifikaciji nacionalne politike koja je prirodna stvar kada je reč o Srbiji", rekao je on.\nDodaje i da je Srbija bila žrtva NATO agresije, a da je rusko-ukrajinski rat podstakao još više i birače, ali i osećaj potrebe da Srbija kroz verifikaciju politike u narednom periodu ima i unutrašnju i spoljnopolitičku jasnu poziciju.\n"Mi ćemo na osnovu ovih rezultata imati kontinuitet dosadašnje politike, ali sa predznakom na vrednostima vojne neutralnosti, političke nezavisnosti, neodricanje od prijatelja i u prvom redom odbrana nacionalnih interesa odnosno Кosova i Metohije", rekao je Milivojević i istakao da SAD, Nemačka ili Velika Britanija neće prestati da priznaju Кosovo kao nezavisnu državu, ali neće ni Srbija prestati da to osporava.\n"Ko hoće mir, stabilnost, razvoj odnosa, i prosperitet, ima Srbiju za partnera jer su izbori potvrdili podršku takvoj politici koju je rukovodstvo vodilo", zaključio je on.\nizbori Srbija Politika diplomate\nMilivojević: Kosovo je neuspeli projekat, ne priznaje ga više od polovine čovečanstva\nBivši diplomata Zoran Milivojević ocenio je da se 14 godina posle samoproglašenja nezavisnosti Kosova vidi da je taj projekat neuspeo i na unutrašnjem i na spoljnom planu, prenosi RTS.\nMarić: Veliki odziv Srba sa KiM na izborima, srpski inat najbolji odgovor Kurtiju\nMilivojević: EU kao da poručuje da neće da se meša u unutrašnje stvari Kosova


Vojislav Šešelj u subotu u Bajinoj Bašti - DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\nOd Drina info portal\t Ažurirano feb 18, 2020\nNa Dan državnosti Srbije, 15. februara 2020. godine u Bajinoj Bašti održaće se promocija trotomnog naučnog dela prof. dr Vojislava Šešelja „U Srebrenici nije bilo genocida“. Promocija počinje u subotu u 12 časova u gradskom bioskopu u Bajinoj Bašti, a publici će se obratiti i o knjizi govoriti autor, dr Vojislav Šešelj.\n„U Srebrenici nije bilo genocida“ je trotomno naučno prof. dr Vojislava Šešelja u kojem je dokazao da u Srebrenici nije bilo genocida i da pokušaji višestrukog naduvavanja broja i lažiranja identititeta srebreničkih žrtava, kao i prećutkivanje načina na koji je većina njih stradala predstavljaju perfidnu i podmuklu političku konstrukciju bez uporišta u realnosti.\n„Tezu da se u Srebrenici nije desio genocid ja dokazujem naučnom metodologijom i očekujem sud naučne kritike. Međutim, niko ne može da kritikuje sadržaj knjige, pa onda kritikuju i kleveću autora. U Srebrenici se desio zločin, ja to ne osporavam, ja taj zločin osuđujem, ali taj zločin nikako ne može da se nazove genocid, jer ga treba uporediti s definicijom genocida iz Međunarodne konvencije o suzbijanju i kažnjavanju genocida i tad ćete videti da tu apsolutno nema elemenata genocida“ – kaže dr Vojislav Šešelj.\nBajina BastapromocijaVojislav SeseljBajina BaštaVojislav ŠešeljknjigapromocijaSrebrenica


NOVI VJENČANI TREND NA TRŽIŠTU: Mladenci unajmljuju gumene dvorce u kojima mogu skakati do mile volje – Net.hr\nKOLIKO BI IZDRŽAO NA BALKANU?\nNOVI VJENČANI TREND NA TRŽIŠTU: Mladenci unajmljuju gumene dvorce u kojima mogu skakati do mile volje\nFoto: Facebook Autor: Magazin.hr 09:31 08.05.2018\nGumeni dvorci omiljen su izvor zabave i za djecu i za odrasle, a u Velikoj Britaniji zaludili su i svatove.\nBritanska kompanija ‘A Wedding Wonderland’ bavi se organizacijom vjenčanja, a nedavno je u ponudu uvrstila i gumeni dvorac. Gumeni dvorci omiljeni su oblik zabave za djecu jer u njima mogu skakati do mile volje u sigurnijim uvjetima nego na trampolinu, a od sada to mogu raditi i odrasli u svatovima.\nOvaj gumeni dvorac za odrasle uređen je posebno za vjenčanja i dolazi u bijeloj boji, a za sada je dostupan samo u Velikoj Britaniji. Hoće li trend zaživjeti i kod nas, teško je predvidjeti, no na tipičnom balkanskom vjenčanju vjerojatno ne bi dugo izdržao. Kako izgleda novi oblik zabave na vjenčanjima, pogledajte u nastavku:\ngumeni dvorac Velika Britanija vjenčanja


Vesti online / Vesti / Svet / Džihadisti ostali bez pasoša\nDžihadisti ostali bez pasoša\nAustralijska obaveštajna agencija ASIO iznenada je otkazala pasoše dvadesetorici ljudi sa zapada Sidneja, optuživši ih da su se pripremali za "učešće u politički motivisanom nasilju", ako bi im bilo dozvoljeno da putuju u inostranstvo, ili da poseduju "mentalitet džihadista", što ih čini pretnjom po nacionalnu bezbednost.\nVlasnici pasoša saznali su da im dokument više ne važi ili je ocenjeno da su do njega došli na "nepravilan način" tek kada su pokušali da napuste Australiju, da bi išli na odmor na Tajland, Bali i u Saudijsku Arabiju, navodi ABC njuz.\nMediji podsećaju da australijske obaveštajne agencije veruju da je više od 100 Australijanaca putovalo u inostranstvo da bi se u Siriji borili u grupama kao što je\nDosada je 15 ljudi angažovalo advokata Zali Barouz da traži reviziju odluka o otkazivanju pasoša.\n- Pretpostavljam da će ovo biti borba - kaže gospođa Barouz. - Imamo istrajnosti i entuzijazma da idemo sve do Vrhovnog suda.\nDžabhat el Nusra. Ove godine, u Siriji je poginuo čovek iz Brizbejna za koga se veruje da je prvi australijski bombaš-samoubica.\nJedan od onih kojima su pasoši otkazani jeste 19-godišnji radnik iz Benkstauna Abu Bakr. On je "San heraldu" rekao da je prvi put saznao da ASIO veruje da bi on išao u borbu u inostranstvu kada je dobio preporučeno pismo u kome mu kažu da je pretnja za nacionalnu bezbednost i da treba da preda pasoš.\n- U pismu od deset stranica stoji da ja posedujem mentalitet džihadiste. Nikada mi ASIO nije prišao da o tome govorimo. Nepravedno nas tretiraju. Moja prošlost je čista kao zlato. Ja nisam kriminalac - kaže on.\nBakr navodi da nije imao nikakav plan da putuje i da je jedini razlog zbog koga misli da je na meti taj što on otvoreno govori o nečovečnosti protiv muslimana.\nU muslimanskoj zajednici smatraju da je pažnja ASIO prema njima značajno porasla od smrti popularnog sidnejskog šeika Mustafe al Madzuba, koji je prošle godine poginuo u raketnom napadu u Siriji dok je tamo obavljao humanitarni posao.\nSVET Sve više salafista iz Nemačke ide da ratuje u Siriji\nSVET "Rusija ignoriše 'činjenice' u vezi Sirije"\nEX YU Ubica iz BiH poginuo u Siriji\nSVET Rusi: Hemijski napad u Siriji provokacija


Zlatna medalja za kvalitet | RESTORAN DREN Novi Beograd\nZlatna medalja za kvalitet.\nZadovoljstvo nam je da vas obavestimo da je Dren restoran nagrađen zlatnom medaljom na ovogodišnjem Sajmu turizma u Novom sadu za kvalitet gastromske ponude. Čestitamo kolegama, pobednicima u drugim kategorijama i želja nam je da nastavimo sa dobrim rezultatima. Ne kaže naš narod bez razloga „zdrav kao dren“. Odlična domaća srpska kuhinja i strani specijaliteti, neizbežan roštilj i sveža pečenja, vegeterijanski obroci…Za nazahtevnije ukuse, za dobre doručke, bogat ručak i laganu večeru. Uz sve to da se dobro osećate i sa čašom vina zalijete i proslavite sa vama dragim ljudima. Ugostite ih na proverenom mestu i častite i sebe onim što najviše volite da jedete.


pink.rs | Mediji: Kitarović sa Erdoganom o izbornom zakonu BiH\nHrvatska predsednica Kolinda Grabar-Kitarović za dva dana putuje u službenu posetu Turskoj, a kako prenose hrvatski mediji, ključna tema u razgovoru će biti stanje u BiH, odnosno izmene Izbornog zakona.\nIzbori u BiH na svim nivoima biće održani do kraja godine, a Hrvati traže izmene izbornog zakona.\nPredsednica Hrvatske smatra da za to nema previše vremena.\nTako će, kako se navodi, verovatno tokom susreta sa turskim predsednikom Redžepom Tajipom Erdoganom, lobirati za izmene Izbornog zakona zbog njegovih bliskih veza sa bošnjačkim članom Predsedništva BiH Bakirom Izetbegovićem.\nBivši šef diplomatije Miro Kovač veruje da će susret Kitarović i Erdogan biti uspešan.\n- Hrvatskoj kao garantu Ustava BiH je izuzetno važno da pridobijemo Tursku za izmene izbornog zakona, kako bi Hrvati koji su tamo državotvorni narod bili i ravnopravni - kaže Kovač.\nKitarović bi, kako se očekuje, već sredinom januara trebalo ponovo da otputuje u zvaničnu posetu BiH s obzirom na to da su tenzije dveju zemalja u posleđe vreme povećane, posebno nakon što je haški tribunal potvrdio presude šetorici Hrvata za radni zločin na prostoru samoproglašene republike "Herceg Bosne".


SKATT - Dostava\n"30 kn", "Besplatna dostava iznad 300 kn"\nMogućnost najma alata i opreme bez potrebe za kupovinom istih.\nNije potrebno kupovati novi nekvalitetan alat ili gomilati novi alat koji se rijetko koristi.\nPovoljan najam alata i dostava alata i potrebnog materijala na adresu omogućuju brzi dovršetak potrebnih radova.\nZa sva dodatna pitanja ili informacije o svom dostupnom asortimanu slobodno nas kontaktiraj.\nHeinzelova 4, Zagreb


Sigurnost PLUS – novi program životnog osiguranja - Nira Press\nPočetna » Sigurnost PLUS – novi program životnog osiguranja\nSAVA ŽIVOTNO OSIGURANJE Beograd je kreiralo novi program osiguranja pod nazivom Sigurnost PLUS, koji uz pristupačnu premiju pruža ﬁnansijsku sigurnost i potporu u sve češćim nepredviđenim životnim situacijama.\nProgram Sigurnost PLUS uz pokriće rizika nastupanja smrtnog slučaja, obezbeđuje i osiguranje u slučaju nastupanja jedne od 6 težih bolesti: kancerogena oboljenja, infarkt srca, koronarna by-pass operacija (bolesti srca koje iziskuju hirurško lečenje koronarnih krvnih sudova srca), šlog (moždani udar), otkazivanje rada bubrega i transplatacija organa.\nUz osnovno osiguranje mogu se ugovoriiti dopunska osiguranja za slučaj nezgode, i to: smrt usled nesrećnog slučaja, invaliditet, troškovi lečenja u vezi sa nesrećnim slučajem i dnevna nadoknada.\nPrema osnovnom osiguravajućem pokriću, u slučaju nastanka jedne od 6 težih bolesti, isplaćuje se polovina osigurane sume, a osiguravajuće pokriće se nastavlja za slučaj smrti sa preostalom polovinom osigurane sume, pri čemu je osiguranik/ugovarač osiguranja oslobođen daljeg plaćanja premije.\nPrimer: Ukoliko osoba ženskog pola zaključi osiguranje Sigurnost PLUS u trajanju od 10 godina, uz uplatu godišnje premije u iznosu od 150 evra, obezbeđuje sumu osiguranja u iznosu od 34.629,59 evra.\nViše o ovom programu osiguranja na sajtu www.sava-zivot.rs


Feng Shui za Writer's Desk: četiri saveta\nFreelancing & Consulting Upravljajte svojom karijerom\nFeng Shui za Writer Desk: Four Easy Tips\nZbog toga što većina pisaca koristi kućnu kancelariju za svoj rad, obezbeđujući da prostor bude uredan i funkcionalan je neophodan kako bi se osigurala optimalna sposobnost, povećala produktivnost, smanjila stres i tenzija i stvorio mirno radno okruženje. Jedan od načina za postizanje svega ovoga jeste pratiti filozofiju feng shui-a.\nFeng shui, jednostavno rečeno, je kineski sistem harmonizacije sa okolinom.\nZasnovan je na četiri smera ugla feng šui, koji su od značaja kada se pravilno postavlja soba ili radni prostor; To su sever, jug, istok i zapad. Ordinalni, ili srednji, uglovi su sjeveroistok, jugoistok, sjeverozapad i jugozapad. Postoje i sekundarne međudržavne pravci, kao što su severo-sjeveroistočno, istočno-jugoistočno, jug-jugozapad, i tako dalje, ali u većini slučajeva kardinalni i redni uglovi se koriste u feng shui-u. Pre nego što primenite feng shui principe u oblast pisanja, obavezno mapirajte svoju sobu i stol (kako feng shui ima aplikacije za obe oblasti), a zatim pogledajte koja od ovih promena može poboljšati radni prostor i vaš slobodni život pisanja. -\nStavite svoj stol u "Pozicija komande"\nJednostavno rečeno, "pozicija komande" je samo pozicija kada sedite za stolom i stavite najviše u komandu (vaše područje i svoj rad). Ova pozicija proizilazi iz uvezene potrebe za vizuelnom kontrolom okruženja osobe.\nZa pisce idealna "pozicija komande" je da pogledate vrata iz stolice, čvrsti zid iza sebe i lep pogled iz prozora. Ako vaša trenutna soba nema ovu postavku, možda ćete morati pomeriti svoj stol u drugu prostoriju. Ako to nije moguće, jednostavno možete postaviti ogledalo u svojoj sobi u kojoj možete da vidite vrata sa stola.\nČak i ako koristite krug ili pult, a ne stol, važnost suočavanja sa ulazom odakle radite je i dalje presudna. Koristite ovu poziciju kako biste se osjećali najviše u kontroli i sigurni u svoje područje, bez obzira da li radite sa stotinama drugih zaposlenih ili pišete u matičnoj kancelariji.\nObratite pažnju na svoj jugoistočni ugao\nPoznat kao kutak pisanja i stvaranja u feng shui-u, jugoistočna tačka vašeg stola i vaše sobe treba postaviti stavkama koje su u ravnoteži sa jugoistočnim energijama. Ovi predmeti uključuju akvarije, biljke i fontane za fontane. Budući da je ovo takođe i ugao bogatstva, vodena fontana bi radila na potencijalno povećanje zarade od vašeg pisanja, kao i na povećanje kreativnosti (po feng shui principima). Pokušajte da postavite lijepu papriku i malu fontanu u tom uglu da biste maksimalno povećali energiju ili lep potreseni cvet pored malog ribnjaka za slične rezultate.\nIstaknite svoj Južni zid\nS obzirom da je južno područje "slava" područja feng shui, fokusirajte sve svoje lične i radne / karijere priznanja i postignuća ovdje, kao što su vaše srednje škole i / ili diplome, specijalne plakete i nagrade iz karijere, pohvale i komplimenata od klijenata ili saradnika, čak i od sportskih trofeja i plaketa iz vašeg srednjoškolskog ili koledžnog dana.\nBoje imaju različite značajke u feng shui-u, kao što su sreća, novac, romansa, bogatstvo, uspeh i energija. Na primjer, yang boje feng shui uključuju crvenu, maroonsku, lavandu, lavandu, zlatnu, braon i tan / bež. Ovo su značajne za područja romance, sreće i bogatstva. Pokušajte da koristite kombinaciju zlata i lavande, ili zlata i crvene boje, kako biste povećali energiju, uspeh i novac. Ukoliko ne želite da prepravite celu kućnu kancelariju , još uvek možete dodati ove boje pomoću slika, zidnih zavesa, umetničkih dela, jastuka i bacanja i cvijeća. Druge kombinacije boja koje se koriste u kancelariji pisca su žuto i crveno (za jedinstvo / prosperitet i crveno za energiju i uzbuđenje), narandžasto i ljubičasto (narandžasto simbolizira optimizam i ljubičasto predstavlja bogatstvo) ili sivo i smeđe za jasnu glavu i stabilnost.\nAko imate slobodu da dizajnirate svoj prostor za pisanje radi maksimalnog uspeha i zadovoljstva, zašto ne dodati malo sinergističkog interesa prema ovim drevnim principima? U najmanju ruku oni mogu poslužiti kao vodič ili inspiracija u vašem planiranju, a najviše, oni mogu povećati vaš uspjeh i slobodni prihod pisanja . Sretno!\nKako napraviti ugovor ili ugovor o slobodnom ugovoru\nSaznajte više o Agile Construction Management\nKako prodati organsku farmu na lokalne restorane\nPet stvari koje treba znati prije otvaranja restorana\nVažnost reciklaže guma\nObrazac 1099-MISC za izveštavanje o prihodima koji nisu zaposleni\nKoji Plan Poslovni Plan Vam je potreban?\nOčistite (ili nemojte) odgovarajuće za prodaju korišćenih artikala


VIŠE NEĆE MOĆI: Naslednici zaborave da prijave smrt, pa nastave da podižu penziju preminulog.. | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / VIŠE NEĆE MOĆI: Naslednici zaborave da prijave smrt, pa nastave da podižu penziju preminulog..\nVIŠE NEĆE MOĆI: Naslednici zaborave da prijave smrt, pa nastave da podižu penziju preminulog..\nNaslednicima i onima sa ovlašćenjem nad bankovnim karticama preminulih penzionera konačno se od početka primene Zakona o opštem upravnom postupku stalo na put.\nOni više ne mogu nelegalno da podižu novac sa njihovih računa po nekoliko meseci, čak i godina. Iako PIO fond ne vodi evidenciju o tome koliko godišnje bude ovakvih preplata, njihova kasa je godinama zbog ovakvih prevara bila prilično oštećena.\nUmesto da obaveste nadležnu filijalu Fonda o tome, mnogi su nesmetano i posle smrti penzionera nastavljali da podižu njihove penzije.\nJelica Timotijević, direktor Sektora za odnose sa javnošću u PIO fondu, objašnjava da je Zakonom o PIO propisano da prijave o smrti korisnika prava iz penzijskog i invalidskog osiguranja Fondu dostavlja nadležni matičar u roku od tri dana od dana izdavanja izvoda iz matične knjige umrlih, dok su Zakonom o matičnim knjigama propisani rokovi za prijavljivanje činjenice smrti nadležnom matičaru, kao i kaznene odredbe u slučaju nepoštovanja propisa.\nDešava se, međutim, da od matičara u PIO ne stignu takve informacije u zakonskom roku ili izvod iz knjige preminulih stigne sa zakašnjenjem ili nikada, a Fond nema drugih načina da sazna da li je neko preminuo, pa naslednici nastavljaju da primaju njegovu penziju.\n„Jedan od načina je saznanje o smrti korisnika penzije preko članova porodice, koji se Fondu obraćaju sa zahtevom za naplatu pogrebnih troškova, i tom prilikom dostavljaju izvod iz knjige umrlih za preminulog korisnika prava“, kaže Timotijevićeva.\nPenzioneri koji žive u inostranstvu su zakonom obavezni da Fondu, shodno odredbama međunarodnih sporazuma o socijalnom osiguranju koji reguliše pitanje dinamike isplate penzija, dostavljaju potvrde o životu, a kada takva potvrda izostane, ona se obustavlja do utvrđivanja faktičkog stanja.\n„Kada Fond dođe do saznanja o datumu i činjenici smrti korisnika, obustavlja se isplata, a sva sredstva isplaćena posle tog datuma moraju biti vraćena, odnosno Fond pokreće postupak za povraćaj više isplaćenih sredstava“, kaže naša sagovornica.\nMeđutim, i pored velikog broja očiglednih prevara, Fond ima evidenciju samo ukupnih potraživanja po osnovu preplata, ali ne i po njihovim vrstama.\nU Fondu PIO kažu da zahteve za povraćaj novca podnosi svaka filijala pojedinačno, i to po definisanoj proceduri.\nIskustva govore da se najčešće događa da naslednici ili osoba koja ima ovlašćenje za tekući račun korisnika penzije, po nekoliko meseci, ili čak i godina posle smrti penzionera, nesmetano s bankomata, ili uz ovlašćenje, podiže njegovu penziju iz banke i na taj način pravi štetu Fondu, koji nema saznanje da je korisnik preminuo.\nDešavalo se da je penzioner koji je duže bio van zemlje i niko nije podizao novac s njegovog računa, kada se vratio, morao prvo da dokaže svoj identitet da bi mu bile isplaćene penzije za period boravka van zemlje.\nMnogi penzioneri žive sami, neki su bolesni, nepokretni ili teško pokretni, tako da ovlašćuju bliže ili dalje srodnike, pa čak i komšije, da za njih podižu penziju, što je legalno. Ovo ovlašćenje važi godinu dana i mora da se obnavlja.\n(Kurir.rs/Novosti, J.Ž. Skenderija)\nPrevious Lazanski: Prvi put u poslednjih deset godina Vojska Srbije tehnički ide napred.. Evo šta se trenutno dešava…\nNext ONI ZNAJU NEŠTO ŠTO MI NE ZNAMO? Rusija počinje da proizvodi S-500


Božićna liturgija u Prištini prvi put od 1999.\n► Božićna liturgija u Prištini prvi put od 1999.\nFoto: Beta / Danijel Kašap\nPrvi radosni pozdrav "Mir Božji Hristos se rodi" na Kosovu i Metohiji upućen je ovog Božica iz Hrama Hrista Spasa u centru Prištine .\nEpiskop raško-prizrenski Teodosije sa dvadesetak vernika i sveštenstvom došao je rano jutros u ovaj hram i uneo badnjak uz pevanje božicnih tropara.\nOvo je prvi put od 1999. godine da je za Božić služen u hramu i da su se u njemu čule božicne pesme.\n„Došli smo u Hram Hrista Spasa ovde u Prištini, jer smo imali želju da prvo 'Hristos se rodi' u našoj eparhiji izgovorimo u ovom svetom, ali i mučenickom hramu. Hramu koji su neki zatvorili i zaključali da ne bi sveštenici i pravoslavni vernici ulazili u njega i isto tako hramu koji se nalazi u gradu gde danas nema pravoslavnih Srba. Samo je desetina ostala i oni žive u strahu“, rekao je episkop Teodosije.\nOn je dodao da današnji pozdrav Hristos se rodi iz Hrama Hrista Spasa ima poseban značaj i poruku za sve koji žive na Kosovu i Metohiji i sve Srbe širom sveta, jer podseca da ne smemo zaboraviti i ostale naše hramove i manastire širom Kosova i Metohije\nHram u Prištini je mnogo puta skrnavljen i devastiran, a eparhija raško prizrenska je prošle jeseni uredila dvorište i unutrašnjost crkve.\nPoslednji u nizu incidenata dogodio se pre oko mesec dana kada su još uvek nepoznati počinioci promenili katance na ulaznim vratima i onemogućili ulaz u Hram. Episkop Teodosije danas je postavio nove katance i zaključao crkvu.\nJutros su u Prištinu došli i zamenik premijera Kosova Branimir Stojanović i oficir za vezu Beograda u Prištini Dejan Pavićević.


Republika / Hačanov ekspresno do titule u Moskvi i plasmana karijere!\nHačanov ekspresno do titule u Moskvi i plasmana karijere!\nnedelja, 21. 10. 2018.| 18:21\nRuski teniser Karen Hačanov osvojio je titulu na turniru u Moskvi, pošto je u finalu pobedio Francuza Adrijana Manarina s ubedljivih 6:2, 6:2.\nSrbija će ipak imati samo jednog predstavnika u Bazelu!\nLajović grabi ka Bazelu!\nSport Tenis ATP Moskva ATP Moskva Karen Hačanov\nMilojević napravio rezultat karijere!


„Leskovački strip 1950-2010“ profesora Marka Stojanovića | Konkursi regiona\n„Leskovački strip 1950-2010“ profesora Marka Stojanovića\n01/10/2011 | Filed under: region | Posted by: KR\nLESKOVAC – Povodom dvostrukog jubileja, 60 godina stripa u Leskovcu i 15 godina Leskovačke škole stripa ,,Nikola Mitrović Kokan’’, izašla je monografija profesora Marka Stojanovića ,,Leskovački strip 1950-2010’’, nesvakidašnja publikacija koju u Srbiji imaju samo Novi Sad i Niš.\n-Jedan od bitnijih razloga zašto sam odlučio da pripredim ovu knjigu bila je činjenica da je 1995. godine, u inače izuzetno bitnoj monografiji Slobodana Ivkova „60 godina domaćeg stripa u Srbiji”, Leskovac predstavljen samo jednim strip autorom, Nikolom Mitrovićem Kokanom – kaže autor, profesor Marko Stojanović.\nU toj knjizi, nastavlja Stojanović, po prvi put dala je prava stripovska mapa Srbije, a Leskovac, koji je u tome trenutku imao petnaestak strip crtača od kojih su neki svoje stripove objavljivali u inostranstvu i tamo za njih dobijali prestižne nagrade, ucrtan je jednom jedinom odrednicom.\nNaravno, komunikacija u to doba nije bila ni izdaleka dostupna kao sada a internet za veliku većinu Srba misaona imenica, ali to ne menja činjenicu da je Leskovac silom prilika ostao uskraćen.\n-Poduhvatio sam se stoga da na toj mapi Leskovca ucrtam, da tako kažem, trgove i ulice, da sem tog kamena temeljca koga je Kokan nesumnjivo predstavljao dam bez ikakve sumnje bogatu panoramu koja postoji i koja je sačinjenu od autora, izdanja, festivala, škola stripa, knjiga, da neka buduća publikacija o srpskom stripu uključi grad na Veternici onako kako on to svojom strip tradicijom zaslužuje – naglašava Stojanović.\nTakođe, nastavlja autor, želeo sam da knjiga ispuni dvostruku funkciju – da ljudima od stripa van Leskovca i ljudima van stripa u Leskovcu pokaže čime sve to ,,mali Mančester’’ ima da se podiči kad je deveta umetnost u pitanju.\n-Ustanovili smo već da mali postotak ljudi zna šta sve podrazumeva strip u Leskovcu, ali je, na žalost, istina i da velika većina Leskovčana ne zna koga sve ima (i koga je imao) za sugrađane – oni ne znaju da je, primerice, Nikola Mitrović Kokan bio jedan od ljudi koji su posle Drugog svetskog rata obnovili strip u Srbiji, da je Miodrag Veličković Mivel, sa osvojenih 105 nagrada širom sveta, verovatno bio najnagrađivaniji srpski strip autor, da je Mija Kulić osamdesetih radio licencnog Toma i Džerija za nemačko i belgijsko tržište – naglašava Stojanović.\nLeskovac danas ima i najstariji strip festival na prostoru bivše SFRJ, Balkanske smotre mladih strip autora, koji je jedini takav festival na čitavom Balkanu – kostatuje Marko Stojanović, autor monografije ,,Leskovački strip 1950 – 2010’’ u kojoj su zastupljena 54 autora.\nPeti regionalni konkurs za kratku priču „Biber“\n11. konkurs časopisa “Avlija“ za najbolju kratku priču i pjesmu za 2021. godinu\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. 8 + 4 =


iPress.hr - Pijavica poharala Novigrad, šteta sanirana tijekom cijelog dana\nObjavljeno: 20.08.2017. | 19:54\nZadnja izmjena: 20.08.2017. | 19:58\nU nevremenu koje je u noći subote na nedjelju zahvatilo sjeverozapadni dio obale Istre, jaki udari vjetra imali su glavnu 'ulogu '. Oko dva sata iz pravca Karpinjana u Novigrad je 'došetala ' pijavica koja je ostavila svoj 'potpis '.\nU sportsko rekreativnom centru Karpinjan pijavica je isčupala iz temelja i podigla u zrak deset drvenih sunčališta 'gazebo', svaki površine 6,5 četvornih metara, i porazbacala ih u more. Dijelove sunčališta našli smo u nedjeljno jutro na drugoj strani novigradskog zaljeva ispred dige 'carinskog ' mola i u malom Madraču na Porporeli, rekao nam je Sergio Cittar vlasnik razbacanih sunčališta i koncesionar obale.\nSrećom, nije počinjena šteta na usidrenim jahtama na vezovima u novigradskoj uvali pored kojih je vjetar nosio polomljene dijelove sunčališta a nemamo ni saznanje da je netko ozlijeđen, rekao nam je Cittar nakon što su iz mora pokupljeni svi dijelovi deset sunčališta, koliko ih je od 37 postavljenih na obali Kastanije, pijavica razbacala u more.\nJaki udari vjetra, u središtu Novigrada, u parku pored Muzeja Lapidarij porušili su bor koji se 'naslonio ' na krov Lapidarija. Tijekom nedjeljnog prijepodneva vatrogasci DVD-a Novigrad obavljali su složenu 'operaciju ' micanja bora sa krova budući Lapidarij zatvaraju stakleni zidovi pa 'obično ' piljenje debla bora i micanja s krova Lapidarija, nije bilo moguće. (DM)


BalkanMagazin :: NOVA GODINA U RUSIJI\nutorak, 01. januar 2008 00:00\nOd 20. decembra radni učinak u Rusiji smanjen je za polovinu. Uzrok tome je očekivanje Nove godine i sve što je s tim vezano. Sve počinje takozvanim “korporativnim proslavama” za koje se mesta u restoranima rezervišu mesecima ranije.\nZapadnjački običaj da radni kolektivi zajedno proslavljaju praznike preneo se i na Rusiju - direktori plaćaju a zaposleni se vesele, alkohol se toči potocima, stolovi se prolamaju od hrane, igra se, peva kao da dolazi smak sveta a ne novi radni dan. Kako se radi posle toga - lako je pretpostaviti. Čak i kad prođe mamurluk, dolazi diskusija o tome ko je kako izgledao, kako se ponašao i - kuda za Novu godinu.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" /??>\nKupovina poklona započeta bar mesec dana ranije ulazi u završnu fazu - ulicama praznično okićenih gradova gotovo je nemoguće proći a ispred kabina za isprobavanje odeće u prodavnicama su beskrajni redovi. I to je, naravno, zapadnjački običaj kao što su i brojni drugi koji se danas u raznim delovima Rusije smatraju tradicijom. Razlog je prost - sa primanjem hrišćanstva slovenska Rusija u potpunosti se odrekla paganskih običaja dočekivanja Nove i ispraćanja stare godine. Mnogo kasnije, rusko plemstvo počelo je da donosi sa Zapada običaje koji su vremenom postajali narodni. Pogotovu nakon što je Petar Veliki izdao ukaz da se Nova godina dočekuje 31. decembra (dotle se slavila 1. septembra) i da svako u svojoj kući mora da okiti granu četinara.\nIpak, iz paganskih vremena ostali su maskare, lakrdijaši i dvorske budale. Oni se svake godine mogu videti na gradskim trgovima kako igraju oko jelke. Sa epohom <?xml:namespace prefix = st1 ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:smarttags" /??>Petra prvog, osim jelke, stigla je i salata olivije (“ruska salata”) a zemlja Sovjeta donela je Deda Mraza i njegovu unuku Sneguročku, obavezan šampanjac i mandarine. Tako su se izmešale epohe i stvoren praznik koji, za razliku od zapadnog sveta gde se daje prednost Božiću, za Ruse predstavlja glavni zimski praznik. Gotovo je zaboravljeno da nije uvek bilo tako. Prva Nova godina koja je u Rusiji obeležena jelkama i vatrometima bila je 31. decembra 1700. godine. Pošto Peterburg nije bio sagrađen, slavilo se na Crvenom trgu. Posle četiri godine - 1704. glavna proslava preneta je u Petrograd (tako se tada zvao).\nTadašnje proslave razlikovale su se od današnjih pre svega po tome što nije bilo najvažnije bančenje za prebogatim novogodišnjim stolom, već masovne manifestacije po ulicama i trgovima. Na Petropavlovskoj tvrđavi u Petrogradu održavani su maskenbali u kojima je učestvovao sam car i, po njegovom naređenju, sve velmože. Onome ko ne bi došao zbog bolesti, poslali bi lekara - i ako bi on rekao da je razog izmišljen, sledila je kazna. Posle maskenbala, neumoljivi car pozivao je u svoj dvorac najuži krug posebno bliskih ljudi (80-100) i praznovanje se nastavljalo. Vrata su bila zaključana i niko nije mogao da izađe tri dana. Većina gostiju završila bi na kraju ispod stola.\nSam Petar spadao je u najizdržljivije i malo ko je mogao s njim da se meri po količini ispijene votke. On je lično kontrolisao da svi za novi praznik okite grančice jele, bora ili kleke. Kitili su ih voćem, uglavnom suvim, orasima, povrćem, čak i jajima. Svako voće imalo je svoju simboliku. Jabuke su značile plodnost, orasi nedostižnost božje volje, jaja simbol života, harmonije i potpunog blagostanja.\nKad su se na jelku naselile igračke, voće i povrće preselilo se na novogodišnji sto - pojavilo se verovanje koje je ostalo do dana današnjeg - sve što čovek želi da ima u predstojećoj godni treba da se nađe na stolu - obilan sto bio je garancija bogatstva cele porodice. Glavno na stolu bilo je pečeno prase koje se doživljava, zbog svoje plodnosti, kao simbol lepote. Postojalo je verovanje da na meniju ne sme da bude pernatih životinja ili divljači, ili zeca - kako iz kuće ne bi odletela ili pobegla sreća.\nTradiciju koju je ustanovio njen otac, nastavila je i carica Jelisaveta I koja je volela balove i maskembale i obavezno u njima učestvovala.\nNjena naslednica Jelisaveta II posvećivala je veću pažnju hrani. Na stolu se uvek moralo naći što više neobičnih specijaliteta koje su spremali francuski kuvari. Jedan je zapamćen do dana današnjeg: u veliku maslinu stavlja se inčun, maslinom se potom puni ševa a ona se stavlja u masnu jarebicu, ova u fazana. Kao poslednja obloga služilo je prase. Recept koji je dugo čuvan kao najveća tajna dobio je naziv “imperatorka” i uskoro postao obavezan u svim boljim kućama.\nTradicija davanja novogodišnjih poklona pojavila se za vreme Katarine II.\nPočetkom 19. veka u Rusiji je postao popularan šampanjac bez koga se danas ne može zamisliti ni jedna značajnija proslava. Legenda kaže da se to desilo 1813, posle pobede nad Napoleonom, kada je ruska vojska ušla u Rems a vojnici opustošili poznate vinske podrume “Madam Liko”. Vlasnica nije ni pokušavala da ih zaustavi. Verovala je da će “gubitke pokriti Rusija”. I zaista, vojnici su slavu njenog vina proneli po celoj zemlji pa je posle tri godine imala više narudžbina iz ruske imperije nego iz Francuske.\nDve godine posle revolucije, 1919, vlasti ukidaju i Božić i Novu godinu a jelku nazivaju popovskim običajem. Ipak, mnogi su nastavili da je proslavljaju tajno, iza debelih zavesa navučenih na prozore, i tiho, da susedi ne čuju. Tako se Nova godina pretvorila u porodični praznik. Tek 1935. pojavila se nova direktiva po kojoj je Nova godina - prekrasan praznik koji svedoči o dostignućima zemlje Sovjeta. Od 1947. godine 1. januar postaje neradni dan a s obzirom da je to vreme siromaštva, proslavlja se uz votku, kuvani krompir i haringu ukrašenu lukom. S dolaskom blagostanja, bogati se i novogodišnji sto - vraća se salata olivije, a vrhunac slavlja predstavlja otvaranje boce “Sovjetskog šampanjca” tačno u ponoć. Pojava televizije konačno je učvrstila običaj čekanja Nove godine u kući - svi su sedeli za prepunim stolom i gedali novogodišnji program.\nSedamdesete godine su doba deficita. U prodavnicama se samo periodično moglo ponešto kupiti, pa su domaćice bukvalno cele godine priklupljale namirnice za novogodišnje praznike - kupovalo se onda kad ima i, uglavnom, konzerve koje mogu da traju - riba, konzervirana paprika, vino, a pred praznik bi se u prodaji pojavila kobasica, sir i majonez. Salata olivije morala je biti u svakoj kući. Bilo je to paradoksalno - prodavnice prazne a stolovi pretrpani. Tako je bilo i za vreme Gorbačova…\nI danas je Nova godina praznik koji se najradije dočekuje kod kuće ili na dači. Porodica se okuplja za bogatim stolom, kao i uvek, uz rusku salatu koju domaćice uglavnom kupuju gotovu, kao i sve što će izneti na sto. Poslastičarnica hotela “Prag” u Moskvi, u kojoj se tradicionalno prave najbolje torte, poslednjih dana decembra radi bez prestanka i, uprkos tome, ne može da zadovolji potrebe kupaca - 30. decembra u redu ispred hotela izbrojali smo 180 ljudi. I tako je danima. Šampanjac, jelka, vatrometi, obilje hrane i obavezne mandarine. A u ponoć, tradicionalno se prekida novogodišnji program na svim televizijama i kamere prikazuju sat na Spaskoj kuli Kremlja koji odbrojava poslednje sekunde stare godine. Istovremeno, predsednik Rusije obraća se naciji čestitajući joj praznik. Posle toga, zapušači sa boca šampanjca lete u vazduh, a nad gradom se razliva vatromet koji traje veoma dugo.\nNaravno, Moskva i drugi ruski gradovi prepuni su restorana i klubova koji takođe organizuju doček Nove godine ali po svim statistikama gotovo 80 posto građana više voli da ostane kod kuće. A preostalih 20 posto su, uglavnom, mladi - između 17 i 25 godina. Jedan broj, nekoliko hiljada građana, Novu godinu obično sačeka na Crvenom trgu ili na trgovima drugih gradova ali to je, prema statistici, manje od jednog procenta.\nMoskovske porodice koje imaju malu decu često “naručuju Deda Mraza” koji zajedno sa Sneguročkom dolazi da deci ispriča bajku i podeli poklone. Taj stari običaj obogaćen je poslednjih godina veoma raznovrsnom ponudom - danas se može naručiti da u ponoć dođu glumci koji će obučeni u likove iz bajki svirati, pevati, igrati, izvesti akrobatske ili mađioničarske tačke. A može da se pozove i sam Putin. Doći će, doduše, njegov dvojnik, jedan od brojnih glumaca koji veoma vešto oponašaju njegove pokrete, glas i govor. To zadovoljstvo košta 40.000 rubalja (oko 1.600 dolara) ali, kažu, vredi.\nGlumački tim za kućne priredbe\nRuski oligarsi, takozvani “novi Rusi”, stvorili su nove običaje. Tih dana oni se sele u svetska mondenska mesta kao što su francuski Kurševel ili austrijski skijaški centri ili na egzotična ostrva koja obično zakupe cela. Često ih zabavljaju najpoznatije svetske zvezde i za nekoliko dana potroše nekoliko desetina ili stotina hiljada dolara.\nOd 2006. godine praznici su produženi, ne radi se od Nove godine sve do pravoslavnog Božića. Za tih desetak dana ne izlaze novine, televizijske vesti su svedene na jedne dnevno, ide se u goste, dočekuju se gosti… i traje igranka bez prestanka, koja se vrlo često završava tragično - nekad trovanjem alkoholom, nekad i požarom jer se u Rusiji svi greju na gas i dovoljno je nepažljivo rukovati cigaretom ili pirotehnikom, pa da kuća plane. A kakva je pažnja kada se krene na posao posle nedelju dana takvog praznovanja, nije teško pogoditi.\nDeda Mraz i - problem\nPsiholozi već upozoravaju na negativan uticaj praznika na ljude, kažu da, ako su sami, padaju u depresiju jer nemaju s kim da se druže, a ako su u braku, opet ne valja - ne mogu da izdrže da deset dana neprekidno budu dobri supružnici. Zato su mediji prepuni uputstava o tome kako i koliko piti da bi se izbegle neprijatne, pa i tragične posledice. Posle otrežnjenja, kaže statistika, broj razvoda brakova se povećava.\nA za rad punom parom, potrebno je bar još nekoliko dana oporavka.


HEP: U utorak 7. i sredu 8. decembra bez struje neke ulice u Borovu naselju - Radio Borovo 100,7 FM\nHEP: U utorak 7. i sredu 8. decembra bez struje neke ulice u Borovu naselju\nIz Hrvatske elektroprivrede, iz pogona Vinkovci obaveštavaju meštane Borova naselja da će u utorak 7. i sredu 8. decembra, zbog radova na elektroenergetskoj mreži, doći do prekida u isporuci električne energije.\nU utorak 7. decembra u vremenu od 9 do 12 časova bez električne energije biće meštani Željezničke ulice od kućnog broja 1 do 13 i od 2 do 16, Kralja Zvonimira od broja 5 do 31 i Blage Zadre od broja 6 do 34.\nU sredu 8. decembra u istom vremenu od 9 do 12 časova bez struje biće ulice Blage Zadre od brojeva 155 do 157 i 161-165A, Hrvatskog zrakoplovstva od kućnog broja 6 do 8 i Vile Velebita od 162 do broja 176.\nPrevious Previous post: Izložba ženskih narodnih nošnji nacionalnih manjina VSŽ otvorena do 7.januara\nNext Next post: Danas 728 novih slučajeva zaraze koronavirusom, preminula 51 osoba


Priliku za aktivno učestvovanje na izuzetno važnim konzervatorsko-restauratorskim projektima u očuvanju kulturnog i istorijskog nasleđa Srbije dobio je već u 21. godini, zahvaljujući obrazovanju na Akademiji Srpske pravoslavne crkve za umetnost i konzervaciju, master studjama zidnog slikarstva na Fakultetu primenjene umetnosti Beogradskog univerziteta i kao spoljni saradnik Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture u Beogradu.\n„Zanimanje kojim se bavim je izuzetno raritetno u našem društvu. Bavim se zaštitom kulturnih dobara našeg naroda. Učestvovao sam na mnogim restauratorsko-konzervatorskim projektima koji su izuzetno važni za našu nacionalnu istoriju i za naš identitet“, rekao je Strahinja Đorđević.\nDodaje da je „na neki način“ zanimanje izabralo njega.\n„Nekoliko projekata koje sam radio bili su vezani za obnovu i zašitu naših kulturnih dobara na Kosovu i Metohiji, s obzirom da sam ja iz Prištine, najbolji pokazatelj da je, na neki način, profesija izabrala mene, a ne ja nju jeste da sam imao prilike da radim na obnovI i zaštitI fresaka u crkvi Svetog Nikole u Prištini, gde sam rođen i da je to bila moja parohijska crkva“, precizira Strahinja Đorđević.\nRodnu Prištinu je sa porodicom napustio 1999. kao osmogodišnji dečak, a vratio se posle 16 godina, kao restaurator-konzervator u crkvu koja je bila ne samo crkva njegovih predaka, već posvećena patronu njegove porodice.\n„Prve impresije su bile prilično emotivne. To je bio grad koji sam ja poneo u dečačkom sećanju, a ne u sećanju odraslog čoveka, sve je bilo maglovito, ali neke delove grada sam prepoznao i zaista su za mene, ti momenti bili dragoceni“, priča Strahinja Đorđević.\nRadio je na više od 20 restauratorsko-konzervatorskih projekata, od kojih se svakako izdvajaju zidno slikarstvo srednjeg veka u „vizantijskim biserima“; manastira Gračanice i Studenice u istoimenim crkvama Bogorodičinog uspenja, manastira Žiče u crkvi Hristovog Preobraženja i fragmenti zidnog slikarstva pronađenih u manastiru Banjska u crkvi Svetog Arhiđakona Stefana.\nStrahinja Đorđević ističe da se među njima izdvaja zadužbina Stefana Uroša II kralja Milutina manastir Gračanica.\n„Jedan od naših najbitnijih konzervatorsko-restauratorskih projekata na obnovi i zaštiti freskoslikarstva jeste sigurno bio projekat obnove slikarstva manastira Gračanice koje datira iz doba 14. veka, koje su radili solunski majstori, najbolji vizantijski majstori toga vremena, koje je kralj Milutin zbog svoje moći mogao da priušti. To su bili Jevtihije i Mihajlo iz porodice Astrapa i zaista to je jedan vizantijski biser koji svedoči, koliko je zapravo naša kultura bitna i u našim međunarodnim kulturološkim odnosima među zemljama“, kaže Strahinja Đorđević.\nStrahinja Đorđević naglasio je da se na žalost, ne odnosimo na pravi način prema našim precima čiju zaostavštinu baštinimo i da je sa svojim kolegama iz drugih zemalja, posebno sa Italijanima, koji izuzetno cene manastir Visoki Dečani, crkvu Bogorodice Ljeviške i manastir Gračanicu često bio u prilici da razgovara i da su njihova stručna mišljnja i impresije identične.\n„Da je naša kultura uopšteno pravi reprezent vizantijskog slikarstva, onakvog kakav je on bio u svom punom sjaju. I to jeste tako sa tačke istorijskih nauka, odnosno istorije umetnosti“, priča Strahinja Đorđević i dodaje da je bilo izuzetno lepo raditi u manastiru Gračanica „ogromna odgovornost, ogromna čast, ekipa je bila velika, nekoliko godina se radilo na tom projektu i rezultati se mogu videti koliko je zapravo efekat konzervatosko-restauratorskih radova veliki, kada se uporedi stanje Gračanice kakva je bila 2014. godine, pre nego što su krenuli projekti koji su bili vezani i upućeni na nju i kako izgleda sada nakon obnove“.\nNa Đorđevića je u profesionalnoj karijeri najveći utisak ostavio rad i boravak u crkvi Hrista Spasa u manastiru Žiča „koja je jedna od naših majki crkava, čija je istorija izuzetno bogata, kada govorimo o krunisanju naših kraljeva, ali i o njenoj arhitekturi i slikarstvu koje datira iz doba prve polovine 13. veka“.\n„Zaista je jedan biser, nažalost, mnogo devastiran i uništen raznim pohodima, od mongolskih do bombardovanja nacističke nemačke 1941. godine, tako da su freske ostale u tragovima, da svedoče raskoš i lepotu kojom je odisala Žiča“, kaže Strahinja Đorđević.\nO tome kakav je osećaj raditi tako odgovoran posao, na neprocenjivom blagu koje se zove nacionalno kulturno nasleđe, Strahinja Đorđević skromno kaže da su njegovi napori usmereni na sticanje znanja iz oblasti zaštite kulturnih dobara, kako bi doprineo da se bogatstvo kulturnog nasleđa očuva i ostavi budućim generacijama kao svedočanstvo koje će Srbiju uvek stavljati na zasluženo mesto.\n„Ta osećanja prvo potiskuje profesionalizam. Velika je odgovornost kad vam neko preda u ruke takve dragocenosti kao što su fresko-slikarstva iz tih perioda, a s druge strane kada se napravi neka vremenska distanca, kada se radovi završe i kada se sublimiraju svi ti osećaji… znali smo među sobom, ekipa sa kojom sam radio, da govorimo da su te freske i taj ambijent u kome smo provodili svakog dana nekoliko sati, neprimetno nas oplemenjivale, da smo na neki način svi mi, na kraju svih tih velikih projekata koje smo zajedno radili, postajali bolji ljudi“, rekao je Strahinja Đorđević.\nTagovikonzervator kulturno nasleđe slikar Strahinja Đorđević


Republika / DRAŽA U MASOVNOJ GROBNICI NA ZLATIBORU?\nDRAŽA U MASOVNOJ GROBNICI NA ZLATIBORU?\nIZVOR: G. AVALIĆ - A. MIHAILOVIĆ\nčetvrtak, 9. 11. 2017.| 07:53\nNaočare sa tankim okruglim metalnim okvirom, baš onakve po kakvima je bio poznat general Draža Mihailović, pronađene su u nedavno otkrivenoj masovnoj grobnici u jednoj zlatiborskoj pećini, ulivši nadu brojnim Dražinim poštovaocima da je njegov grob najzad pronađen.\nFoto: B. Mrđa\nSpeleolozi slučajno otkrili masovnu grobnicu. Istoričari: Nema dokaza za to u jami Cerova\nU jami Cerova, u koju je bačeno oko 300 mladića, koje su 1945. godine streljali komunisti, speleolozi su pre nekoliko dana među kostima, opancima, cokulama, kaiševima, tabakerama i drugim predmetima pronašli staklo i deo okvira za naočare koje liče na one koje je nosio komandant Jugoslovenske vojske u otadžbini.\n300 mladića, koje su 1945. godine streljali komunisti, bačeno u jamu Cerova\nMilan Stamatović, predsednik opštine Čajetina, smatra da postoje sumnje da je baš ovde streljan Draža Mihailović.\nSTAMATOVIĆ: Nadam se da će DNK analize posmrtnih ostataka otkriti kome pripadaju nađene kosti\n- Ovdašnji meštani su pričali da je u selo više puta dolazio Miloš Minić, tužilac u procesu protiv đenerala, i raspitivao se o jami. Pitanje je da li je hteo lično da proveri koliko meštani znaju o tajnama te jame. Možda su pričama da je Draža Mihailović streljan kod Belog dvora ili na Adi Ciganliji komunisti hteli da skrenu pažnju sa ove pećine - kaže Stamatović.\nNaočare po kakvima je bio poznat general pronađene su nedavno u pećini Cerova, što je nagovestilo da je njegov grob najzad pronađen\nOn kaže da će se istraga nastaviti jer se do odgovora mora doći.\n- Obavestili smo policiju i oni imaju obavezu da obaveste tužilaštvo, koje je dužno da pokrene istragu. Mi smo pokupili sve te nađene predmete, to staklo i okvir od naočara, tabakeru, čuturice, pa čak i jedan deo neke mastiljave olovke, kojom je možda hteo neko da ostavi neku poruku na kamenu, spakovali i dali da se konzervira da bi se ispitalo. Nadam se da će DNK analize posmrtnih ostataka biti urađene i otkriti kome pripadaju nađene kosti - rekao je Stamatović i najavio da će opština podići spomen-obeležje i urediti teren oko pećine u Mušvetama, gde su pronađeni posmrtni ostaci srpskih mladića.\nSrđan Cvetković iz Instituta za noviju istoriju kaže da se ne bi tako lako upuštao u spekulacije o pronalasku Dražinog groba.\nTOTALNI OBRT: Evo šta kažu u EU o porukama Trampovog specijalca Srbiji\nHRVATSKI MEDIJI: SVE JAČI PRITISAK NA SRBIJU\n- Kada je Draža Mihailović zarobljen 1946. godine, oduzeto mu je sve što je imao kod sebe, karte, dvogledi, nalivpera, beležnice, pa i čuvene naočare. Njegova oprema čuvala se u depou Ozne, a trenutno stoji u Bezbednosno-informativnoj agenciji. Njegove naočare su više puta izlagane na izložbama - kaže Cvetković.\nAleksandar Čotrić, član SPO\nBio sam član komisije koja je tražila grobnicu, utvrdili smo nepobitno da je Draža Mihailović streljan na Adi i da su njegove ostatke potpuno uništili ili namerno ili ih je Sava odnela kada je poplavila\nMiroslav Milutinović, bivši poslanik SPO\nSame naočare nisu dovoljne da se tvrdi da je pronađen Dražin grob, ali bože pomozi da se on zaista nađe. Srpski rod zaslužuje da ima gde da zapali sveću onome ko je srpskom narodu uvek mislio dobro\nTe naočare mogu da budu bilo čije. Mihajlović se nije nalazio na tom lokalitetu, čitava vest je u domenu fantastike, ali je važno ustanoviti ko su ljudi koji su u tu jamu bačeni\nNaočara je bilo mnogo sličnih, čisto sumnjam da su ove pripadale Mihailoviću\nHapšenje, suđenje i streljanje\nDragoljuba Mihailovića Ozna je uhapsila 13. marta 1946. godine, a četiri meseca kasnije izveden je pred sud koji je doneo odluku da zbog kolaboracije sa fašistima bude streljan. Draža je bio zatočen u zatvoru u Đušinoj ulici, ali mesto njegove likvidacije je ostalo tajna, a zapisnik o streljanju ni danas nije dostupan javnosti. Dve najčešće pominjane lokacije groba su Lisičji potok i zatvor na Adi Ciganliji, u kome su bili smešteni brojni uhapšeni četnici. Zatvor je postojao do pedesetih godina, kada je srušen, i svi tragovi su ostali pod zemljom.\nNAJZNAČAJNIJI DATUMI U ŽIVOTU DRAŽE MIHAILOVIĆA\n1912. sa 19 godina učestvovao u Drugom balkanskom ratu, gde je prvi put ranjen\n1914. do 1918. učestvovao u Prvom svetskom ratu, povlačenju preko Albanije, proboju Solunskog fronta, odlikovan medaljom za hrabrost\n1941. kao pukovnik odbija kapitulaciju i okuplja vojsku na Ravnoj gori, prvi sukobi sa partizanima, Nemci raspisuju poternicu za njim\n1942. vlada u izbeglištvu unapređuje ga u čin generala\n1943. Šarl de Gol odlikovao Dražu Legijom za zasluge\n1946. Mihailović uhapšen u blizini Višegrada. Nove vlasti osuđuju ga na smrt zbog veleizdaje i streljaju 17. jula\n2010. počeo proces rehabilitacije\nNaočari Pećina Zlatibor Jama Draža Mihailović Četnici Ostaci Čiča\nĐENERALOVE NAOČARE NAĐENE NA ZLATIBORU?!


RODMAN: Život Kima Jonga je žurka sa sedam zvezdica | Telegraf - Najnovije vesti\n22. oktobar 2013 | 23:42\nRODMAN: Život Kima Jonga je žurka sa sedam zvezdica\nVođa Severne Koreje Kim Jong-Un je potrošio 645 miliona dolara na luksuz u 2012. godini. Samo za vrhunski alkohol je dao 30 miliona, a na satove je spiskao 8,2 miliona dolara\nDenis Rodman opisao je život vođe Severne Koreje kao žurku sa "sedam zvezdica" sa konstantnim koktelima i zabavama na privatnom ostrvu i luksuznim jahtama Kima Jonga Una. Bivša košarkaška zvezda je drugi put posetila Severnu Koreju u septembru i Kima opisuje kao "dobrog prijatelja".\nU intervjuu za list "San", Rodman je izjavio da je proveo sedam dana na Kimovom privatnom ostrvu.\n- To je bilo poput odlaska na Havaje ili Ibicu, ali sa razlikom da samo on tamo živi. Kim voli da oko sebe ima ljude. U njegovom društvu je uvek između 50 i 60 osoba, normalnih ljudi koji piju koktele i sve vreme se zabavljaju - izjavio je Rodman.\nRodman se u Severnu Koreju vratio sedam meseci nakon prve posete Pjongjangu kada je snimao dokumentarni film u vezi sa košarkom, a Kim je veliki fan ovog sporta.\nOrganizacije za ljudska prava, međutim, zahtevaju veći pritisak na režim Kima Jonga Una, koji je potrošio 645 miliona dolara na luksuz u 2012. godini. Kim je kupovao egzotične ljubimce, parfeme i elemente za kupatilo, sudeći po izveštaju koji je dostavljen parlamentu Severne Koreje početkom oktobra.\nSamo vrhunski alkohol koji je diktator kupio vredi 30 miliona dolara, dok je kupljena elektronska oprema koštala 37 miliona dolara. Vođa Severne Koreje takođe je kupio satove u vrednosti od 8,2 miliona dolara.\nŠta je tačno Kim Džong Un obećao Trampu da će uništiti?\nSeverna Koreja vraća posmrtne ostatke 200 američkih vojnika: U Korejskom ratu je nestalo njih 7.700\nTagovi: Denis Rodman, Kim Jong-Un, Severna Koreja\nJohn 23.10.2013 20:01\nPope ako se pobunis Komunista dodje i prebiju te junacki ako imalo si nezainteresovan za njihovu politiku optuze te da.si spijun pa opet dodje komunisticka policija da.te.optuzi i prebije:)\nBoki 23.10.2013 09:36\nOvaj je ko nas Milosevic, samo je mnogo uspesniji... Ipak zna se kako takvi zavrsavaju karijeru.\nMile 23.10.2013 09:10\nI mi smo imali parade i vodju i ništa nam nije falilo, naprotiv, bilo je mnogo bolje nego sada kad imamo "demokratiju".\nAmerikanci ponovo bombardovali Siriju: Najmanje jedan vojnik poginuo\nPutin ne časi časa: Rusija želi da uskoči na prazno mesto u Savetu UN-a za ljudska prava koje su ostavile SAD (FOTO)\nNemačkom poslaniku zabranjen ulazak u Tursku: Ankara ne dozvoljava da posmatra izbore\nAerodrom na Floridi prvi u SAD uvodi skeniranje lica svih putnika: Niko ne zna šta se radi sa prikupljenim podacima\nUplakano dete, Tramp i "Dobrodošli u Ameriku": Naslovnica "Tajma" sumirala trenutno najveći problem SAD (FOTO)\nOdbijena Brejvikova žalba na loše zatvorske uslove\nSupruga izraelskog premijera Netanijahua optužena za proneveru državnih sredstava\nKosmos bi mogao da postane "arena ratova", sprečimo to: Francuska poslala ozbiljno upozorenje\nTursku u nedelju čekaju izbori: Birači duboko podeljeni oko Erdogana, udružena opozicija nikad jača (FOTO)\nI Japan obustavio vojne vežbe zbog Severne Koreje\nVezuju im kamenje za polne organe, snimaju ih dok ih siluju: Prokrijumčareni crteži iz zatvora prikazuju zašto zatvorenici jedva čekaju smrt (FOTO)\nOzbiljne optužbe na račun SAD: Deci migranata davani lekovi bez znanja roditelja (FOTO)\nAmerički glumac uvredio porodicu Tramp, pa ubrzo zažalio: Piter Fonda se izvinio zbog vulgarnog tvita o Baronu (FOTO)\nPojede se 15.000 pasa, a ovoliko je kilogram mesa: Jezive fotografije iz klanica gde se kučići pripremaju za jelo tokom festivala (FOTO) (VIDEO)\nTramp potpisao dokument koji bi mogao da zaustavi vapaj dece: Prekinuće se praksa odvajanja porodica na granicama (FOTO)\nGrčki vandali udarili na egipatske bogove: Uništene replike statua u drevnom hramu\nPojavio se JEZIVI SNIMAK: Rasporili su zmiju i u njenom stomaku pronašli netaknuti leš žene (FOTO) (VIDEO)\nRumunski demonstranti napravili haos, došlo i do sukoba s policijom! Ovo je gnezdo lopova i mafijaša (FOTO)\n"Srpski Rambo" pozirao sa pištoljem: Selfi sa oružjem mu je bio ritual pre počinjenih ubistava (FOTO)\nTragedija u Zambiji: Zbog klizišta poginulo više od 10 rudara\nMađarska usvojila zakon poznat kao "Stop Soroš": Godinu dana zatvora za svaku podršku nelegalnoj migraciji\nPoljubio je osmomesečnog sina i zaspao sa njim u naručju. Više se nikada nije probudio (FOTO) (VIDEO)\nProtesti potresaju Rumuniju: Demonstranti ušli u parlament, kivni zbog korupcije\nBivša premijerka Ukrajine Julija Timošenko kandidovaće se za predsednicu 2019. godine\nSAD izašle iz UNESKA, klimatskog i iranskog sporazuma, i sada Saveta UN-a: Tramp zaratio sa celim svetom (FOTO) (VIDEO)\nSkandal potresa "Beneton": U reklami koristili fotografiju tek spasenih migranata (FOTO)\nI Putin zabija golove, ali u diplomatiji: Bojkot Zapada nije uspeo, svetski lideri dolaze kod ruskog predsednika na Mundijal (FOTO)\nNa Svetski dan izbeglica poražavajući podaci: 68,5 miliona ljudi primorano da napusti svoje domove, a najviše ih dolazi iz ovih 5 zemalja (FOTO) (VIDEO)\nRusija kritikuje odluku SAD o povlačenju: Savet UN žele da pretvore u poslušnički instrument\nPovećava se broj nestalih sa trajekta koji je potonuo u popularnom turističkom odredištu: Traga se za 180 ljudi (FOTO)\nTramp brani svoju migrantsku politiku: Čeka se odluka Kongresa\nUsvojen zakon o legalizaciji marihuane u Kanadi\nNemački predsednik poslao oštru poruku Vašingtonu: Svet nije bokserski ring\nOdluka SAD bez presedana: Amerika se povlači iz Saveta Ujedinjenih nacija za ljudska prava (VIDEO)\nMališani u kavezima spavaju na podu dok Tramp prikazuje kako uživaju u igricama: Odvajaju decu od majki i stavljaju ih u "štenaru" (FOTO) (VIDEO)\nProstitucija u Rusiji cveta, a ovaj horor se dešava iza blještavog sjaja Mundijala: Prevarenih žena je sve više, dođu u Rusiju, a onda kreće pakao\nEksplozija u londonskom metrou: Policija dobila dojavu o sumnjivom paketu, a onda se začuo prasak\nTinejdžer doneo bombu u školu i pokušao da je aktivira: Inspirisala ga Islamska država i verovanje da je smrt novi način života\nNeverovatne scene iz ruskog grada u kome se igra prvenstvo: Ulice pod vodom, automobilima vire samo krovovi, ljudi šokirani fotkali potop (FOTO)


Ova reklama je očajnički pokušaj prikrivanja masovnog uništenja Fruške gore | Luftika\nNekontrolisana seča stabala u nacionalnom parku „Fruška gora“ traje godinama. Zahvaljujući savesnim građanima koji su povodom ovog problema u više navrata protestovovali, problem je dospeo u javnost ali mu se rešenje ne nazire.\nKrajem prošle godine NP „Fruška gora“ pokrenuo je akciju pošumljavanja povodom 60 godina od osnivanja. Akcija u naslovu lepo zvuči ali pozadina koju krije je na ivici ekološke katastrofe.\nPrvo se dozvolila ilegalna i legalna prekomerna seča šume, a potom su usledile reklamiranja sadnje koja nikada neće moći da nadoknadi štetu učinjenu ekosistemu. Fruška gora na pojednim mestima više liči na ratište nego na nacionalni park.\nMarketnig preči od ekologije\nU Fejsbuk grupi “Odbranimo šume Fruške gore” osvanuo je post koji je izazvao polemiku, a na temu je plaćenih reklamnih spotova koji promovišu gore pomenutu akciju pošumljavanja Fruške gore u režiji NP „Fruška gora“.\nStavovi u komentariama su jasni, da se nastavlja nemilosrdna seča a da su reklamni spotovi „zamazivanje očiju“ javnosti i da se pritom ne zna od čijeg su novca plaćeni.\nPoput nedavno objavljene informacije da je Ministarstvo za zaštitu životne sredine platilo Tanjugu 2 miliona dinara za promociju umesto za rešavanje ekoloških problema, NP „Fruška gora“ se poslužio istim modelom.\nExit zaturio 10.000 sadnica\nPodsetimo se samo velike marketniške prevare u organizaciji Exit-a, koji je lažirao pošumljavanje Fruške gore. Nakon agresivne medijske kampanje u kojoj Exit sadi milion sadnica u javnost su isplivali dokazi da je sve prevara.\nNekoliko dana nakon njihove akcije, aktivisti pokreta “Odbranimo šume Fruške gore” su obišli sve lokacije na kojima je navodno obavljeno pošumljavanje, snimili ih sa zemlje i iz vazduha i na terenu pokazali da tih sadnica nema. Prevareni su studenti Šumarskog fakulteta, koji su volontirali u akciji pošumljavanja i celokupna javnost u Srbiji.\nNekontrolisana seča stabala ne prestaje\nAkrivisti pokreta „Odbranimo šume Fruške gore“ su se ponovo okupili, početkom marta kod odmorišta Osovlje na Fruškoj gori, zbog prekomerne seče šume, kao i propusta koji se dešavaju pri seči i transportu drva.\nAktivistkinja Dragana Arsić je za portal 021.rs rekla da su se aktivisti okupili zbog velike količne posečenih stabala koja nisu bila obeležena kako zakon nalaže, kao i da su videli pet stablima natovarenih kamiona a sa različith lokaliteta na „Fruškoj gori“,kako tovar odvoze.\n“Zatekli smo utovar većeg broja drvnih sortimenata, a oni nisu bili označeni ni šumarskim čekićem, ni pločicama koje označavaju kvalitet samog drveta. Shvatili smo da se događa nešto sumnjivo i da je u toku nelegalni utovar, pa smo odlučili da pozovemo čuvara prirode koji nije hteo da izađe na teren. Bili smo primorani da pozovemo policiju i šumarskog i lovnog inspektora. Moram da napomenem da je ovo prvi put u istoriji JP “Nacionalni park Fruška gora” da je inspektor izašao na poziv građana” izjavila je za Arsić.\nArsić kaže da su pomenute šume u vlasništvu Eparhije sremske, koja uzima profit od seče i prodaje stabala, a pritom je oslobođena od plaćanja poreza.\nNadležni ne prepoznaju problem nelegalne seče stabala\nKo je odgovoran za ekološku katastrofu u Nacionalnom parku „Fruška gora“?\nDa li ima savesnih pojedinaca na odgovornim pozicijama koji shvataju težinu ovog problema?\nTrend seče stabala se proširio na gradske ulice, gradske parkove, Nacionalne parkove.\nŠume i stabla su naša pluća koja nestaju dok nadležni igraju marketinške igirce.\noznakeekološka katastrofa fruska gora gradjanski aktivizam nacionalni park fruska gora np fruška gora seča stabala


MP3 modul USB, FM radio, Bluetooth, SD\nMotorola Moto G4 Dual XT1622 /sim free/kao nov/\nDogovor ispoštovan , moja preporuka.\nBezicni sistem-prenos AKG SR/PT 51 - Vintage,old school\niPhone 4 16GB odlican 10/10\nPosten i odgovoran kupac, topla preporuka za saradnju!\nYamaha RX-330 rezervisano\nOdlična saradnja sa Slobodanom, sve po dogovoru, svaka preporuka budućim saradnicima. Maksimalna ocena +++10\nYakumo 15" TFT monitor\nKomplet punjač sa kablom 2u1 2A


BOSNO I HERCEGOVINO, SRETAN TI DAN DRŽAVNOSTI! | RTVUSK.ba\nSARAJEVO, 25. novembra - Bosna i Hercegovina danas slavi 78. godišnjicu potvrde svoje državnosti i principe utvrđene na današnji dan u Mrkonjić-Gradu na Prvom zasjedanju, ujedno i osnivačkoj skupštini Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja BiH (ZAVNOBiH). Udareni su tada temelji modernoj BiH, koja je u noći sa 25. na 26. novembar zakoračila u sad već historijske godine jednakopravnosti i suvereniteta kao jedna od republika nekadašnje Jugoslavije.\nNa današnji dan 1943. godine, 173 izabrana vijećnika ZAVNOBiH-a jednoglasno su usvojila Rezoluciju ZAVNOBiH-a i Proglas narodima BiH.\nKroz usvojene i opečaćene odluke Prvog zasjedanja ZAVNOBiH-a poslije se razvijao historijski oblik političke organizacije bh. multietničkog društva. Nažalost, skoro pola stoljeća nakon zasjedanja ZAVNOBiH-a, povampirene agresorske snage ponovo su 1992. udarile na BiH, čije su se patriotske snage četiri godine uz ogromne žrtve borile i izborile s neviđenim zlom


marić | Tuzlanski.ba\nČanak odbrusio Mariću nakon što je negirao masakr na tuzlanskoj Kapiji: Nemoj s tim da se šališ, da li ti je jasno…\nLider Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenad Čanak gostovao je u Jutarnjem programu TV Happy gdje je u razgovoru sa u razgovoru s novinarom Milomirom Marićem spomenuo stravični masakr na tuzlanskoj Kapiji. Imamo u Srbiji problem ratnih…\nMađari preko BiH ka Jadranu: Ovdje kupujemo za odmor jer uštedimo\nNa ulasku u BiH najviše se čeka zbog propusta putnika – isteklih putovnica. Jutros smo krenuli iz Szegzarda u Mađarskoj i planirani prvi odmor je obvezno ovdje, u Orašju. Nismo imali zastoja na putu i…\nDragan Bursać: Koja je razlika između Mladena Marića i Rajka Vasića\nPovodom komentara političara Rajka Vasića i novinara Mladena Marića zbog požara u pariškoj crkvi Notre Dame, oglasio se i spisatelj i kolumnista Dragan Bursać. Njegov komentar koji je objavio na Facebooku prenosimo u cijelosti: “Kada…


Manjak progesterona - Dijeta i zdravlje\nProgesteron je dominantan hormon kod žena koji luči žuto telo tokom ovulacije. Žlezde koje luče adrenalin takođe proizvode malu količinu progesterona, koji je steroidni hormon i dalje podstiče proizvodnju ostalih steroidnih hormona poput estrogena, kortizola i testosterona. Smatra se da je on glavni ženski hormon i da je važan za regulaciju menstrualnog ciklusa, pa samim tim i pripremu materice za začeće. Bolje pojašnjenje uloge progesterona bi glasilo: ovaj hormon priprema endometrijum za usađivanje jajašceta. Kada jajašce uđe, placenta šalje stimulanse organizmu da proizvede progesteron, kako jajašce ne bi propalo. Dovoljna količina progesterona je potrebna kako bi se jajašce održalo živim. Oplođena jajna ćelija može se raspasti i isteći u vidu menstruacije ako je nivo progesterona nizak i samim tim ne može da hrani endometrijum.\nSimptomi niskog nivoa progesterona kod žena\nJedan od prvih simptoma niskog nivoa progesterona je loše emotivno stanje, koje ženu čini osetljivom, razdražljivom, ranjivom, podložnom promenama raspoloženja i depresiji. Možda se osećate dezorijentisanim i razočaranim u sebe. Ovo je uobičajena stvar i, nažalost, može da potraje dok se organizam ne navikne na hormonske promene.\nBlago do umereno povećanje težine može izazvati težak stres i anksioznost kod žena. U svakom slučaju, umereno povećanje težine ima potencijal da postane i značajan zdravstveni problem ako se o tome ne vodi računa.\nBubuljice i dlake\nŽene obično primećuju kada naglo dobiju bubuljice ili počnu da im rastu dlačice na licu, bradi i vratu. Ove promene obično dovode do stresa, jer se žene uspaniče kada vide da im lepotu narušavaju bubuljice i neželjene dlačice.\nNeredovan menstrualni ciklus nije retka pojava, veći je procenat žena kod kojih je nepravilan. Takođe Vam se možda desilo da nekoliko puta uopšte niste dobili ciklus, ili ste imali kratka krvarenja između dva ciklusa. Sa druge strane, ozbiljniji poremećaj, koji zahteva medicinsku pomoć, zove se menoragija, što znači obilno menstrualno krvarenje, i takođe može nastati zbog niskog nivoa progesterone. Ako imate ovakvih problema, bez odlaganja konsultujte svog ginekologa.\nNizak nivo progesterona može se odraziti i kroz omekšavanje grudi. Istraživanja su pokazala da je veza između menopauze i nivoa progesterona veoma slaba; ta istraživanja pokazuju i da žene sa niskim nivoom progesterona imaju veće šanse da dobiju rak dojke.\nU određenim slučajevima, organizam proizvodi previše estrogena, posebno kada se gojaznost leči hormonskom terapijom. Masne ćelije proizvode estrogen. Odatle i zaključak da što ste gojazniji, Vaše telo će proizvoditi više estrogena. Kako se nivo estrogena povećava, tako se smanjuje nivo progesterona.\nKada organizam razvije toleranciju na insulin, to može izazvati hormonalni disbalans i posledično smanjenje proizvodnje progesterona. Uzevši sve u obzir, u ovom slučaju je glavni uzrok otpornost na insulin.\nAko vodite stresan život, znajte da to ima uticaja na sposobnost organizma da proizvodi progesteron. Velik fizički napor, psihičke traume, anksioznost i uznemirenost mogu mnogo uticati na proizvodnju hormona.\nŽivotne navike koje ne uključuju fizičku aktivnost i vežbe mogu uticati na nisku proizvodnju hormona i njihovu neaktivnost, što izaziva niz poremećaja u žlezdama i smanjuje proizvodnju i distribuciju progesterona u organizmu.\nLoša ishrana takođe može izazvati nizak nivo progesterona. Ovakvo stanje ne pogađa samo Vaše organe, već otežava i proizvodnju hormona. Da bi organizam proizvodio dovoljnu količinu progesterona, neophodna je pravilna ishrana.\n0 0 admin admin2015-01-04 17:15:502020-03-04 22:52:16Manjak progesterona\nLimfom simptomi, uzroci, lečenje Ciste na jajnicima simptomi


26-02-2020 21:53 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta\nKasno 26. februara, Sirijska arapska vojska (SAA) izvela je veliki raketni udar na militante koje podržava turska vojska koji su napredovali prema gradu Sarakib u južnom Idlibu.\nRaketa (Foto: flickr. com)\nPrema provladinim izvorima, glavna meta napada bio je Afis. Grad su zauzeli pre nekoliko sati udruženi Hadžat Tahrir al-Šam (HTŠ) povezan sa Al Kaidom i Nacionalnim frontom za oslobođenje (NFL).\nSAA je, kako se izveštava, lansirao tri taktičke balističke rakete OTR-21 Točka na militanate okupljenje oko Sarakiba. Teški raketni bacači BM-30 Smerč takođe su ciljali severnu i severozapadnu periferiju grada.\nPored velikih raketnih udara, intenzivne sirijski i ruski vazdušni napadi sada ciljaju militante koje podržava turska vojska, a napadaju Sarakib.\nGrad Sarakib, koji je SAA oslobodio ranije ovog meseca, povezuje autoput Alepo-Damask, poznat kao M5, i autoput Alepo-Latakija, poznat kao M4.\nNedavni napredak militanata oko Sarakiba rezultat je direktne podrške Turske, koja pruža naoružanje i ljudstvo. Snage SSAu gradu takođe trpe zbog loše koordinacije i slabog morala.


Škljoc-škljoc publika - Pančevo.city\nNe tako davno društvenim mrežama kružila je fotografija na kojoj se u drugom planu videla impozantna Rembrantova „Noćna straža” iz Rajksmuzeuma (Rijksmuseum) u Amsterdamu, dok su u prvom planu bila prikazana deca okrenuta leđima slici koja opsednuto zure u svoje mobilne aparate. Nije isključeno da su deca zapravo tražila dodatne informacije o poznatoj slici, Rembrantovom životu i radu, četi kapetana Fransa Baninga Koka i poručnika Vilema van Rujtenburga ili o eri baroka prepunoj simbola i alegorija.\nAli, mala je verovatnoća da je tako. Zašto bi se deca „smarala” gledajući jedno remek-delo kada je toliko zanimljivijeg sadržaja unutar njihovih magičnih naprava. Pored ovakve ignorancije i ignorizacije postoji i njen opozit u vidu neprestanog fotografisanja od strane raznih posetilaca i konzumera kulturnih dešavanja koji grčevito i neprestano fotografišu određeni trenutak za „pamćenje”. Pre dva dana gledala sam bubnjare-Koreance, Tago-performans satkan od perkusija, plesa i akrobatike. Kombinacija korejske tradicionalne muzike i borilačkih veština. Događaj vrlo zanimljiv, malkice komercijalan i vrlo dopadljiv, u kom je energična, ritmična muzika doprinela čak preterano euforičnoj atmosferi. I uvek mi se nekako zalomi da ispred mene sede ti „zaluđenici” fotografijom koje posebno mami i privlači mračna sala određenog događaja u kojoj oni svakih nekoliko minuta uključuju svoje mobilne telefone da bi uz neizostavni blic ovekovečili apsolutno svaki trenutak u kom borave.\nMama, tata i ćerka koja otprilike ima jedno sedam ili osam godina sede u redu ispred mog. Kao po komandi, prvo mama uzima telefon u ruke. Škljocne jednom, pa još jednom, malo zumira, malo odzumira, škljoc još jednom, malo pregleda i potom gasi telefon. Nekoliko minuta kasnije tata uzima svoj telefon: škljoc,škljoc, zum, zum, škljoc i isključuje ga. Potom dolazi na red ćerka, isto: škljoc, škljoc, ovog puta bez zumiranja, opet škljoc i gasi i ona svoj telefon. Svi naravno koriste blic. Onda ponovo- mama uključuje svoj telefon, škljoc, škljoc, zum, zum, i tako redom u krug u krug škljocamo redom ja (u ovom slučaju tata) i drug. Porodica „bistrih” bliceva. Da li su oni uživali opušteno u koncertu/svirci/performansu, čemu god, naravno da nisu, ali arhive će im biti prepune identičnih, jedva vidjivih fotografija, jednog te istog prizora: koreanskih mladića oskudno obučenih, sa kićankama na glavama kako udaraju u različite instrumente.\nJednom prilikom u jednom njujorškom muzeju, svojim očima videla sam turistu-maratonca, kako ni ne gledajući slike ispred sebe, svaku ponaosob fotografiše, sve gledajući preko objektiva, ništa golim okom samo skokom, bukvalno džogirajući kroz muzej. Nema opuštanja, prepuštanja, stendalovske „opijenosti lepotom”, upijanja divote koja je pred njim, samo daj što više foto-dokaza za uspomene naknadne. I da se razumemo, i ja obožavam da fotografišem, ali biram šta i biram kada. Nekada namerno ništa ne ufotkam (posebno u muzejima gde po pravilu fotografisanje treba da je zabranjeno, ili ukoliko ono i nije onda nikako ne koristiti blic), u želji da upamtim trenutak snagom svoga uma i srca, i taj trenutak nekada je mnogo jači i lepši nego što bi bio da je aparatom zabeležen.\nI da se vratim na Rembranta i da objasnim deci: „Noćna straža” naslikana je 1642. godine. Jedno je od najpoznatijih Rembrantovih dela. Ona predstavlja možda i najbolji primer zadivljujuće virtuoznosti ovog holandskog majstora. Ujedno i jedan od najreprezentativnijih primera baroknog slikarstva. Prepuna je skrivenih simbola, aluzija i njeno tumačenje vrlo je kompleksno. Ko je devojčica na slici i zašto je jedino ona pored poručnika Vilema tako misteriozno osvetljena tom nestvarnom, zlatnom svetlošću? Kakva je to četa kapetana Fransa Baninga Koka i poručnika Vilema van Rujtenburga? I da li je slika oduvek nosila naziv „Noćna straža”, pročitajte u sledećim knjigama: Rembrant-misterijaotkrivene forme od Mihael Bokemila ili Rembrant, ogled iz filozofije umetnosti od Georga Zimela. Sto posto ih ima u biblioteci.\nGavrilov / jan 15\nGavrilov / jun 23


Počinje sistematska deratizacija | Boom93\nGrad Požarevac obaveštava građane da će se, u periodu od 27. aprila do 17 maja, sprovoditi sistematska deratizacija na teritoriji grada. Deratizaciju će sprovesti Zavod za dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju „Visan“ iz Beograda.\nSistematskom deratizacijom biće obuhvaćeno sledeće: gradska domaćinstva stambeni objekti i individualni, kanal reke Mlave, seoska domaćinstva, centralna deponija, seoska deponija, divlje deponije, šahtovi fekalnih kanalizacija, gradska i seoska groblja.\nIz gradske uprave napominju da je sprovođenje sistematske deratizacije besplatno.\nU slučaju nastanka bilo kakvih problema u toku sprovođenja akcije sve neophodne informacije mogu se dobiti na sledećem telefonu: 064/8187047 (Mirjana Stefanović).


Posle incidenta: Oglasio se Čeda Jovanović | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tPosle incidenta: Oglasio se Čeda Jovanović\nLider Liberalno demokratske partije Čedomir Jovanović oglasio se na Instagramu nakon vesti da je napao vlasnika privatne klinike za fizikalnu terapiju.\nOn u svojoj novoj objavi nije komentarisao jučerašnji skandal ispred klinike – napad teniskim reketom na doktora, koji policija istražuje, već je poslao poruku na Instagramu da „nije siguran šta može da očekuje u budućnosti„.\n„Fokusiran sam na suštinu, isključujem sve ostalo. Nisam siguran šta mogu da očekujem u budućnosti, ali je se ne plašim jer znam za koga živim. Za one koji su „ja“… Anđeliju, Zoru, Janu, Mihajla, Hris, Jelu…i vas retke koji ste uprkos svemu ostali moji….i delim vaše breme kao što vi delite moje. Živim za to, volim zbog toga“, napisao je Jovanović.\nPodsetimo, mediji su preneli informaciju juče da je lider LDP Čedomir Jovanović pretukao na Novom Beogradu vlasnika Klinike za fizikalnu terapiju „Fizio centar„.\nIncident se dogodio oko 17 časova u ulici Milutina Milankovića broj 1.\nmisa 19. јула 2020. - 22:16\nTipicno mlacenje prazne slame,sholastika i demagogija, a la Vucic, umesto da odgovori sta se stvarno dogodilo, on prica nesto o cemu izgleda samo on ima pojma, udariti coveka reketom, pa se zahvaliti na podrsci i reci da se on koji je udario ne plasi, gore izvrtanje istine odavno nisam video, osim mozda kada Vucic kaze da mu Olivera Jovicevic kaze ko se to zarazio na izborima, a bilo je tu par miliona ljudi, dobro da nije trazio i licnu kartu tog koji se zarazio


Latinoamerikanke (1030 Live)\n#chatanje #svršavanje u pičku #svršavanja na guzu #lizanje guze\n#svršavanje na licu #skidanje #jebanje pičke #skvirtanje\n#pušenje #svršavanja na guzu #guranje šake #Kralj sobe\n#lizanje guze #jebanje u guzu #nema jebanja #gutanje\n#svršavanje u usta #svršavanje unutra #svršavanja na guzu #Cam2Cam Prime\n#lizanje guze #masturbacija #nadraživanje #ohmibod\n#razmjenjivanje sperme #prstenjačenje #nadraživanje #skvirtanje\n#prstenjačenje #drkanje #lizanje pičke #Kralj sobe\n#skidanje #svršavanje u pičku #lovense #Kralj sobe\n#plesanje #sjedenje na licu #vođenje ljubavi #nema jebanja\n#svršavanje na lice #guranje šake #svršavanje u pičku #skvirtanje\n#lizanje guze #chatanje #jebanje #sprave za jebanje\n#chatanje #pušenje do grla #uživanje #anal fisting\n#prstenjačenje #trljanje #samozadovoljavanje #skvirtanje\n#lizanje jaja #ejakulacija #ljubljenje #fetiš na stopala\n#jebanje stopala #lizanje #vođenje ljubavi #gutanje\n#pušenje do grla #igranje s dildoom #jebanje #masturbacija\n#plesanje #sprave za jebanje #papanje pičke #lizanje pičke\n#igranje s dildoom #pokazivanje #skidanje #fetiš na stopala\n#svršavanje u usta #pokazivanje #drkanje #lizanje pičke\n#svršavanje u usta #jebanje #lizanje #ženska dominacija\nHey guys, i really wanna fingering my pussy today, can u help me? 1048 1500\n#izvedba preko kamere #pušenje kurca #vođenje ljubavi #fetiš na stopala\n#lizanje jaja #svršavanje na licu #jebanje s dildoom #gutanje\n#analna igra #plesanje #ejakulacija #trljanje pičke\n#svršavanje #lizanje dlakave pičke #trljanje pičke #HD+\n#pušenje #uživanje #jebanje cura #jebanje pički\n#svršavanje u usta #svršavanje na licu #lizanje #nema jebanja\n#svršavanje na licu #masturbacija #jebanje pičke #trljanje pičke\n#dominacija sado-mazo vezanjem #svršavanje u usta #pušenje do grla #lizanje dlakave pičke\n#dupla penetracija #svršavanje na lice #trljanje #anal fisting\ni really enjoy the squirts, come on, give me a lot today. 77 – 30 ya recaudado, 47 Im RED, new model and I want have a\n#svršavanje na lice #masturbacija #svršavanje u pičku #jebanje cura\n#pušenje #jebanje u guzu #svršavanje na lice #Cam2Cam Prime\n#dominacija sado-mazo vezanjem #svršavanje unutra #pušenje do grla #dupla penetracija\n#plesanje #jebanje stopala #sprave za jebanje #ljubljenje\n#chatanje #svršavanje u usta #lizanje guze #pušenje\n#svršavanje u usta #svršavanje #drkanje #vođenje ljubavi\n#iz guze u usta #masaža #ženska dominacija #ohmibod\n#svršavanja na guzu #razmjenjivanje sperme #ljubljenje #lizanje pičke\n#jebanje u guzu #chatanje #ejakulacija #svršavanje na lice\n#sjedenje na licu #gušenje #ženska dominacija #jebanje pičke\n#pušenje do grla #sjedenje na licu #drkanje #nema jebanja\n#lizanje guze #pušenje do grla #igranje s dildoom #pokazivanje\n#chatanje #razmjenjivanje sperme #jebanje s dildoom #lizanje dlakave pičke\nI need a dirty daddy to fuck me very hard GOAL: ANALSHOW /555tks/ #latina #feet #teen #anal 555 271 284\n#izvedba preko kamere #chatanje #svršavanje na licu #prstenjačenje\n#pušenje #svršavanje u usta #Cam2Cam Prime #fetiš na stopala\n#prstenjačenje guze #jebanje guze #dupla penetracija #trljanje pičke\n#lizanje jaja #pokazivanje #trljanje #jebanje pičke\n#pušenje #prstenjačenje #ljubljenje #fetiš na stopala\n#dominacija sado-mazo vezanjem #svršavanje unutra #jebanje pičke #Igre\n#prstenjačenje guze #svršavanja na guzu #svršavanje na lice #lizanje\n#vođenje ljubavi #ženska dominacija #jebanje cura #jebanje pički\n#analna igra #igranje s dildoom #svršavanje na lice #skidanje\n#pokazivanje #lizanje #pušenje #ženska dominacija\n#svršavanja na guzu #razmjenjivanje sperme #uživanje #gušenje