PITANJA I ODGOVORI O CRKVENOJ POBOŽNOSTI I BRIZI ZA DUŠU – Strana 14 – Svetosavlje\nDa li treba saginjati glavu na vozglas\n„Oglašeni, glave svoje priklonite Gospodu“?\nZašto Božić ne može da se slavi po novom kalendaru?\nZašto je greh priređivati zabave u navečerje nedelje i prazničnih dana?\nKako se peva „Preblagoslovena jesi, Bogorodice Djevo“?\nKakva je razlika između pravoslavnog bogosluženja i bogosluženja „jedinoveraca“?\nGde u hramu treba da se nalazi sveta Plaštanica kada se ne upotrebljava?\nDa li mirjani mogu da prolaze preko soleje za vreme bogosluženja?\nDa li je pravilno ceniti kod pastira pre svega njegove organizatorske sposobnosti?\nDa li je dopušteno da dužnosti u hramu obavlja lice koje živi u drugom braku?\nKada su i koja zvona određena za različite službe?\nZašto se Crkva ne protivi dočeku nove godine po novom kalendaru?\nMogu li se u hramu sa jednim Prestolom služiti dve Liturgije?\nKoji dan se naziva „hramovnim praznikom“?\nKoliko častica treba izvaditi na proskomidiji\nu slučaju da više ljudi traži pominjanje istog lica?\nKako sveštenik koji služi Liturgiju svaki dan\ntreba da se priprema za primanje Svetih Hristovih Tajni?\nA kako se priprema mirjanin, koji zbog toga posti svake subote?\nMože li se davati spisak za pominjanje, bez prosfore za pominjanje?\nDa li naša iskrena težnja za mirom ponekad treba da ima granice?\nDa li se mogu dočekivati dve nove godine?\nDa li služenje Liturgije u pozne večernje sate predstavlja narušavanje tradicije?\nMože li ipođakon da odlazi na „večernji ples“ ili „igranke“ i pleše na njima?\nMogu li se u crkvi čitati sopstvene molitve?\n201. Pitanje (Da li treba saginjati glavu na vozglas „Oglašeni, glave svoje priklonite Gospodu“?): Da li treba da sagnemo glavu na vozglas „Oglašeni, glave svoje priklonite Gospodu“?\nOdgovor: Formalno, naravno, ne treba, jer mi više nismo oglašeni, nego „verni“, to jest primili smo Svetu Tajnu Krštenja. No, budući svesni koliko smo nedostojni da ponesemo ovo uzvišeno zvanje „vernih“ – jer često i teško narušavamo zavete svetog Krštenja, izdajući Hrista Spasitelja i ugađajući đavolu, mada smo svečano obećali da ćemo ga se odreći, sa svim delima njegovim – mi iz osećanja dubokog smirenja možemo naravno da preklonimo glavu i pri tom vozglasu, kao da sebe u mislima svrstavamo među oglašene.\n202. Pitanje (Zašto Božić ne može da se slavi po novom kalendaru?): Tačan dan Rođenja Hristovog ne može se utvrditi usled nedostatka činjenica. Zato smatram da praznik Rođenja Hristovog može i treba da se prenese na novi kalendar. Ovo stoga što svi Amerikanci za Božić idu u svoje hramove, a naša omladina, koja je stupila u mešovite brakove (većina je takvih), takođe odlazi tamo. Kada bi u našim hramovima tog dana bilo božićnog bogosluženja, oni bi pošli u naš hram. Pristalice starog kalendara kažu da bi se tako „narušila dužina Božićnog posta“, međutim većina njih dočekuje Novu godinu po novom kalendaru, uz mrsnu trpezu. Iz ličnog iskustva znam da ako Božić padne u toku radne sedmice, na poslu se ne može uvek dobiti slobodan dan. Osim toga, ako lica koja primaju američko državljanstvo ne prihvataju američke tradicije, ona izazivaju podozrenje Amerikanaca i opravdano pitanje: „Zašto su onda primili državljanstvo?“ Kod nas se i tako dvanaest praznika, kao i hramovne slave, po nahođenju nastojatelja, prenose na druge dane, pa i na Božić po novom kalendaru, što nije predviđeno Tipikom, ali je izazvano praktičnim potrebama, kako bi verujući mogli da se pomole u čast svojih praznika.\nOdgovor: Zaista, usled nedostatka činjenica, tačan dan Roždestva Hristovog ne može se ustanoviti. Ali to ne znači da Roždestvo Hristovo možemo da praznujemo kad nam se prohte: Božić treba da praznujemo onda, kada je to odredila naša sveta Pravoslavna Crkva – 25. decembra po našem, pravoslavnom kalendaru. Čitav bogoslužbeni poredak naše svete Pravoslavne Crkve predstavlja strogu, skladnu celinu, u kojoj sve ima svoje određeno mesto, i ne može biti samovolje, jer bi ona unela pometnju i nered, i narušila tu strogu usklađenost. Božić je naročito tesno povezan sa četrdesetodnevnim postom koji mu prethodi, sa posebnim praznicima i uspomenama u čitavom nizu dana koji mu prethode, sa danima takozvanog „pretprazništva“ Božića i tome slično. Sve ovo bi se narušilo kada bi bilo uvedeno praznovanje Božića po novom kalendaru: umesto skladnog poretka nastao bi nedopustivi haos.\nPravi pravoslavni hrišćani neće dočekivati Novu godinu po novom kalendaru, pa još i „uz mrsnu trpezu“, ali to se ne može zabraniti onima koji su po duhu otuđeni od svoje svete pravoslavne vere i ne poštuju njene tradicije i ustanove.\nPrimanje američkog državljanstva nas ne obavezuje da se odreknemo svoje svete pravoslavne vere, njenih običaja i tradicija. I muslimani, pagani, a posebno Jevreji ovde uživaju potpunu slobodu i pravo da ispovedaju svoju veru i slave njene praznike u skladu sa svojim običajima i tradicijama, pa ih niko ne prekoreva zbog nekakve „nelojalnosti“ prema Americi. Stoga je više nego čudno primoravati pravoslavne hrišćane da prihvate običaje i tradicije inovernih Amerikanaca. Nama je poznato da razboriti američki poslodavci čak vrlo rado puštaju svoje zaposlene u crkvu povodom većih praznika, u skladu sa verom koju ispovedaju. Naravno, izuzeci su uvek mogući.\nTo da se kod nas veliki praznici i hramovne slave tobože „prenose na druge dane po nahođenju nastojatelja“ – apsolutno ne odgovara stvarnosti: i dvanaest praznika i hramovne slave praznuju se u svoje vreme, kada je to crkvenim Tipikom određeno. A pored toga neki oci nastojatelji u najbliži nedeljni dan priređuju još i naročito svenarodno praznovanje hramovne slave, kako bi većem broju vernih pružili mogućnost da u tome učestvuju, budući da nisu mogli da dođu u hram na sam dan praznika. Ovo se nepravilno naziva prenošenjem praznika, jer se on ne može preneti, niti se prenosi.\nU tuđini i u nepovoljnim uslovima mi treba da budemo ispovednici svoje vere i više nego što je to bio slučaj u Rusiji, umesto da se prilagođavamo sredini koja nas okružuje, što je sasvim nedostojno zvanja istinskoghrišćanina. Inače, štaće biti sa nama, ako nam svima nametnu novu, zajedničku veru za sve, koju sada tako intenzivno propagiraju? Prihvatanje jedne novotarije, neizbežno za sobom povlači prihvatanje i drugih novotarija, pa tako postepeno svi oslonci vere slabe. To i jeste put odstupništva, koji uvek počinje tobože od „malog“ i naizgled beznačajnog, a zatim postepeno napreduje, prelazi u sve veće i veće, da bi se na kraju izgubila i sama suština vere: njen duh se razvejava i „so – po rečima Spasiteljevim – obljutavi“.\nNaše spasenje je u tome da se čvrsto držimo svoga. I to neće izazvati podozrenje kod stranaca. Naprotiv, oni će nas upravo zbog toga uvažavati.\n203. Pitanje (Zašto je greh priređivati zabave u navečerje nedelje i prazničnih dana?): Zašto je greh priređivati zabave u navečerje nedelje i prazničnih dana?\nOdgovor: Zato što, prema crkvenim shvatanjima, dan počinje od večeri uoči praznika, a čitava noć pred nastupanje praznika za hrišćane predstavlja svetu noć. Tokom te noći umesno je baviti se samo molitvenom pripremom za praznovanje događaja koji proslavljamo. Takođe, oni koji će se na Božanstvenoj liturgiji pričestiti Svetim Hristovim Tajnama, vreme posvećuju čitanju molitvenog pravila pre Svetog Pričešća i usredsređenoj pripremi za primanje ove najveće hrišćanske Svete Tajne.\nGreh je priređivati veselja u navečerje nedelje i prazničnih dana, već i stoga što se hrišćani na taj način odvlače od posećivanja bogosluženja – svenoćnog bdenija uoči praznika i Božanstvene liturgije ujutro na sam dan praznika. Onome ko se sprema da u subotu uveče ili uoči praznika ide na neku zabavu, misli su obuzete tom zabavom i pripremom za nju – kako da se što lepše obuče i dotera. Takav teško da će poći u crkvu na večernje bogosluženje. Onaj pak ko je na takvoj zabavi proveo veći deo noći, kako to danas obično biva, ujutro neće biti u stanju da se dovoljno rano probudi kako bi pošao u crkvu na Božanstvenu liturgiju.\nDa li bi neko od savremenih hrišćana, ko još nije sasvim izgubio veru i savest, priredio zabavu noć uoči Vaskrsa? Naravno da ne.\nMeđutim, svaki nedeljni dan po svome značenju nije ništa drugo do ta Pasha Hristova, koja se praznuje svake nedelje, dok je noć uoči nje ista ta vaskršnja noć. Ko za takvu, pretprazničnu noć priprema zabave i dozvoljava sebi da uzima učešće u njima, taj teško greši jer skrnavi svetinju prazničnog dana. Kako svedoče Reč Božija, istorija hrišćanske Crkve i pisani spomenici iz najranijeg perioda hrišćanstva, prvi hrišćani su čitavu noć pred nastupanje nedelje ili prazničnog dana provodili u zajedničkoj molitvi, odakle i vode poreklo naša takozvana „svenoćna bdenija“, koja su sada, zbog ljudske nemoći i slabosti, veoma skraćena i redukovana. O tome jasno govori tako važan pisani spomenik kakav predstavljaju „Apostolske ustanove“: „Od večeri pa dok ne zapevaju petlovi prebivajte u bdeniju, molitvama i prozbama Bogu, čitajući do prvih petlova zakon, proroke i psalme, a kada pročitate Jevanđelje, obratite se narodu besedom“.\nJe li onda umesno da savremeni hrišćani, koji se sada više ne izlažu naporu takve zaista „svenoćne“ molitve u hramu, svetu noć uoči nastupanja praznika provode na potpuno drugačiji način?\nSamo su bogoborni boljševici, kao javni neprijatelji naše svete vere i Crkve, namerno priređivali razne zabave i veselja za vaskršnju noć, i uopšte u vreme prazničnih crkvenih bogosluženja, kako bi odvukli narod od posećivanja hrama Božijeg.\nUzalud se neki pozivaju na to, da su ovakve zabave ranije bile dopuštene i u carskoj Rusiji. Jer njih su odlučno zabranjivali čak i naši građanski zakoni. Još je car Aleksije Mihajlovič 1648. godine izdao ukaz kojim je naređeno da se nedeljom u crkvu dolazi na večernje, jutrenje i Liturgiju, pri čemu je bilo zabranjeno „svako pijanstvo, i svaka gluma, i lakrdijaštvo, i sve demonske igre“. A za onoga ko bi se oglušio o ovu naredbu bilo je propisano da se „izudara palicom bespoštedno“, pa čak i da se pošalje u progonstvo. Značajan je i 26. član čuvenog Zakonika iz 1648. godine: propisi koji čuvaju svetost nedelje odnose se na vreme počev od subote, tri sata pre no što nastupi veče. Čak je i Imperator Petar Prvi, koji je kod nas, po uzoru na Zapad, uveo takozvane „asambleje“, ukazom ipak propisao da se one ne mogu organizovati pre no što se završi nedeljna Liturgija. A 17. februara 1718. godine on je izdao ukaz kojim se svi obavezuju da nedeljom odlaze na večernje, jutrenje i Liturgiju. Carica Jelisaveta Petrovna je ukazom iz 1743. godine zabranila da se krčme nedeljom otvaraju pre kraja Liturgije. Car Pavle Prvi je ukazom od 22. oktobra 1796. zabranio pozorišne predstave „u sve subote“. Konačno, 1833. godine, u vreme cara Nikolaja Prvog, trudom znamenitog Speranskog, sastavljen je „Kodeks (‘Svod’) zakona Ruske imperije“, u čijem se XIV tomu nalazilo poseban član „O čuvanju svetosti nedeljnog dana“. Ovaj član odlučno zabranjuje sve balove, koncerte, pozorišne predstave i uopšte javne zabave i veselja pre okončanja nedeljne Liturgije.\nPočetkom XX veka kod nas u Rusiji sve je bilo uzdrmano, pa su ovi zakoni, kao i mnogi drugi, prestali da se primenjuju. I upravo to je dovelo carsku Rusiju do strašne katastrofe – krvavog boljševizma.\nZato je krajnje čudno, nelogično i nerazumno pomišljati na spasenje Rusije, a da se prethodno ne isprave greške iz prošlosti – koje se uporno ponavljaju, kao što čine nerazumna i kapriciozna deca, samo zato što im se „tako hoće“ – i da se u svemu slede pouke naše Majke Crkve.\nBog se ne može ružiti i prestupnici Zakona Božijeg neće proći nekažnjeno zbog takve profanacije prazničnih dana.\n204. Pitanje (Kako se peva „Preblagoslovena jesi, Bogorodice Djevo“?): Da li pesmu „Preblagoslovena jesi, Bogorodice Djevo“ treba pevati na drugi glas, ili po glasu jevanđelske stihire?\nOdgovor: Iako je „Preblagoslovena jesi, Bogorodice Djevo“ pesma drugog glasa, kao što se vidi iz nekih mesta u bogoslužbenim knjigama, ipak, u praksi je postojao i do danas postoji običaj da se ova pesma na vaskrsnom svenoćnom bdeniju peva na glas jevanđelske stihire.\n205. Pitanje (Kakva je razlika između pravoslavnog bogosluženja i bogosluženja „jedinoveraca“): Koja je osnovna razlika između pravoslavnog bogosluženja i bogosluženja „jedinoveraca“?\nOdgovor: Ova razlika se sastoji u tome, što je jedinovercima, to jest bivšim raskolnicima-staroobredcima koji su se ponovo prisajedinili Pravoslavnoj Crkvi, dopušteno da bogosluženje obavljaju po svojim starim štampanim knjigama i da drže sve svoje crkvene obrede i starinske običaje i tradicije.\n206. Pitanje (Gde u hramu treba da se nalazi sveta Plaštanica kada se ne upotrebljava?): Gde u hramu treba da se nalazi sveta Plaštanica kada se ne upotrebljava?\nOdgovor: Nigde u Tipiku nije ukazano na posebno mesto za čuvanje svete Plaštanice, kao što se uopšte o njoj malo govori, jer ona u crkvenu upotrebu nije ušla tako davno. Sveta Plaštanica se obično čuva u naročitoj staklenoj vitrini na zidu unutar oltara, ili na Hristovom grobu, ali pokrivena platnom odozgo.\n207. Pitanje (Da li mirjani mogu da prolaze preko soleje za vreme bogosluženja): Mogu li mirjani da prolaze preko soleje za vreme bogosluženja, ispred zatvorenih Carskih dveri?\nOdgovor: Za mirjane je sasvim neumesno da hodaju po soleji, baš kao što je neumesno i da ulaze u oltar, pošto soleja predstavlja spoljašnji deo oltara i namenjena je da po njoj hodaju isključivo sveštenoslužitelji i crkvenoslužitelji, a mirjani ne.\n208. Pitanje (Da li je pravilno ceniti kod pastira pre svega njegove organizatorske sposobnosti?): Da li je ispravno kod pastira ceniti pre svega njegove organizatorske sposobnosti, i za idealnog smatrati samo onog pastira, koji se pokaže kao dobar organizator?\nOdgovor: Potpuno je nepravilno. Ono najvažnije u Crkvi nije njena spoljašnja organizacija, nego unutrašnji, duhovni napredak njenih članova. Zadatak Crkve je da duhovno vaspitava svoje članove. Putem takvog duhovnog vaspitavanja ona ih vodi ka spasenju, pripremajući ih za naslednike budućeg večnog Nebeskog Carstva – Carstva slave, koje će se otkriti na kraju vekova.\nIz ovoga treba da bude jasno da se od pastira zahteva pre svega odgovarajuće duhovno raspoloženje – unutrašnji duhovni plam kojim bi on mogao da zapali i duše svoje pastve, rukovodeći ih ka spasenju.\nIdealan pastir, prema učenju reči Božije, jeste onaj ko ima veru i dobru savest (1.Tim. 1,19), ko služi kao obrazac vernima u reči, u življenju, u ljubavi, u duhu, u veri, u čistoti (1.Tim. 4,12) i ne zanemaruje blagodatni dar u sebi, dobijen kroz svešteno rukopoloženje (1.Tim. 4,14), nego stalno pazi na sebe i na nauku, jer će, čineći tako, spasiti i sebe i one koji ga slušaju (1.Tim. 4,16).\nIdealni pastir je, prema jasnom učenju svetog Apostola Pavla, onaj koje bez mane, jedne žene muž, trezven, mudar, pošten, gostoljubiv, kadar da poučava; ne pijanica, ne ubojica, ne lihvar, nego krotak, miroljubiv, ne srebroljubiv (1.Tim. 3,23). Tek na kraju, posle svega toga, rečeno je da on treba svojim domom dobro da upravlja, i da ima poslušnu decu sa svakom skromnošću (1.Tim. 3,4-5), na šta bi moglo da se gleda kao na zahtev da pastir poseduje administratorske sposobnosti. Ali same po sebi ove sposobnosti, ma koliko bile sjajne, baš ništa neće doneti pastiru i njegovoj pastvi, ukoliko pastir nema ono najvažnije – gore nabrojana duhovna svojstva i osobine – ako u njemu nema prave duhovnosti, molitvenog raspoloženja i istinske, iskrene pobožnosti, sa kojima bi mogao da predstavlja nadahnjujući primer za svoju astvu.\nOsim toga, preterana zaokupiranost spoljašnjim delanjem može da bude čak i štetna i pogubna, ako je praćena sujetom i mnogim brigama, ako odvlači od glavnog – od molitve i brige o duhovnom napretku.\nDakle, na prvom mestu ne treba da stoje administratorske sposobnosti pastira, nego njegovo uzvišeno duhovno raspoloženje. Administratorske sposobnosti vredne su samo ukoliko predstavljaju dopunu njegovom dobrom duhovnom raspoloženju, a nikako same po sebi. Jer ne vodi ljude ka spasenju spoljašnja organizacija, nego unutrašnji duh istinski hrišćanskog življenja, a cilj crkvenog života je – spasenje duša za večni život.\n209. Pitanje (Da li je dopušteno da dužnosti u hramu obavlja lice koje živi u drugom braku?): Da li je dopušteno da lice koje živi u drugom braku obavlja dužnosti u hramu, i može li takvo lice da bude crkveni starosta?\nOdgovor: Poštujući čistotu devstvenosti i čestitost udovstva više no brak, naša sveta Crkva se prema drugom braku uvek odnosila neblagonaklono, mada je dopuštala stupanje u drugi brak, nalažući na one koji u njega stupaju crkvenu epitimiju – odlučenje od svetog Pričešća na period od godinu dana, ili čak na dve godine (vidi 4. pravilo svetog Vasilija Velikog). Oni koji su stupili u drugi brak ne mogu da budu rukopoloženi ni u čin episkopa, ni prezvitera, ni đakona, niti uopšte mogu biti „u svešteničkom imeniku“ (vidi 17. pravilo svetih Apostola), to jest ne mogu biti posvećeni ni u ipođakone, ili čtečeve, ili pojce i, shodno tome, nemaju prava da nose sveštene odežde ili stihar.\nŠto se tiče drugobračnosti mirjana koji obavljaju različite dužnosti u crkvi, pa među njima i dužnost crkvenog staroste, crkvena pravila o tome ništa ne govore, no u svakom slučaju, pre no što preuzmu svoje obaveze, trebalo bi da izdrže epitimiju određenu za one koji stupaju u drugi brak, ako je prethodno nisu izdržali, i da se bezuslovno uzdržavaju od ulaska u sveti oltar, jer je to mesto namenjeno samo za lica u sveštenom činu, a oni koji su u drugom braku ne mogu biti u sveštenom činu.\n210. Pitanje (Kada su i koja zvona određena za različite službe?): Nemojte mi uskratiti odgovor na pitanje, kada je i koje zvono određeno za službe koje se obično obavljaju u parohijskoj crkvi, kao što su večernje, jutrenje, časovi, Liturgija, vodoosvećenje, pogreb, venčanje, parastos i moleban?\nOdgovor: Zvona u crkvi imaju trojako značenje. Zvoni se zato:\n1) da bi verni bili pozvani na bogosluženje, to jest da bi bili obavešteni o početku crkvene službe;\n2) da bi se izrazilo slavlje, radost i likovanje Crkve na njenom bogosluženju i\n3) da bi oni koji ne mogu da dođu u hram bili obavešteni o posebno važnim trenucima bogosluženja i da 6i bili podstaknuti da se svojim molitvama pridruže onima u hramu.\nCrkve obično imaju nekoliko zvona, pri čemu ona treba da se međusobno razlikuju veličinom i snagom zvuka. Najčešće se mogu razlikovati sledeća zvona: a) praznično, b) nedeljno, v) polijelejno, G) svakodnevno i d) malo zvono. Osim toga mogu postojati još i sasvim mala zvona različite veličine.\nRazlikuju se dve vrste zvonjave: 1) blagovest i 2) zvonjava u užem smislu reči. Blagovest je kada se udara samo u jedno zvono, ili u nekoliko zvona, ali ne zajedno, nego po redu. U ovom poslednjem slučaju blagovest se naziva „prezvonom“ ili „prebiranjem“. Pod zvonjavom u užem smislu podrazumeva se udaranje u dva ili više zvona odjednom. Kada se tako zvoni u tri maha (sa prekidima), to se zove „trezvon“.\nBlagovest se zvoni na početku svakoga od tri glavna zajednička bogosluženja: 1) pre početka devetog časa i večernja, 2) pre polunoćnice i jutrenja, i 3) pre trećeg i šestog časa koji se služe pre Liturgije.\nPre svečanijih službi, nakon blagovesti sledi trezvon u nekoliko zvona. Tako se zvoni na početku prazničnog večernja ili svenoćnog bdenija, na početku prazničnog jutrenja (obično pre početka pevanja polijeleja) i pred sam početak Božanstvene liturgije, nakon što se pročitaju treći i šesti čas.\nBlagovest na jedno zvono zvoni se na svakom jutrenju prilikom pevanja „Čestnjejšuju Heruvim“ i na svakoj Božanstvenoj liturgiji na početku „Kanona Evharistije“ – takozvano „zvono za Dostojno“.\nTrezvon se zvoni i na kraju svakog prazničnog bogosluženja – svenoćnog bdenija ili Božanstvene liturgije, u znak pobede Crkve.\nTokom čitave Svetle Sedmice na početku i na kraju svakog bogosluženja zvoni se trezvon na sva zvona.\nPrilikom molebana, u dane hramovnih praznika i u drugim svečanim prilikama, obično se pre molebana zvoni blagovest, a posle – trezvon. Na litijama se zvoni blagovest sa prebiranjem, koje potom prelazi u trezvon i traje tokom same litije.\nZa vreme Liturgije na prvi dan Vaskrsa prilikom čitanja Jevanđelja zvoni se prezvon (tj. prebiranje), koji se na kraju čitanja završava trezvonom.\nNa jutrenju na Krstovdan (14. septembra), u treću nedelju Velikog posta (Krstopoklonu) i 1. avgusta, posle otpevanog Velikog slavoslovlja, kada se iznosi Časni Krst iz oltara (uz pojanje „Svjatij Bože“) biva prezvon, pri čemu se udara u svako zvono po jednom, a kada se na taj način preberu sva zvona, udara se u sva odjednom, da bi se, kada Krst bude iznesen na sredinu hrama, zvonio trezvon. Sličan takav prezvon određen je i za Veliki Petak pre iznošenja Plaštanice i za jutrenje Velike Subote pre iznošenja Plaštanice radi obilaženja sa njom u krut oko hrama. U oba slučaja prezvon se takođe završava trezvonom.\nPrezvon biva i prilikom iznošenja tela pokojnika iz kuće, i prilikom odlaska sa njim na grob radi pogreba.\nNešto drugačiji prezvon (udaraju najpre u najveće zvono, a potom u sva manja redom) biva uoči malog osvećenja vode i u dane hramovnih praznika, a prilikom pogružavanja krsta u vodu zvoni se trezvon.\nIsti takav prezvon kao pred vodoosvećenjem, zvoni se i pre posvećenja u čin episkopa.\nO tome koliko se dugo zvoni blagovest, Tipik kaže: „udara (za svenoćno bdenije) u veliki kampan (vrsta zvona) polako dvanaest puta, pojući Neporočne, ili govoreći tiho 50. psalam“ (Tipik, gl. 1). Za trezvon je određeno vreme koje je potrebno da se jednom pročita 50. psalam. Na velike praznike blagovest treba da traje duže, kako stoji u Tipiku: „udara dosta“. Za manje značajne svakodnevne službe kao što su polunoćnica, povečerje i malo večernje uobičajeno je da se udara 12 puta.\nNa poseban način zvoni se u dane Velikog posta: otegnuto, ne često, uglavnom u jedno zvono. Pre trećeg časa udaraju u zvono tri puta, pre šestog časa – šest puta, pre devetog – devet puta, pre izobraziteljnih i povečerja – 12 puta. Pre početka svih časova uvek se zvoni blagovest. Ali ako je praznik, onda za časove ne udaraju u zvono odvojeno za svaki čas.\n211. Pitanje (Zašto se Crkva ne protivi dočeku nove godine po novom kalendaru?): Čim nastupi decembar mesec po novom kalendaru, naše ruske novine odmah počnu da najavljuju predstojeće „dočeke Nove godine“, koje organizuju različite ruske organizacije. Najave tih dočeka zvuče vrlo primamljivo: detaljno se nabraja šta će sve tamo biti, obećava se prijatna i vesela atmosfera, a onda se svima upućuje poziv da dođu. Pri tome se obično zaboravlja da ovi „dočeci“ padaju upravo u vreme Božićnog posta, kada je, po pravilima Crkve, sasvim nedopustivo bilo kakvo veselje, plesovi, muzika, kao i upotreba mesne i uopšte mrsne hrane. Zašto naši pravoslavni pastiri ne podignu svoj glas protiv tih „dočeka“, zašto naša Crkva ne protestuje protiv njihovog organizovanja?\nOdgovor: Vaša razmišljanja o neumesnosti i nedopustivosti organizovanja takvih veselja za vreme Božićnog posta potpuno su ispravna. Drago nam je što to čujemo od Vas, i što možemo da se uverimo kako još ima vernih hrišćana koji razmišljaju zdravo, koji sve razumeju pravilno i neće da učestvuju u tom strašnom bezumlju savremenog čovečanstva, koje je u većini slučajeva željno samo „hleba i igara“, i u životu zainteresovano jedino za to da dobije što više zadovoljstava za svoje grešno telo, i da se na što raznovrsnije načine zabavi i razonodi. Ipak, niste sasvim u pravu kada našu Rusku Crkvu i njene pastire optužujete za ravnodušnost: čestiti pastiri, koji savesno vrše svoju dužnost, počev od velikog pastira našeg vremena prisnopamjatnog oca Jovana Kronštatskog, uvek su podizali i nastavljaju da podižu svoj glas protiv ovih nedoličnih „dočeka“ Nove godine, kao i uopšte protiv prekomernog predavanja svakojakim veseljima; naš Arhijerejski Sinod i naša lokalna Eparhijska vlast ovde u Istočnoj Americi takođe su ne jednom u svojim poslanicama isticali neumesnost i nedopustivost organizovanja veselja u dane posta i u navečerja nedeljnih i prazničnih dana.\nAli šta da se radi ako savremeno čovečanstvo, po rečima oca Jovana Kronštatskog, „snom grehovnim spava“, pa stoga ostaje bezosećajno i gluvo za sve te pozive Crkve?\nJer upravo zbog toga je našu Otadžbinu i zadesila tako strašna nesreća, a mi smo se obreli u rasejanju. No, i sada, u inostranstvu, nastavlja se sa istim takvim načinom života, sa preterivanjem u traganju za zadovoljstvima, zabavama i veseljima, pa još i uz razna lukava samoopravdanja, kao što je: „u dobrotvorne svrhe“ i „radi širenja ruske kulture“. Time na sebe navlačimo samo još veći i strašniji gnev Božiji, koji će se svakako izliti na naše glave, ako se na vreme ne urazumimo i ne pokajemo, i ako ne počnemo da živimo onako kako pravoslavnim hrišćanima dolikuje. Evo kako snažno o tome govori i upozorava nas naš veliki pastir otac Jovan Kronštatski:\n„Svet se nalazi u stanju dremeža, grehovnog sna, spava. A Bog ga budi ratovima, pomorima, požarima, razornim burama, zemljotresima, poplavama, nerodnim godinama“ („Mol Žiznb vo Hriste“ t. I, str. 227).\nSada je valjda već svakome jasno – u vezi sa komunističkom agresijom koja preti celom svetu i sa strašnim pronalascima izuzetne razorne moći – da se čitav svet nalazi bukvalno na ivici propasti i da samo Gospod Jedini i naša predanost svetoj veri i Crkvi mogu da nas spasu. A naši Rusi, čak i oni koji sebe još smatraju za pravoslavne, na sve to zaboravljaju i stalno se predaju neobuzdanim i neumerenim veseljima, čak i u one dane i sate kada je to pravilima naše svete Crkve apsolutno zabranjeno.\nZar to nije, u pravom smislu te reči – „Pir u vreme kuge“?\nPogotovo je za nas, Ruse – zavijene u crno zbog naše nesrećne Otadžbine koja je oblivena suzama i krvlju, i raspeta na krst od strane ljutih bezbožnika – svako takvo preterano predavanje burnim i neskromnim veseljima i zabavama sasvim neumesno i jednostavno nam ne priliči. Danas može mirne duše da se veseli samo onaj kome naša Otadžbina Rusija ništa ne znači – onaj ko je tvrda srca i bezosećajan za njena teška četrdesetogodišnja stradanja.\n212. Pitanje (Mogu li se u hramu sa jednim Prestolom služiti dve Liturgije?): Mogu li se u hramu sa jednim Prestolom služiti dve Liturgije – jedna na Prestolu, a druga na stolu postavljenom pred Carskim dverima, ali naravno sa drugim antiminsom?\nOdgovor: Prema crkvenim pravilima, Božanstvena liturgija uopšte ne treba da se služi nigde osim u hramu koji je na propisan način osvećen. Pri tome, može da se služi samo jednom dnevno, kako stoji u pouci na kraju Služebnika: „Sveta Tajna Sveštenstva i Evharistija, to jest prinošenje Beskrvne Žrtve Tela i Krvi Gospoda našeg Isusa Hrista, osim u osvećenom hramu nigde se ne obavljaju, i to ne treba činiti jer je velik greh“; „Osim toga, neka zna (jerej) još i ovo, da treba da odsluži samo jednu Liturgiju na dan, na jednom Prestolu: ova jedna sveta Žrtva označava jednu smrt Hristovu, koju je radi nas podneo, i jedno stradanje Njegovo, koje je radi nas pretrpeo“. Pedeset osmo pravilo pomesnog Laodikijskog sabora glasi: „Ni episkopi ni prezviteri ne mogu Žrtvu prinositi u kućama“.\nAli u slučajevima krajnje nužde, kao, na primer, u našim izbegličkim uslovima, u odsustvu osvećenog hrama, dozvoljava se služenje Božanstvene liturgije na svakom naravno pristojnom mestu, ali uz uslov da se služi na antiminsu koji je pravilno osveštao kanonski arhijerej. U takvom slučaju antimins zamenjuje osveštani Presto (sama reč „antimins“, prevedena sa grčkog, znači „umestoprestolje“).\nAli služenje druge Liturgije u jednom istom danu, i u jednom istom hramu, uz jedan Presto, čak i uz upotrebu drugog antiminsa i stavljanje stola pred Carske dveri ili pored Prestola, kako neki čine, iako sa čisto formalne tačke gledišta ne izgleda kao kršenje crkvenih pravila – ne treba da se dopušta bez zaista krajnje nužde, jer to je ipak nedolično i u izvesnoj meri ponižava uzvišenost i dostojanstvo Najsvetije Beskrvne Žrtve koja se na Liturgiji prinosi.\n213. Pitanje (Koji dan se naziva „hramovnim praznikom“?): Koji dan se naziva „hramovnim praznikom“? Dan polaganja kamena temeljca, ili dan osvećenja podignutog hrama, ili dan ikone svetoga čije ime hram nosi?\nOdgovor: „Hramovnim praznikom“ se naziva praznik u čast Gospoda Isusa Hrista, ili u čast Presvete Bogorodice, ili u čast bilo kog Svetog, ili u čast bilo kog sveštenog događaja kome je posvećen dati hram. Ni dan polaganja kamena temeljca, ni dan osvećenja tu nemaju nikakvog značaja, jer i jedno i drugo može da se obavi u bilo koji prikladan dan, kada to dozvoljava crkveni Tipik i lokalni uslovi života.\n214. Pitanje (Koliko častica treba izvaditi na proskomidiji u slučaju da više qudi traži pominjanje istog lica?): Prema učenju Crkve najuzvišenije moljenje za žive i umrle je – njihovo pominjanje na proskomidiji. Šta da se radi u slučaju kada na imendan cara, ili episkopa, ili bilo kog visokog dužnosnika na proskomidiji bude dato mnoštvo papira sa imenima jednog te istog lica? Da li se na proskomidiji vadi samo jedna častica, ili onoliko častica koliko je zabeleženih imena predato? Samo po sebi se podrazumeva, da na molebanu povodom imendana cara ili episkopa, ili na parastosu za njih, i pored mnoštva predatih papirića u kojima se navodi ime jednog te istog lica, to ime se, u ime svih koji se mole, na molitvi spominje samo jednom?!\nOdgovor: Vi ste i sami dali odgovor na postavljeno pitanje, u njegovoj drugoj polovini. Dovoljno je izvaditi samo jednu časticu za jedno isto lice. Delotvornost pominjanja na proskomidiji ne povećava se time što ćemo za jedno isto lice izvaditi mnogo častica, prema broju predatih hartijica sa imenima.\n215. Pitanje (Kako sveštenik koji služi Liturgiju svaki dan treba da se priprema za primanje Svetih Hristovih Tajni? A kako se priprema mirjanin, koji zbog toga posti svake subote?): Hrišćanin koji se priprema za primanje Svetih Hristovih Tajni treba, prema odredbama Crkve, da drži strog post bez ulja tokom 3 do 5 dana. Ali ako se u manastirima, po odobrenju duhovnog oca, priprema za pričešće odvija subotom i prazničnim ili polijelejnim danima, da li treba da se posti tako strogo, bez ulja? Da li radi pripreme za primanje Božanskih Tajni treba narušavati pravila Crkve o tome šta se jede u ove dane, ili bez ustezanja treba jesti hranu pripremljenu na ulju? Jasno, ne radi se tu o ulju, nego o odgovarajućoj duhovnoj pripremi za primanje Božanskih Hristovih Tajni. Šta činiti? Kako treba da postupa sveštenoslužitelj koji svaki dan služi Liturgiju? A kako mirjanin koji se priprema za pričešće posteći u subotu ili nedelju?\nOdgovor: I na ovo pitanje Vi ste takođe već odgovorili sami. Naravno, nije stvar u ulju, nego upravo u usredsređenoj duhovnoj pripremi, u molitveno pokajnom raspoloženju, a post, u smislu telesnog uzdržanja, služi samo kao pomoćno sredstvo za ovo. Od sveštenika koji svakodnevno služe Liturgiju, prema pravilima Crkve, uopšte se ne traži tako strog post, baš kao ni od mirjanina, u onim periodima godine kada posta nema, nego je, naprotiv, dozvoljeno uzimanje mrsne hrane. Uopšte, svrha posta pre pričešća Svetim Hristovim Tajnama i stepen njegove strogosti u potpunosti zavise od duhovnika datog lica, koga i treba pitati za savet i blagoslov u vezi sa tim.\n216. Pitanje (Može li se davati spisak za pominjanje, bez prosfore za pominjanje?): Neki parohijani našeg hrama za vreme obavljanja proskomidije daju svoje spiskove za pominjanje, „za zdravlje“ ili „za upokojenje“, ali bez prosfore. Da li je takvo „prinošenje“ u skladu sa liturgijskom praksom naše Pravoslavne Crkve? I još nešto: u Molitvi predloženja sveštenik se moli za „one koji prinesoše, i one za koje prinesoše“. Da li će se, u našem primeru, među „one koji prinesoše“ ubrojati i oni koji su dali svoje spiskove za pominjanje na proskomidiji, ali bez prosfore?\nOdgovor: U vezi sa postavljenim pitanjem danas u različitim pomesnim Crkvama ne izbliza ne postoji jednaka praksa. Običaj da svako daje svoju prosforu za pominjanje srodnika i bližnjih, prema spiskovima za pominjanje, „za zdravlje“ i „za upokojenje“, koji se uz prosforu prilažu – to je običaj koji je nastao u našoj Ruskoj Crkvi. Na Pravoslavnom Istoku sve do danas se donekle sačuvao nešto drugačiji običaj drevne Crkve: verni su donosili hlebove pripremljene za savršavanje Evharistije i vino, pri čemu je nastojatelj, od svega donetog, birao najbolje za potrebe Evharistije, dok je ostalo bilo namenjeno za izdržavanje klira i organizovanje zajedničkih bratskih trpeza, takozvanih „večera ljubavi“ (agape). U Grčkoj i Bugarskoj se, na primer, i danas donose naročite velike prosfore, ne samo za lično pominjanje srodnika i bližnjih, nego za služenje Božanstvene liturgije, a takođe i vino. Pri tome je samo po sebi jasno, da su i u starini, a i danas na Pravoslavnom Istoku, na Liturgiji pominjana ne samo ona lica čiji je prinos iskorišćen za služenje Liturgije, nego i svi ostali, i uopšte svi koji su tražili da budu molitveno spomenuti na toj Liturgiji. Običaj koji je nastao u našoj Ruskoj Crkvi, da se zajedno sa prosforom daju spiskovi za lično pominjanje, treba naravno svojski podržavati kao veoma dobar, ali ne treba odbijati ni pominjanje onih koji iz bilo kog razloga daju samo spisak, bez prosfore. Ovo tim pre što u crkvi ponekad može biti više prosfora nego što je potrebno. I ne treba zbog toga uskratiti pominjanje koje se traži.\n217. Pitanje (Da li naša iskrena težnja za mirom ponekad treba da ima granice?): Plod pravde u miru seje se… Starajte seda imate mir sa svima… Ipak, da li naša iskrena težnja za mirom ponekad treba da ima granice?\nUzmimo kao primer parohiju N. u kojoj se pojavila potreba da se zaštiti parohijski ustav, tojest čvrst i strogo kanonski poredak koji je normirao unutrašnji život parohije i međusobne odnose njenih članova. U vezi sa tim među članovima Parohijskog saveta ili parohijanima pojavljuju se „sukobi“ i „sporovi“, koji u nekim momentima prerastaju u težnju da se stvori „opozicija“ Ustavu, da se postigne „kompromisni mir“ i slično. Tako sada predstoji izbor između crkveno-kanonske pravde i mira. Da li u tom slučaju prednost bez ikakvog kolebanja treba dati crkveno-kanonskoj pravdi? Zar nas na to ne obavezuje naša vernost Pravoslavnoj Hristovoj Crkvi? I da li bi bilo pravedno da se crkvenoj kazni podvrgne klirik ili mirjanin ako bi njegov način razmišljanja i delovanja bio upravo takav?\nOdgovor: Vi ste potpuno u pravu, ali samo u slučaju da taj klirik ili laik zaista štiti čistu crkveno-kanonsku pravdu, a ne da se samo vešto krije iza nje, kako bi izveo lični obračun ili postigao neke svoje uskoegoističke ili koristoljubive ciljeve, što se – avaj! – ponekad događa, a ne biva svima odmah jasno i očigledno.\nCrkveno-kanonska pravda je iznad svega, naročito u naše, tako strašno i lukavo vreme.\nEvo kako o tome govori veliki Otac Crkve, sveti Grigorije Bogoslov: „Ipak, nemojte da neko pomisli kako ja tobože tvrdim da treba ceniti svaki mir. Jer znam da postoji i divno neslaganje i najpogubnije istomišljeništvo; nego treba ljubiti dobar mir, imajući cilj koji je dobar i sjedinjuje sa Bogom. No, kada je reč o očiglednoj bezbožnosti, onda pre treba pristati na oganj i mač, bez obzira na zahteve vremena i vlastodržaca, i uopšte na sve, nego se pomešati sa lukavim kvascem i biti u dodiru sa zaraženim. Najstrašnije je – bojati se bilo čega više nego Boga, i zbog tog straha postati izdajnik učenja vere i istine“ (Dela, t. 1, str. 192).\nOve dragocene reči velikog svetitelja posebno treba da imamo na umu danas, kada, čak i u crkvenom životu, često u pravi plan, umesto revnosti za istinu, izbijaju samo koristoljublje i traženje svojih sopstvenih, čisto ličnih interesa, egoistička shvatanja i potpuna besprincipijelnost, koja je, uopšte uzev, toliko karakteristična za naše vreme. A najgore od svega je kada se pod izmišljenim izgovorom „hrišćanske ljubavi“ i „mira“ grubo gazi sveta istina, i crkveno-kanonska pravda prinosi na žrtvu lukavom čovekougodništvu, sjedinjenom sa koristoljubivošću.\n218. Pitanje (Da li se mogu dočekivati dve nove godine?): Kako saopštava naša ruska zagranična štampa, ruska društva i organizacije koje su već „dočekale“ Novu godinu po novom kalendaru, sada se spremaju da je po drugi put „dočekaju“ po starom kalendaru. Kakav stav treba zauzeti o tome sa tačke gledišta tipika i pravila naše Crkve?\nOdgovor: Ova lica i organizacije koje dva puta prave „doček“ Nove godine, samim tim razobličavaju sebe, sramote se i izlažu podsmesima kao potpuno neozbiljni ljudi, jer u svemu traže samo izgovor za organizovanje nedoličnih veselja i zabava, koje predstavljaju pravi bič i zloćudnu ranu našeg bolnog vremena. „Doček Nove godine“ uz veselje, naslađivanje hranom i pićem, muzikom i plesovima – običaj je čisto neznabožačkog porekla, i nikako ne dolikuje istinskim hrišćanima, koje nastupanje nove godine ne treba da podstiče na takvo lakomisleno veselje, nego naprotiv, na usredsređeno molitveno raspoloženje, usled svesti o tome da je još jedna godina našeg života otišla u večnost, i da smo još jednu godinu bliže kraju koji je neizbežan za svakoga od nas – smrti. Osim toga, prejedanje i opijanje, koji obično uvek prate ove „dočeke“ za istinske hrišćane su u datom slučaju potpuno neumesni još i zbog toga što je taj dan, 1. januar po starom kalendaru, veliki praznik Obrezanja Gospodnjeg i Spomen svetog Vasilija Velikog, kada svi treba da budu u hramu na Božanstvenoj liturgiji, a istinski pravoslavni hrišćani u crkvu uvek idu praznog stomaka, tako da od ponoći ništa ne jedu i ne piju.\n219. Pitanje (Da li služenje Liturgije u pozne večernje sate predstavlja narušavanje tradicije?): U našoj Ruskoj Pravoslavnoj Crkvi u dane Velikog posta – u sredu i petak – večernje sa Liturgijom Pređeosvećenih Darova služi se ujutru. Zar služenje pomenute Liturgije u pozne večernje sate ne predstavlja narušavanje tradicija Pravoslavne Crkve? Ako večernje sa Liturgijom Pređeosvećenih Darova može ili treba da se služi kasno uveče – otkud onda kod nas tako rasprostranjeni običaj da se ova divna velikoposna služba Božija „premešta“ od večeri na jutro? Šta je u skladu sa crkveno-bogoslužbenim predanjem Vaseljenske Pravoslavne Crkve koje je za nas obavezujuće: služenje večernja sa Liturgijom Pređeosvećenih Darova ujutro, ili u pozne večernje sate?\nOdgovor: Naš savremeni crkveni život, a zajedno sa njim i savremena crkveno-bogoslužbena praksa, usled opadanja religioznog duha, ponestajanja duhovne revnosti, opšte duhovne raslabljenosti i nezainteresovanosti, toliko su se udaljili od života prvih hrišćana i našeg crkvenog Tipika, koji su izradili Sveti Oci i veliki podvižnici prvih vekova hrišćanstva, da odgovor na pitanje koje ste postavili nije tako jednostavan i zahteva izvesno prethodno objašnjenje.\nPrema našem Tipiku, u dane posta (osim subotom i nedeljom) hrišćani mogu da uzimaju hranu samo jedanput dnevno i to tek posle večernja. A večernje prema Tipiku treba da se služi po svršetku devetog časa, što je po našem računanju u tri sata popodne. Odatle je prirodno da u obične dane Velikog Posta i vršenja Božanstvene liturgije na kojoj se obavlja pričešćivanje Svetim Hristovim Tajnama, takođe treba da se obavlja posle večernja. Eto zbog čega se Liturgija Pređeosvećenih Darova služi zajedno sa večernjem i to upravo posle njega. Naravno, samo po sebi se razume da ova Liturgija, po Tipiku, treba da se služi u večernjim satima, nikako ujutro, ali ni kasno uveče, nego odmah posle trećeg sata dana. Jasno je da svi verujući do tog vremena treba potpuno da se uzdržavaju od svakog uzimanja hrane i pića, što zahteva kako sam post, tako i pričešće Svetim Hristovim Tajnama koje na toj Liturgiji predstoji.\nPo svemu sudeći, upravo je ovo veoma dugo i za mnoge preteško uzdržavanje od hrane i pića tokom celog dana, do večeri, i dovelo do toga da su Liturgiju pređeosvećenih Darova vremenom počeli da služe sve ranije (drugi razlog se ne može pronaći), kako bi na kraju počeli da je služe ujutro, kao i svaku običnu Liturgiju, što po Tipiku nikako ne bi smelo da se radi.\nNo, isto tako, nepravilno je služiti Liturgiju Pređeosvećenih Darova i u kasne večernje sate, jer je u Tipiku za svaku crkvenu službu određeno njeno vreme, i svaka promena u tom pogledu predstavljaće narušavanje Tipika, u jednom ili drugom pravcu, više ili manje dopustivo ako se čini u cilju takozvane „ikonomije“, to jest „koristi crkvene“, radi spasenja duša, a sasvim neopravdano ako se čini samo u cilju povlađivanja lenjosti i nemaru.\n220. Pitanje (Može li ipođakon da odlazi na „večernji ples“ ili „igranke“ i pleše na njima?): Da li lica koja je arhijerej posvetio u čin ipođakona mogu uzimati učešća u organizovanju svetovnih zabava, takozvanih „večernji ples“ ili „igranki“, i plesati na njima?\nOdgovor: Ovo pitanje je gotovo istovetno pitanju: da li mogu sveštenici i đakoni da odlaze na takve zabave? Jer čin ipođakona je već svešteni čin, koji predstavlja prelazni stepen od crkvenoslužitelja ka sveštenoslužiteljima. Onaj ko je posvećen u čin ipođakona posle svog posvećenja više ne može da stupa u brak (ako nije u braku); onaj ko je posvećen u čin ipođakona može da dotiče osvećene predmete koje ruka neposvećenog laika ne sme da dotakne, on sa Prestola uzima dikiriju i trikiriju i tome slično. Očigledno, to je i bio razlog što su u Rusiji, u ogromnoj većini slučajeva, u čin ipođakona posvećivali samo ona lica koja su posle na istoj Liturgiji posvećivana u čin đakona, dok su na arhijerejskim službama dužnosti ipođakona često ispunjavali mlađi đakoni.\n221. Pitanje (Mogu li se u crkvi čitati sopstvene molitve?): U jednom duhovnom časopisu pročitala sam kako u crkvi nije dopušteno da se u sebi čitaju sopstvene molitve, kao ni pravoslavne molitve po knjižicama, odvojeno od crkvenog pojanja. Kada se molim na Liturgiji, koju dobro poznajem, onda mi druge molitve nisu potrebne, ali sa svenoćnim bdenijem je druga stvar: na svenoćnom bdeniju se sve čita tako brzo i nerazgovetno, da se ne može uhvatiti smisao molitava. Potrebno mi je da čitam u sebi makar Isusovu molitvu, što mi je duhovnik ranije i dopuštao. On mi je rekao kako je jedan svetitelj (zaboravila sam ime) govorio da „ako u crkvi ne razumete ono što se čita, treba da čitate molitvu Isusovu“. I šta sad? Znači, ne mogu da idem na svenoćno bdenije ako ne razumem šta se čita? Ranije sam čitala druge molitve i moja pažnja se nije rasejavala.\nOdgovor: U hramu se obavlja zajedničko bogosluženje. To je – zajednička molitva svih verujućih, koji se u toj zajedničkoj molitvi duhovno sjedinjuju radi jednog istog – svojih zajedničkih duhovnih i telesnih potreba. Zato nepravilno postupa onaj ko, dolazeći u hram na bogosluženje, ne želi da učestvuje u toj zajedničkoj molitvi, koja treba da se obavlja „jednim ustima i jednim srcem“, nego se moli sam za sebe, odvojeno od opštecrkvene molitve. Samo u tom smislu je u pravoslavnom hramu zabranjeno zasebno moljenje, svojim „sopstvenim molitvama“ po molitvenim knjižicama, kako je to, na primer, prihvaćeno kod rimokatolika, koji ne učestvuju u zajedničkoj crkvenoj molitvi, kao mi, pravoslavni. Ali pratiti bogosluženje po takozvanom „Velikom Zborniku“ ili po drugim bogoslužbenim ili molitvenim knjigama, koje u sebi sadrže bogosluženje, to naravno nipošto nije za osudu, nego je, naprotiv, pohvalno, jer mi za vreme bogosluženja i treba pažljivo da pratimo ono što se čita i peva, i da se molimo istim onim rečima kojima se moli čitava crkva. Tim pre ovo je prirodno onda kada je čitanje ili pojanje nerazgovetno. Jer svi mi, pravoslavni verni, treba svesno da učestvujemo u bogosluženju, na šta jasno ukazuje i naš Tipik kada kaže da u odgovoru na vozglas sveštenika „mi“, ili „narod“, odgovaramo: „Amin“, ili „Gospodi, pomiluj“ i drugo. Takođe, prema jasnom smislu uputstava Tipika, kao i prema samoj ideji našeg bogosluženja, koje predstavlja „zajedničko delo“, u crkvi zapravo ne treba da peva hor, kao nešto što je potpuno odvojeno od onih koji se mole, nego svi koji se mole. To je sve do skora praktikovano u Karpatskoj Rusiji, kao nasleđe Tipika koje se sačuvalo od starine, i to uz neizbežno korišćenje odgovarajućih molitvenih knjiga kao što je „Veliki Zbornik“, jer je nemoguće očekivati i zahtevati da svi koji se mole znaju crkvene pesme napamet.\nSasvim je dopustivo da se prilikom nerazgovetnog čitanja i pevanja u sebi govori Isusova molitva, tim pre što po Tipiku ovom molitvom čak mogu da budu zamenjeni svi oblici dnevnog bogosluženja, kako je objašnjeno u Poretku čitanja Psaltira. Samo po sebi bi trebalo da bude jasno, da je bolje govoriti u sebi Isusovu molitvu, nego, ne razumejući ono što se čita i peva u pevnici, dozvoliti svome umu da bludi ko zna gde. Um koji ničim nije zauzet, prirodno se predaje rasejanosti, a to je već nesumnjivo težak greh.\nHor u stvari treba da predvodi verni narod u pevanju i da omogući svima koji se mole da u pevanju učestvuju, što je ostvarljivo samo kada su u pitanju jednostavni tradicionalni napevi. Zbog toga su novije višeglasne kompozicije, za čije su izvođenje potrebni uvežbani pevači, jednostavno nepodesne za upotrebu u crkvi.


Vesti online / Srpski informativni portal / Da li je srpska kampanja za povlačenje priznanja Kosova dala rezultate?\n"Da je priznanje povukao Egipat ili neka država iz Evrope..."\nS druge strane, Enver Hasani, profesor međunarodnog prava iz Prištine i bivši predsednik Ustavnog suda Kosova tvrdi da "povlačenje priznanja suverene i nezavisne države ne postoji ni u praksi, ni u teoriji međunarodnog prava i međunarodnih odnosa".\n- Reč je o akciji čiji je cilj da se umiri javnost u Srbiji u odnosu na ono što može da bude konačni ishod dijaloga Beograd-Priština. To je glavna svrha takozvanih povlačenja priznanja Kosova. Inače, radi se o državicama koje nemaju nikakvog interesa za kosovsko pitanje i uopšte za politička zbivanja na Balkanu - ističe Hasani.\n- Drugačija bi bila situacija kada bi priznanje povukao, recimo, Egipat, ili neka država u okolini Balkana i dela Evrope na kome se nalazi Kosovo. Onda bi se moglo pričati o tome šta to znači. Ovo što se sada dešava nije ozbiljna stvar - dodaje on.\n* Solomonska ostrva povukla priznanje Kosova\n* Pacoli: Žene iz Srbije su grlile crnce\nMilivojević na to kaže da stav jedne države mogu da izraze njen predsednik, premijer i ministar spoljnih poslova i da se, po pravilu, to izražava notom.\n- Prema tome, ono što je izraženo notom o povlačenju izraz je političkog stava države i ne može se ignorisati, bez obzira što ranija praksa poznaje malo takvih primera. Ali, to ne znači da takvih primera nema i da povlačenje nije moguće. Ako su te zemalje bile značajne kada je vođena kampanja da što više zemalja prizna Kosovo, ne znam zašto bi one bile manje značajne sada kada povlače priznanja. Svaki glas u UN isto vredi - navodi Milivojević.\n- Prema tome, koliko je glas Solomonskih ostrva, Surinama ili Madagaskara bio važan kada su priznavale Kosovo, on je isto toliko važna i sada, kada te zemlje povlače priznanja. Ne bih prihvatio da se zemlje tek tako kvalifikuju kao važne ili nevažne, značajne ili manje značajne.\nUostalom, videli smo prilikom ranijih glasanja o prijemu Kosova u UNESCO ili nedavno o prijemu u Interpol da su svi glasovi podjednako važni. Dakle, glas Solomonskih ostrva važi isto toliko kao i glas Sjedinjenih Američkih Država - dodaje on.\n"Kad država jednom donese odluku o priznanju..."\nHasani, ipak, kaže da je "priznanje je jednostran akt koji je neopoziv".\n- Priznanja Kosova su završena i nepovratna, uključujući i Solomonska ostrva, Surinam i druge zemlje za koje sada Srbija tvrdi da su povukle priznanja. O povlačenju bi se moglo razgovarati samo u slučaju kada bi Kosovo izgubilo suverenost, a nije. Kosovo i dan danas ima onu istu suverenost koju je steklo proglašenjem nezavisnosti.\nKad država jednom donese odluku o priznanju - to je neopozivo, bez obzira šta sadašnje rukovodstvo te države o tome misli. Mislim da srpska kampanja nema neki efekat na međunarodnom planu. To je, pre svega, namenjeno unutrašnjoj političkoj sceni u Srbiji - zaključuje Hasani.


Džej Ašer | POGLED IZ SVEMIRSKOG BRODA\nTag Archives: Džej Ašer\nU romanu „Prizori budućnosti“ sredinom devedesetihih dvoje tinejdžera nalaze magični CD koji im otkriva verziju interneta iz budućnosti i omogućava da upoznaju Fejsbuk pre svih. U prodaji od 27. septembra.\nDžej Ašer je čitalačkoj publici poznat u romanu „Trinaest razloga“ u kome je već pokazao da odlično shvata šta se dešava u tinejdžerskim glavama za vreme tog teškog perioda neprilagođenosti i usvajanja navika koje čine život odraslih.\nLeave a comment Posted in knjiga Tagged Džej Ašer, Kerolin Mekler, Prizori budućnosti


Bogatstvo stiže na Marakanu: Evo koliko će novca Zvezda dobiti ulaskom u LŠ, ali i za bodove u grupnoj fazi! | Telegraf - Najnovije vesti\n29. avgust 2018 | 22:54 » 23:25\nBogatstvo stiže na Marakanu: Evo koliko će novca Zvezda dobiti ulaskom u LŠ, ali i za bodove u grupnoj fazi!\nIstorijski uspeh biće odlično naplaćen\nCrvena zvezda je u grupnoj fazi Lige šampiona, po prvi put u istoriji!\nOno što svakako interesuje navijače jeste i to koliko će klub zaraditi u slučaju osvajanja bodova u grupnoj fazi. Svaka pobeda će doneti neverovatnih 2.7 miliona evra, a remi je ''težak'' 900.000.\nLopte Lige šampiona Foto: Marko Jovanović\n- Kad je reč o sponzorima, Zvezda bi ubedljivo najviše novca dobila od "Gasproma", i to 450.000 evra. Osim ruske kompanije, tu su i stali sponzori, mada bi oni svi zajedno dali do 100.000 evra - rekli su u klubu.\nCrveno-beli su do sada već zaradili skoro milion evra (tačnije 990.000) ''pobedama'' u prva tri kola kvalifikacija za LŠ. Dvomeč sa Salcburgom se ne računa, jer će UEFA novac iz tog meča isplatiti u grupnoj fazi.\nPOGLEDAJTE I VIDFEO SNIMKE IZ SALCBURGA:\nSrbin ubija bika: Delije spektakularnom koreografijom najavile meč sa Salcburgom\nUlični trubači u Salcburgu sviraju Zvezdinu pesmu\nNikad duži korteo Delija do stadiona\nDelije iz Austrije napravile ludnicu pred polazak na stadion\nDelije se sprdale sa austrijskim novinarima\nLegendarni vođa Delija vodi navijanje u Salcburgu uz harmoniku\nLitre piva, pesma, oblepljen ceo grad: Navijači Zvezde zauzeli Salcburg, očekuje se 10.000 Delija na stadionu! (VIDEO) (VIDEO)\nDa li su Austrijanci potcenilii crveno-bele? Mediji meč sa Zvezdom najavljuju kao da su već prošli! (FOTO)\nDelije se sprdale sa lepom austrijskom novinarkom! (VIDEO)\nTagovi: FK Crvena zvezda, FK Salcburg, Kvalifikacije za Ligu šampiona, Liga šampiona\nMiro 30.08.2018 10:01\nDelije su ubedljivo najgluplji navijači i štetočine! Zvzda bi mogla da kupi MESIJA da neko hoće stoku dovesti u red! Ne nadajte se da će proći bez kazne ovo utrčavanje u teren! Posle će biti "SVI NAS MRZE"\nŽika Živac 30.08.2018 05:49\nlik 30.08.2018 04:01\nliga sampiona !!!!! Las vegas !!!! Naprjed zvezdo


Španija razmatra uvođenje karantina za Britance | Kodex.ME\nŠpanija razmatra uvođenje karantina za Britance\nRazličite izjave španskih zvaničnika izazvale su pometnju oko pravila koja će važiti za putnike iz Velike Britanije u Španiju kada ta zemlja u nedjelju otvori svoje granice.\n16. 06. 2020 - 22:42 Autor: Kodex\nŠpanski zvaničnici saopštili su u ponedjeljak da putnici koji dolaze iz Velike Britanije neće morati da budu u karantinu po dolasku u Španiju od nedjelje.\nMeđutim, šefica španske diplomatije Aranča Gonzales Laja kazala je da će ta zemlja Britancima možda uvesti dvosedmični karantin, ukoliko Velika Britanija zadrži svoja trenutna pravila vezana za putovanja.\nPrema tim pravilima, svako ko se vraća ili ulazi u Britaniju mora da se samoizoluje na dvije sedmice, prenosi BBC.\nRazličite poruke uslijedile su nakon što je španski premijer Pedro Sančes tokom vikenda kazao da će španske granice 21. juna ponovo biti otvorene za putnike iz svih zemalja Evropske unije (EU), sa izuzetkom Portugalije.\nU ponedjeljak uveče, portparolka španske vlade potvrdila je da će na listu zemalja čiji građani mogu da putuju u Španiju biti dodata Velika Britanija.\nNešto kasnije, Gonzales Laja dala je nove smjernice o pravilima putovanja putnicima iz Velike Britanije koji stižu u Španiju.\nOna je kazala da će Španija razgovarati sa Britanijom da bi vidjela da li da uvede mjere reciprociteta, s obzirom na to da oni imaju različite mjere u odnosu na ostatak EU.\n"Nadajmo se da će do trenutka kada otvorimo naše granice i Velika Britanija napredovati", navela je Gonzales Laja.


10 načina za prikupljanje kontakt podataka potencijalnih mušterija > E-Commerce Magazin\nSve teže dolazimo do kontakt podataka novih potencijalnih mušterija. Klasične ili bolje rečeno standardne online kampanje (više) nisu dovoljne i moramo biti kreativni, a možda i više proaktivni.\nDanas su kupci mnogo edukovaniji i znaju šta žele, lako se informišu o Vama i Vašim proizvodima, a pored toga postoji veliki broj konkurenata koji se takođe bore za “isto parče kolača”. Budite sigurni da dok potencijalni kupac bude tražio dodatne informacije o Vama, odnosno Vašim proizvodima, Vaša konkurencija će ga targetirati svojom ponudom.\nPotrebno je da razvijete čitavu “mrežu” načina za prikupljanje kontakta potencijalnih mušterija, kako bi postavili svoj biznis na zdrave noge i održavali kontinuitet rasta i razvoja.\nTestirajte, menjajte, modifikujte, pa ponovo testirajte, sve dok ne pronađete oglase i kanale oglašavanja koji daju rezultate.\nPredlozi za prikupljanje lead-ova:\nU nastavku ćemo predstaviti 10 načina koji su u našem dosadašnjem iskustvu dali nabolje rezultate:\n1. Registracija i kupovina\nJedan od najpoznatijih načina su kampanje za novoregistrovane korisnike, a ukoliko je potencijalna mušterija dala saglasnost da prima marketing kampanje, možete da šaljete promotivne poruke.\nIstovremeno, “gostujući kupac” ili Guest Buyer, iako nije registrovan, u toku procesa kupovine može da da saglasnost da prima promotivne poruke.\n2. Loyalty programi\nMožda jedan od najrasprostranjenijih programa na svetu, predstavlja dokazan i široko primenjivan poslovni model za prikupljanje novih leadova davanjem benefita za svaku kupovinu.\n3. Prijava na E-mail kampanje\nKorisniku je potrebno omogućiti da se prijavi samo za Newsletter kampanje, iako ne želi da se registruje ili kupi.\n4. Online takmičenja i (nagradne) igre\nPrate ih detaljno definisana i transparentno objavljena pravila učestvovanja koja takođe uključuju prijavu na marketing liste sa kojih se korisnik može odjaviti u svakom trenutku, bez obzira na izabrani kanal komunikacije.\n5. Lead Ad Facebook oglasi\nVrsta oglasa na društvenoj mreži Facebook za prikupljanje novih lead-ova. U nadi da ste izračunali CPA i LTV Vaših korisnika, mnogo ćete lakše uvideti da li je ovo kanal koji Vam je isplativ. Da li ste razmišljali da plaćate marketing prema akviziciji?\n6. Online i offline ankete\nAnkete nam mogu dati neophodne informacije od igrača ili kupaca, a dokazano mogu značajno da osveže bazu korisnika, odnosno pretplatnika za promotivne akcije. Pored podataka koje ćete dobiti od mušterija, ovaj način prikupljanja informacija vam daje vredne podatke o njima samima, njihovim željama i navikama.\nKontakti koji su se javili korisničkoj podršci takođe mogu biti kontaktirani sa ciljem unapređenja usluge, a kasnije i prodaje* ukoliko se oni slože sa tom idejom.\n*Ukoliko je korisnik ostavio podatke prilikom kontakta sa Korisničkom podrškom, logika nalaže da bi to bila glavna tema prvog obraćanja, možda baš da kupac da ocenu kvaliteta dobijene usluge podrške ili još bolje kupovine.\n8. Offline promocije\nU maloprodajnim radnjama ili na štandovima prilikom promocija možete ogranizovati prikupljanje podataka zainteresovanih mušterija, a za njihove kontakt podatke možete ih nagraditi simboličnim poklonom, popustom ili prepaid kreditom u zavisnisti od mogućnosti i poslovnog modela.\n9. Prijave za premium uređaje ili akcije\nKreirajte landing stranice da se korisnici prijavljuju za ogređene flagship uređaje, nakon čega ćete moći da kreirate custom kampanje za pomenuti tip kupaca.\n10. Preuzimanje ebook-a ili promo kataloga uz ostavljanje email adrese\nJedan od već dokazanih online načina za prikupljanje kontakata, gde je mušterija obavezna da Vam ostavi email kako bi preuzela fajl koji im je neophodan. Predlažem Vam da formular podesite na taj način, da se link do fajla ili fajl (ukoliko nije veliki) dostavlja na email koji vam je kupac ostavio u formularu, sa ciljem da korisnici ne ostavljaju nevalidne mail adrese.\nLogika i način komunikacije\nPrvi kontakt sa potencijalnom mušterijom je od velike važnosti, jer će značajno uticati na Vaš odnos sa kupcem.\nVažno je da se to uradi na pravi način, kroz preferirani kanal koji je mušterija naznačila prilikom prijave ili kontakta sa Vašim kolegama, a možda je i najvažnije da kontaktirate mušteriju sa srodnom temom.\nNa primer, ukoliko je korisnik ostavio podatke prilikom kontakta sa Korisničkom podrškom, logika nalaže da bi to bila glavna tema prvog obraćanja, možda baš da kupac da ocenu kvaliteta dobijene usluge podrške ili još bolje kupovine.\nU susret novom Zakonu o zaštiti podataka ličnosti, koji je u velikoj meri izjednačen sa GDPR regulativom, svi ćemo morati dodatno da vodimo računa na koji način i putem kog kanala kontaktiramo korisnike, na koji način obrađujemo njihove podatke, kao i gde ih, kako i koliko čuvamo.\nS tim u vezi, na primer, podaci koje kupac daje za isporuku kupljenih proizvoda se ne smeju koristiti u svrhu promocije i marketinga.\nPotencijalno, u zavisnosti od Vaše delatnosti, možete da imate zakonska ograničenja u oglašavanju, ali i prikupljanju novih kontakata.\nUvek je bilo zakonskih ograničenja i to nije ništa novo, ali sada je Zakon za pomenutu oblast strožiji.\nTo svakako ne znači da treba da prestanete da prikupljate podatke o korisnicima i potencijalnim kupcima, već samo da pronađete adekvatan način koji je u zakonskim okvirima i koji odgovara Vašem poslovnom modelu.\nPrikupljanje novih potencijalnih kupaca mora biti jedan od stalnih kampanja, kako bi se napravio održiv poslovni model, ali i dopunjavala baza sa novim kupcima.\nNa koji način vi prikupljate nove lead-ove?\nRelated Topics:Ankete, Customer support, Email, Email marketing, GDPR, Korisnička podrška, Lead, Lead Ad, Leads, Loyalty, Newsletter\nBy Ivan Tanasković December 7, 2018\nDanas smo svi svedoci činjenice da nas brendovi prate. Iako u većini slučajeva to možemo da...


Sektor “Proizvodnja hrane” kompanije “Boksit” ima 12 proizvodnih objekata na farmi koka nosilja, koji su sada popunjeni.\n“U rekonstrukciju proizvodnih objekata, kompanija je uložila oko 2.000.000 KM, što predstavlja sigurnu i profitabilnu investiciju, jer cjelokupna proizodnja ima garantovan plasman na tržištu”, kažu u “Boksitu”.\nUseljenjem posljednjeg jata koka nosilja zaokružen je ciklus proizvodnje konzumnih jaja.\nIz “Boksita” ističu da je eksploatacija rude boksita prirodno ograničen i neobnovljiv resurs, te da dio dobiti od njene eksploatacije treba usmjeriti u razvoj drugih djelatnosti.\nU ovoj kompaniji otvorena je ranije Fabrika kartonske i papirne ambalaže, koja je u najvećoj mjeri orijentisana na proizvodnju ambalaže za pakovanje jaja. U saradnji sa preduzećem “Mileks” radi i farma za odgoj pilića. Srna


NAUKA POMAŽE PRIVREDI Ugovor Unije poslodavaca Srbije i Instituta ekonomskih nauka – Plodna Zemlja\nNAUKA POMAŽE PRIVREDI Ugovor Unije poslodavaca Srbije i Instituta ekonomskih nauka\nInstitut ekonomskih nauka i Unija poslodavaca Srbije potpisali su ugovor o saradnji koji treba da unapredi edukaciju domaćih privrednika i njihovo predstavljanje u zemlji i inostranstvu.\nUgovor su potpisali dr Jovan Zubović, direktor Instituta ekonomskih nauka i Miloš Nenezić, predsednik Unije poslodavaca.\n„Saradnja privrede i nauke u Srbiji u oblasti društvenih nauka je na veoma niskom nivou. Ovaj sporazum je dobar temelj da istraživači ostvar blizak kontakt sa privredom. Ovde je reč o karakterističnom, domaćem znanju i u oblasti u kojoj mi radimo svaka zemlja je veoma specifična“, izjavio je dr Jovan Zubović.\n„Želimo spoj interesa privrede sa znanjem Instituta ekonomskih nauka, koje nije samo teorijsko, ono je provereno u praksi“, rekao je predsednik Unije Miloš Nenezić. „U bližoj saradnji obe strane dobiće ono što im nedostaje, a naš cilj na kraju jeste povećanje profitabilnosti“.\nInstitut i Unija će organizovati zajednički nastup na tržištu Srbije i van nje, zajedničke marketinške aktivnosti, organizovaće zajedničke edukativne programe, formiraće i razmenjivati baze podataka.\nTagoviInstitut ekonomskih nauka Unija poslodavaca Srbije\nSREMSKA KULENIJADA 3. jula u ERDEVIKU\nDVA DANA DIGITALNIH TEMA U SAM-u Zaštita podataka više nije samo pravno pitanje, već i reputacioni rizik\nU beogradskoj opštini Stari grad javno sakupljanje potrošenih baterija i sijalica pre 12 meseci\nČIKAŠKA BERZA Setva kukuruza u SAD kasni, rezultat više cene kukuruza i soje pre 12 meseci\nIZVEŠTAJ SA PRODUKTNE BERZE od 16. do 20. maja KUKURUZ I SOJA pojetinili, PŠENICA dalji rast cene pre 12 meseci


Brazilski sud naredio Netflixu da povuče film u kome je Isus prikazan kao homoseksualac - Telegraf.rs\n09/01/20 | 08:18 ≫ 08:41\nSudija je naveo da je ta odluka korisna ne samo za hrišćansku zajednicu, već i za društvo\nPrintskrin:Youtube/ Porta dos Fundos\nInače, na kancelarije te kompanije na katolički Božić bačeni su Molotovljevi kokteli.\nGotovo istovremeno, muslimani iz celog sveta ustali su protiv serije "Mesija" Printskrin: Youtube/Netflix\nU obrazloženju, sudija je naveo da je ta odluka korisna ne samo za hrišćansku zajednicu, već i za brazilsko društvo.\nU filmu se prikazuje kako se Isus vraća kući za svoj 30. rođendan i aludira da je on homoseksualac.\nPodsetimo, preko dva miliona ljudi je početkom decembra, nakon što je film postavljen na platformu Netflix, tražilo da se on povuče, jer je grubo uvredio verska osećanja gledalaca. Oni su zapretili da će otkazati pretplatu kompaniji, ukoliko to ne bude učinjeno. Istovremeno, Porta dos Fundos je ovu, kako su gledaoci rekli, bolnu i sablaznu uvredu, odbranila kao "pravo na slobodan govor".\nPodsetimo, Netflix je samo dve nedelje nakon objavljivanja ovog filma uspeo da uvredi i muslimane serijom "Mesija" u kojoj su površno i van konteksta izuzete, a potom, kako kažu gledaoci, zloupotrebljene, poruke iz Kurana.\nVideo: Veliki petak se pretvorio u paradu pijanstva\nBogat program na otvaranju izlagačke sezone u Kulturnom centru Beograda\nNina (17) iz Zrenjanina ima neverovatan talenat: U svakom momentu može nacrtati fantastičan portret\nOcila i srpski barjaci u novoj Netflix seriji: Da li će prikazati i pad Smedereva?\nOn je "kralj striminga": Napustio je "Netflix" da bi svojoj firmi doneo 4 puta veći profit\n9. januar 2020 | 09:44\nBice jos jaci napadi na duhovnost na porodicu na normalnog coveka...sta su njihove prljave lazi u ooredjenju sa izvorom istine i svetlosti..???...nista ..cak ni koliko suv opali list na vetru...\nZapadna demokratija koja nema apsolutno nikakva postovanja prema veroispovestima i koja uz pomoc Gej lobija zatupljuje narod i unistava porodicne vrednosti u normalnim zemljama prikazujuci ovakve gadosti.


Potpisani ugovori o stipendiranju 37 studenata deficitarnih zanimanja (VIDEO) | Herceg Televizija Trebinje\nIzvor: Herceg TV | Datum:17.10.2019.\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić potpisao je danas ugovore o stipendiranju sa 37 studenata koji su upisali deficitarna zanimanja (Arhitekturu, Građevinu, Srpski jezik i Književnost, Informatiku, Mašinstvo i Elektrotehniku). On je istakao da je interes grada da se studenti vrate u Trebinje, odnosno Republiku Srpsku.


Traženi pojam: tartana\n... najmasovnija u ove četiri godine. Ukupno je kroz trinaest kola prodefiliralo 56 muškaraca i 8 žena, bilu je tu svega i kiše i snijega, vrućine, blata, utrka na jedan sat, štafeta, tartana... uglavnom, ...\n... koje su dovoljno lagane za intervalne treninge, a opet ne prelagane, tako da u njima možete raditi aerobne i lagane treninge dužine. Tenisice sam testirao na svim podlogama, od staze (tartana), makadama ...\nTerra: Darija i Elvir četvrti, geMpard i Kravoje odustali!\t»\n... Ajkule su odustale jučer. U igri je, daklem, ostalo devet od ukupno startana 24 tima. Posljednji se uskoro očekuju u cilju na plaži Starigrad - Paklenica. Podsjetimo, bila je ovo najteža hrvatska ...\n... mladi specijalisti sa tartana (oba mlađi od 25 godina) održali dobru lekciju veteranima s ceste (od sljedeće četvorke nitko mlađi od 35). Kod žena rutinirana pobjeda Lidije Rajčić, koju je ove sezone pobjeđivala ...


Predstave u Apatinu redovno rasprodate - Vesti 025info - Apatin, Sombor, Kula, Odzaci :: www.025info.rs\nU vremenu kada smatramo da ne postoji interesovanje za kulturu, a to se naročito odnosi na naš grad, jedna činjenica ovih dana buni, iznenađuje ali, pre svega, ohrabruje.\nSala Kulturnog centra promenljivo je posećena kada su u pitanju filmske projekcije i drugi događaji, ali redovno je puna do poslednjeg mesta kada gostuje neka pozorišna predstava, a mnogi i ostaju bez karte jer je nisu na vreme kupili. Takva su bila i poslednja dva gostovanja somborskog pozorišta (predstava „Buba u uhu“ u sredu i predstava „Sumnjivo lice“ nešto ranije). Zašto ovo pišemo? Jer većina ne zna da je tako, već po navici veruje da interesovanja za kulturu nema.\nAko uđemo dublje u analizu, otkrićemo još interesantnih stvari koje itekako ohrabruju.\nKao prvo, pomenute predstave nisu takozvane „hit predstave“ koje putuju svuda po Srbiji i obično privlače publiku i poznatim glumačkim imenima kao što je, na primer, bila predstava „Pevaj brate“ i druge.\nKao drugo, nisu u pitanju ni bezvredne predstave sa najnižim oblikom humora poput Onih-tipova-što-pričaju-viceve-o-Srbima-i-Hrvatima. Neću pomenuti kojih, nije im mesto ni u tekstu o kulturi, a kamoli u pozorišnoj sali.\nKao treće, predstave poput „Magneti“ Narodnog pozorišta Sombor potpuna su nepoznanica za publiku, što znači da nemaju taj adut kod publike da oni dođu na predstavu jer unapred znaju da je u pitanju nešto dobro. Verujem da „Buba u uhu“, iako svetski vrlo poznat vodvilj, takođe nije poznat dobrom delu publike koja je preksinoć bila u sali. („Sumnjivo lice“ bi ipak moralo da je klasik.)\nI četvrto. Predstave sa malo glumaca, kao „Magneti“ i druge, nisu preterano zahtevne i skupe. Za „Sumnjivo lice“ i „Bubu u uhu“ se to ne može reći. U pitanju su predstave sa mnogo glumaca, zahtevnom scenografijom, mnogo pomoćnog osoblja, skupljim transportom i slično i takve predstave je teško isplatiti od ulaznica. Ipak smo i njih videli u Apatinu. To je stvar koja je zaista za pohvalu. I publici i organizatorima.


Inzbruk | Austrija | ponude, aranžmani, ture, putovanja\nPočetna / Evropa / Austrija / Inzbruk\nNa području Inzbruka preovladava umereno – kontinentalna klima, sa jakim uticajem planinske klime. Prosečna godišnja temperatura iznosi 9 stepeni celzijusa.\nIstorija Inzbruka je veoma duga. Prvo značajnije naselje potiče iz prvog veka pre nove ere, koje su osnovali Rimljani. U trinaestom veku Inzbruk postaje gradsko naselje, i od tada započinje njegov pravi razvoj. U vreme vladavine cara Maksimilijana I, sredinom petnaestog veka, Inzbruk postaje prestonica Nemačko – rimskog carstva. Od sredine šesnaestog veka, ovaj grad učazi u sastav Habzburške monarhije, i taj položaj nije menjao, osim u vreme Napoleonovih ratova, sve do kraja Prvog svetskog rata. Od 1918. godine Inzbruk je grad u okvirima Republike Austrije. Bio je domaćin čak dvaju Zimskih olimpijskih igara, i to 1964., i 1976. godine.\nDanas je Inzbruk značajna turistička destinacija na mapi ove evropske države.\nTurističke atrakcije u inzbruku su :\nKatedrala Svetog Jakova je u baroknom stilu obnovljena između 1717 – 1724. godine. Veliki deo raskošnog enterijera uništen je kada je crkva teško stradala tokom Drugog svetskog rata. U severnom delu nalazi se spomenik iz 1620. godine, posvećen nadvojvodi Maksimilijanu III.\nHofkirche je podignut u vreme Ferdinanda I, tačnije 1553., kao kraljevska dvorska crkva i grobnica. Najvažnije blago crkve je spomenik Maksimilijana I. Reč je o elegantnom mermernom sarkofagu koji glorifikuje Sveto Rimsko carstvo. Arhitektura ovog zdanja svedoči o velikom razvoju renesanse i gotike, i zaista je nezaobilazna lokacija u Inzbruku.\nHofburg je carska palata cara Maksimilijana I, sagrađena u petnaestom veku. U osamnaestom veku obnovljena je po nalogu Marije Terezije, u barknom stilu sa rokoko detaljima. U palati se nalaze brojne prostorije i objekti koje posetioci mogu da obiđu uz profesionalnog vodiča.\nAlpenzoo je Zoološki vrt od koga se pruža veličanstven pogled na Inybruk i okolne planine. U njemu se nalaze samo one životinje koje su poreklom sa Alpa. Reč je o više od 800 životinja, i to preko 140 različitih vrsta. Neke od njih su vrlo retke, kao što su vidre, orlovi, bizoni i druge.\nSwarovski Kristallwelten – Kristalni svet se nalazi na svega nekoliko minuta od Inzbruka. Ovde se pruža magično iskustvo. Unutar džinovskih podzemnih odaja je predstavljen svet kriistalnih boja i oblika. Nezaobilazno mesto za sve posetioce ovog grada.\nTiroler Landesmuseum Ferdinandeum je čuvena galerija flamanskih i holandskih majstora, i u njoj je prikazan razvoj popularne umetnosti u Tirolu. Ove se mogu videti brojni detalji iz vremena gotike.\nTiroler Volkskunst-Museum je muzej popularne umetnosti iz Neues Stifta, a koja datira iz šesnaestog i osamnaestog veka. Ovde se nalazi jedna od najimpresivnijih kolekcija tirolskih artefakata, od ručnih radova verske i svetovne umetnosti, pa do nameštaja i nošnji.\nU okolini Inzbruka se nalaze brojna skijališta, na kojima skijaju neka od najvećih imena iz ovog sporta. Dublje u Alpima se takođe nalaze skijališta koja spadaju u red najboljih na svetu. Posetici imaju mogućnost da kupe ski – pas, i tako sebi obezbede odlazak na više skijališta. Ovo su pravi zimski centri, sa velikim brojem ugostiteljskih obekata u kojima gosti mogu da se odmore i pripreme za dalje uživanje. Neki od najpoznatijih Ski centara su Axamer Lizum, Schlick 2000, Stubai Glacier, Kühtai, Rangger Köpfl, i mnogi drugi. Noćni život u ovim centrima je veoma razvijen.\nSa brojnim kulturno – istorijskim znamenitostima, ugostiteljskim objektima, vrhunskim zimskim centrima, Inzbruk je sjajno mesto za neprestano uživanje, i savršen odmor.


šta se dešava sa njegovom plodnošću | Zdravlje i prevencija, muško zdravlje, magazin\nMuški polni hormon je esencijalan za rast i podelu germinalnih ćelija koje se formiraju u zdravoj spermi: nedostatak ovog hormona doprinosi neplodnosti.\nMuška neplodnost je kompleksan proces često dijagnostikovan kao „idiopatski“ što znači da strandardne procene ne mogu odrediti uzrok. Značajan dokaz sada je uperen prema oksidativnom stresu kao faktoru muške neplodnosti.\nCink igra veliku ulogu u razvoju testisa, sazrevanju sperme i proizvodnji muškog polnog hormona. Studija iz 2008 godine otkriva da suplementi cinka poboljšavaju pokretljivost sperme i sprečavaju oksidativnu štetu. Druga studija, iz 2012 godine otkriva da starii muškarci sa višim nivoom unosa cinka, stvaraju spermu sa manje oštećenim DNA.\nFtalati su druga grupa široko rasprostranjenih supstanci (u mekim plastičnim proizvoidima, kao što su zavese za tuširanje ili proizvodi za negu kože) koji utiču na sprečavanje sinteze muškog polnog hormona.


Svetlana Velmar-Janković predstavila knjigu "Kapija Balkana" - Bizlife.rs\nSvetlana Velmar-Janković predstavila knjigu „Kapija Balkana“\n12:34 Beograd, 07/12/2011\nTradicionalna tribina Biblioteke SANU, u utorak uveče posvećena popularno pisanoj istorijskoj knjizi „Kapija Balkana: brzi vodič kroz istoriju Beograda“ akademika Svetlane Velmar-Janković u izdanju „Stubova kulture“, bila je tako dobro posećena da je održana u Velikoj svečanoj sali Akademije.\nUpravnik Biblioteke, dopisni član SANU Miro Vuksanović je najavljujući učesnike tribine, dopisnog člana SANU Dragoljuba Živojinovića i prof. dr Radivoja Radića, postavio veoma inventivno pitanje – zar nije neobično da istoričari govore o delu vodeće srpske spisateljice.\nVuksanović na ovo pitanje nudi objašnjenje da niko nije promenio posao već je književnica napisala istoriju svoga grada, skoro dokumentarnu i istorijski utemeljenu u literaturi, ali pisanu na književni način. Živojinović je potom proveo publiku, koja je skoro do poslednjeg mesta ispunila salu, kroz skoro tri milenijuma koji su ostavili trag na tlu današnjeg Beograda.\nRadić, vizantolog međunarodnog ugleda i sam dobar pisac popularnih istorijskih tekstova za „širu čitalačku publiku“ otkiro je da se prihvatio da govori o knjiizi jer duboko uvažava njenog autora koji je okrenut prošlosti kojom se i on bavi, a pored toga su oboje ekskluzivni autori „Stubova kulture“.\nPrema njegovoj oceni, autorka je odabrala da piše o povesnici Beograda na najteži način – „literaran, ali strogo poštujući istorijske činjenice“.\nRadić je definisao metod koji je koristila akademik Velmar-Janković prilikom pisanja kao „strogo kontrolisanu imaginaciju“.\nSvetlana Velmar-Janković je kazala da je „dobila neslućeno mnogo radeći na knjizi, i od poznavanja Beograda i od saznavanja sopstevnog postojanja“, i dodala da je „svesna da knjiga nikako ne bi mogla da nastane da se nije oslanjala na postignuća posvećenih istražitelja u našoj istoriografiji“.\n„Istorijskoj nauci dugujem za snagu što me je držala u ulozi vodiča kroz prošlost Beograda kojoj sam se predala“, istrakla je Velmar-Janković.


Takmičenje Hyundai World Football Heritage - Automagazin\n"Izuzetno smo srećni što smo u mogućnosti da pozovemo fudbalske navijače iz celog sveta da učestvuju u ovom posebnom takmičenju, i tako dobiti priliku da budu gosti na Svetskom prvenstvu u Rusija 2018.", izjavio je Minsoo Kim, potpredsednik divizije marketinga Hyundai Motor Company. "Kao zvanični automobilski partner FIFA World Cup ™, posvećeni smo podršci i unapređenju razvoja svetskog fudbala pružajući obožavaocima jedinstven doživljaj kao što je ovaj, na isti način na koji se obavezujemo da ćemo brinuti za naše klijente, tako što ćemo obezbediti posebno iskustvo svima koji poseduju Hyundai vozila širom sveta. "


Vratiti imovinu lokalnim samoupravama - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vratiti imovinu lokalnim samoupravama\nVratiti imovinu lokalnim samoupravama\nPrepreka za razvoj opštine Prijepolje je to što sadašnjim zakonima lokalne samouprave u Srbiji nemaju svoju imovinu. To takođe sprečava i priliv stranih investicija. Nadamo se da će Skupština Srbije uskoro da donese zakone kojim bi omogućila vraćanje imovine opštinama, izjavio je Nedžad Turković, predsednik opštine Prijepolje na jučerašnjoj konferenciji za novinare održanoj povodom posete evropskih diplomata ovom gradu.\n0Piše: DanasOnline 28. septembra 2007. 00.00\nPrepreka za razvoj opštine Prijepolje je to što sadašnjim zakonima lokalne samouprave u Srbiji nemaju svoju imovinu. To takođe sprečava i priliv stranih investicija. Nadamo se da će Skupština Srbije uskoro da donese zakone kojim bi omogućila vraćanje imovine opštinama, izjavio je Nedžad Turković, predsednik opštine Prijepolje na jučerašnjoj konferenciji za novinare održanoj povodom posete evropskih diplomata ovom gradu. Delegaciju evropskih diplomata predvodili su šef delegacije Evropske komisije u Srbiji, ambasador Švajcarske Vilhem Mejer, predstavnici Evropske agencije za rekonstrukciju i Programa UN za razvoj (UNDP). Ove organizacije finansiraju Projekat za razvoj opština jugozapadne Srbije (PRO) i tokom trodnevne posete sandžačkim gradovima upoznali su se s rezultatima jednogodišnje realizacije.\nOd „posla decenije“ samo pusti snovi\nIza snajpera u Kijevu „proevropske“ snage\nPodrška razvoju lokalnih zajednica


Izvor: RTS, 25.Jan.2022, 19:46\nMeđunarodni monetarni fond snizio je prognozu globalnog rasta za 2022. godinu za pola procentnog poena u odnosu na oktobarsku projekciju, na 4,4 odsto, saopštila je glavna ekonomistkinja MMF-a Gita Gopinat na predstavljanju ažuriranog, januarskog izveštaja "Svetski ekonomski izgledi".\nGita Gopinat rekla je da svetska ekonomija ulazi u 2022. sa slabije pozicije nego što se ranije predviđalo zbog širenja novog omikron soja koronavirusa, obnovljenih >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << mera ograničenja, rasta cena energije i poremećaja u snabdevanju, koji su rezultirali skokom inflacije iznad očekivnja, posebno u SAD i na mnogim tržištima u usponu i zemljama u razvoju.\nPrognoze za vodeće svetske ekonomije MMF je u novom izveštaju dao prognoze rasta za vodeće svetske ekonomije i regiona, a ne za sve zemlje članice pojedinačno.\nPojava novih sojeva koronavirusa rizik Kao rizike za globalni rast, MMF vidi moguću pojavu novih sojeva koronvirusa, koji bi mogli da produže pandemiju i izazovu nove ekonomske poremećaje, zatim nestabilnost cena energenata i povećanje kamata u razvijenim ekonomijama, što bi moglo da utiče na finansijsku stabilnost zemalja u razvoju: na tokove kapitala, valute i fiskalne pozicije, naročito onih privreda čiji su dugovi porasli tokom poslednje dve godine.\nBlic: MMF SMANJIO PROGNOZU GLOBALNOG RASTA Na ocenu najviše uticali omikron, inflacija i zakrčenja u lancima snabdevanja


POŠTO JE REŠIO MEČ U SEVILJI: Luka Jović imao HITAN sastanak sa upravom 35\t67\n13.09.2020. 14:38h 13.09.2020. 14:38h\nČelna kuća košarke na Starom kontinentu je na ovaj način ukazala izuzetnu čast Marini Maljković i Jasmini Juras i prepoznala njihov izuzetan dosadašnji rad i angažman na polju promocije ženske košarke u Evropi i svetu.\n-Velika mi je čast što ću učestvovati u ovom programu i što su baš mene odabrali da podučavam mlade stručnjake. FIBA još jednim projektom pokazuje koliko pažnje poklanja ženskoj košarci i ženama u sportu. Potrudiću se da tokom programa prenesem što više znanja i iskustva na mlade generacije i nadam se da ćemo svi zajedno kroz ovaj projekat uspeti da aktiviramo još veći broj devojčica i žena da se uključe u košarku i postanu deo jedne predivne zajednice - istakla je Marina Maljković.\nSrpska selektorka Marina Maljković, biće zadužena za trenerski deo programa, dok će Jasmina Juras voditi brigu o sudijskom programu.\nTreneri i sudije će učestvovati u različitim aktivnostima. Centralna aktivnost projekta dogodiće se na FIBA Evropskom ženskom košarkaškom samitu, koji će se organizovati u Sloveniji 2021. i 2022. godine. Program će se sprovoditi u saradnji sa nacionalnim federacijama Finske, Francuske, Slovenije i Španije, a posebnu saradnju obavljaće sa Košarkaškim savezom Srbije.\n-Veoma smo uzbuđeni zbog projekta i podrške Evropske unije. To je pozitivan znak za sve nas u ovim izazovnim vremenima. Uvereni smo da će ovaj projekat postići veliki uspeh i dodatno ojačati naše impresivne rezultate u sličnim razvojnim inicijativama koje smo pokrenuli - istakao je izvršni direktor FIBA Evrope Kamil Novak.\nSvih 50 nacionalnih federacija članica FIBA će dati svoj doprinos u izboru kandidata među trenerima i sudijama koji će učestvovati u projektu.\nNovi projekat biće dodatna vrednost aktivnim FIBA programima koji su usmereni na stvaranje jasnih puteva za žene koje razvijaju karijeru u košarci, istovremeno stvarajući sinergiju sa drugim aktivnim programima FIBA Evropa, poput "Tajm-auta" i "Njenog sveta, njenih pravila".\nMarina MaljkovićJasmina JurasFIBAkošarkaženska košarka\nPOŠTO JE REŠIO MEČ U SEVILJI: Luka Jović imao HITAN sastanak sa upravom Reala 35\t67


Tokom akcije, izvršeno 11 pretresa imovine i kompanija, a uhapšeno je 30 ljudi, zaplenjeni su luksuzni automobili i više od 10.000 evra u gotovini.\nOtkriven je i veliki broj dokumenata prema kojima je plaćano od 8.000 do 12.000 evra za te usluge, saopštio je Evropol, dodajući da je akcija sprovedena 10. decembra.\nKriminalna grupa je, kako se navodi, pronalazila Špankinje koje su ulazile u fiktivne brakove sa imigrantima koji ne potiču iz država članica EU kako bi formalizovali njihov ostanak u Evropi i ostvarili sva prava.\nOne bi dobijale 3.000 evra kao nadoknadu za ulazak u "lažni brak".\nČlanovi ove organizovane kriminalne grupe, državljani Maroka i Španije, bili su vlasnici i nekoliko kompanija u kojima su registrovali te žene kao svoje zaposlene i tako im isplaćivali novac.\nULAZNICA ZA EU Muškarci sa Kosova i iz Turske plaćaju Čehinjama VELIKE SUME NOVCA za lažne brakove


Algarve, Portugalija letovališta, plaže, Portugalija, Letovanje, Vodič\nAlgarve je najjužnija pokrajina Portugala. Najveći i glavni grad je Faro, a južna obala Algarvea jedna je od najlepših turističkih odredišta Portugalije. Reč Algarve potiče iz arapskog jezika i znači zapad. Algarve je oblast sa jako povoljnom klimom za turizam – ima čak 3000 sunčanih sati godišnje.\nOva oblast Portugala ima jako burnu istoriju. Od 8. do 13. veka oblast Algarve, na obe strane reke Gvadijana, pripadala je Mavarima. Oslobođena je 1250. godine, a oslobodio ju je Alfonso III od Portugala.\nKada je reč o moru ono je plavo, mirno i toplo, a zaštitni znak ove oblasti su plaže od finog belog peska. Prostiru se na 200 kilometara obale i savršene su za gotovo sve vrste sportova na vodi počevši od surfovanja, jedrenja i ronjenja.\nZanimljivo je da je ovaj region više puta bio proglašavan za najbolju destinaciju za golf na svetu.\nPregledano 6572 puta\nVi ste ovde: Početna / Algarve


Početak » istraživanja » Projekti » Vektori kolektivne imaginacije » Političke prakse (post)Jugoslovenske umetnosti, 2009 » Umetnička produkcija "Trajni čas umetnosti"\n- kuda.is -(-) istraživanja (84) umetnost (71) teorija (55) aktivizam (36) politika (31) izložbe (28) film (21) radionice (11) arhitektura (3)\n- kuda.tags - kuda (64) Vektori kolektivne imaginacije (19) Umetnicka organizacija (16) AEE (11) WHW (11) GKP (6) ID (6) Berliner Gazette (5) Želimir Žilnik (4) antropologija imena (3) Art Always (3) Dictionary of War (3) izložba SIGNALI - Algoritmi neposlušnosti (3) kuda.org (3) Kulturni centar REX (3) Lokalne politike i urbana samouprava (3) politika (3) Press to Exit (3) STEALTH.unlimited (3) Borut Vogelnik (2) IRWIN (2) Kontrapunkt (2) Marko Pogacnik (2) mi2 (2) OHO grupa (2) U-IZ-KA-ZA (2) Učitelj neznalica (2) video intervjui (2) Zdenka Badovinac (2) 18. Bijenale umetnosti Pančevo (1) Absolutely Dead (1) Aleksandar Davić (1) Ana Peraica (1) Apsolutno mrtvo (1) Asocijacija Apsolutno (1) Booksa (1) Cinema REX (1) Dean Yahtila (1) grupa MAGNET (1) grupa Zvono (1) IU (1) Janez Janša (1) Labin Art Express (1) Miran Mohari (1) poezija (1) Porodica bistrih potoka (1) pro.ba (1) SIGNALI - Algoritmi neposlušnosti (1) T.I.C.A. (1) U IZ KA ZA (1)


U Bugojnu otvoren butik Alma Ras, očekuju vas promotivne cijene i pokloni | Bugojno Danas\nPočetna Oglasi U Bugojnu otvoren butik Alma Ras, očekuju vas promotivne cijene i pokloni\nU Bugojnu otvoren butik Alma Ras, očekuju vas promotivne cijene i pokloni\nJedna od najperspektivnijih bh. kompanija, Alma Ras, u godini kada bilježi jubilej i proslavlja 20 godina uspješnog poslovanja, svoju prodajnu mrežu obogatila je za još jedno prodajno mjesto. Na adresi Nugle II, u sklopu Tržnog centra Rose, u samom centru Bugojna, otvoren je prvi butik u ovom gradu.\nU novootvorenom butiku, kupci će moći pronaći Basic liniju koja je nastala na osnovu želja i potreba loyalty kupaca, te sezonske kolekcije koji prate svjetske trendove i čine da se dame osjećaju uvijek senzualno i poželjno. Pripadnice nježnijeg spola, kada jednom isprobaju modele iz ekskluzivnih linija, čiji modeli su izrađeni od materijala koji nježno dodiruju i prate žensku siluetu, više neće imati dileme oko izbora donjeg rublja i spavaćeg programa za posebne prilike. Na zadovoljstvo svih, pored donjeg rublja i spavaćeg programa u Alma Ras butiku možete pronaći i odjevne komade koji se odlično kombinuju sa ostatkom garderobe zaokružujući željeni stil.\nVođeni idejom kako ne bi samo žene trebale biti privilegovane u kreiranju rublja, posebna pažnja posvetila se i muškarcima kroz brend Manners. Ovaj brend predstavlja modernog muškarca koji prati trendove, onoga koji uvijek teži novim standardima donjeg rublja i spavaćeg programa.\n„Izuzetno smo sretni što smo u prilici družiti se s našim kupcima u Bugojnu, a s ponosom ističemo da mi u našim kreacijama koristimo prirodne materijale evropskog porijekla. Kompanija Alma Ras poznata je po raznovrsnosti asortimana, pa tako pored ženskih i muških brendova u našim buticima možete pronaći AR Kids liniju za djecu“ – istakla je Mervana Muhović, PR kompanije Alma Ras.\nPored promotivnih cijena, prvih 50 kupaca očekuju vrijedni pokloni.\nSve novitete i pogodnosti možete pogledati na oficijelnim stranicama Alma Ras i Manners www.facebook.com/alma.ras.dodir.koji.volim/ i www.facebook.com/manners.man.in.motion/\nPrethodni članakBUGOJNO: Počeo upis za doškolovanje studenata nastavničkog smjera, diplomirajte ili postanite magistar u Bugojnu\nSljedeći članakSHL: Prijavite se i organizujte korisne aktivnosti u svojoj lokalnoj zajednici


Korona virus i ljubav: Dramatične promene u dejtingu, tvrdi gazda Tindera | Novosadski informativni portal 021\nEli Sajdmen priča o uticaju koji je izvršio korona virus i kako će na to reagovati njegova aplikacija.\nBBC 23.05.2020. | 20:03 > 21:00\nKorona virus je izvršio „dramatičan" uticaj na to kako ljudi koriste dejting aplikaciju Tinder, rekao je njen šef za BBC Njuz, mada bi promene mogle da odgovaraju planovima koje je on već imao za ovu platformu.\nI krave mogu da nađu srodnu dušu\nAko ne izbriše fotografije unučadi s Fejsbuka - plaća 50 evra dnevno\nKorisnici Tindera načinili su 3 milijarde „svajpova" širom sveta u nedelju 29. marta, što je najviše što je ova aplikacija ikad zabeležila u jednom danu. U Velikoj Britaniji, dnevni razgovori su porasli za 12 odsto između sredine februara i kraja marta.\nDošlo je do „dramatične promene" u metrici ponašanja, koja je inače bila stabilna, kaže Sajdmen.\n„Teško je saznati prave cifre nezaposlenosti u Americi", kaže Sajdmen. „Veoma sam zabrinut zbog onoga što se dešava na ekonomskom planu u našem društvu i zbog uticaja koji će to imati na mnoge naše članove."\nTinder je preuzet više od 340 miliona puta otkako je pokrenut 2012. godine. Ali velika većina njegovih prihoda potiče od samo 6 miliona pretplatnika koji plaćaju „zlatnu" uslugu. Stopa kojom je ova aplikacija sticala te dragocene korisnike, koji plaćaju, opala je od uvođenja izolacije.\n„Bukvalno možete da pratite kako se situacija vraća od države do države u SAD, kako stvari počinju da popuštaju, a vrhunac krize da prolazi."\n„Primetili smo skok u aktivnostima", kaže Čarli Lester, dejting ekspert za platformu Iner serkl.\n„Uparivanja su skočila za 15 odsto, a broj poslatih poruka je skočio za 10 odsto, ali smo primetili i manju spremnost na plaćanje."\nIz ovog razloga kompanija je radila na tome da Tinder manje bude mesto za organizovanje „smuvavanja" oflajn, a više mesto gde će se ljudi družiti onlajn, kako bi upoznavali razne nove ljude.\nSajdmen sumira kredo novog mladog soja korisnika Tindera: „Vaš digitalni život je jednako važan kao i vaš društveni život u fizičkom svetu."\nTreniraj, nabavi maske i sredstva za dezinfekciju na vreme i probaj da nabaviš ormar.


Iznajmljivanje Kancelarija u Wisconsin | Regus\nKancelarijski prostor u mestu Wisconsin.\n10Lokacije/Od 1 do preko 100 radnih mesta/FLEKSIBILNI USLOVI\nWisconsin i okolina.\nNaši kancelarijski prostori se nalaze u više od 150 zemalja. Pronađite pravu lokaciju za sebe u mestu Wisconsin ili u okolini.


Igor dana 31.03.2010. 00:12 · SAZNAJTE VIŠE · 3 komentara · 12843 pročitano ·\nLala dana 30.03.2010. 16:16 · SAZNAJTE VIŠE · 4 komentara · 11038 pročitano ·\nIgor dana 28.03.2010. 23:49 · SAZNAJTE VIŠE · 24 komentara · 54108 pročitano ·\nLala dana 28.03.2010. 00:50 · SAZNAJTE VIŠE · 3 komentara · 13501 pročitano ·\nIgor dana 24.03.2010. 09:38 · 2 komentara · 13075 pročitano ·\nStrana 325 od 330: 1...322323324325326327328...330\n61,771,228 posete www.srbijalov.com


« CE&HA sajam 2012\nWindows Azure u akciji: Digitalna biblioteka »\nMicrosoft Srbija: Leto puno novosti Tweet\nOffice 365 na srpskom tržištu\nNe treba trošiti reči na kvalitet ovog Cloud rešenja, sudeći da ga je svet s oduševljenjem prihvatio. Lepo je što domaće kompanije konačno mogu da svoje poslovanje odvoje od skupog fizičkog prostora i omoguće zaposlenima nesmetanu komunikaciju i rad sa bilo kog mesta, bilo kada i bilo gde. Dakle, ako želite Office 365 i posedujete manje preduzeće, za 6$ po korisniku mesečno, dobićete:\nElektronsku poštu u oblaku koja koristi vaš domen (pera.peric@perinakompanija.com)\nRazmenu trenutnih poruka, pozive između dva računara i video konferencije\nPrikaz i uređivanje Word, Excel, PowerPoint i OneNote datoteka na vebu\nSpoljnu veb lokaciju\nFiltriranje radi zaštite od virusa i neželjen pošte\nPodršku Microsoft zajednice, itd.\nWindows Azure među Srbima\nWindows Azure, platforma za razvoj Cloud aplikacija komercijalno je dostupna i u Srbiji. Napraviti savremen veb sajt, Cloud servis ili spretno žonglirati sa ogromnim brojem podataka, sve su to izazovi sa ovu briljantnu platformu. Dovoljno je da poznajete jedan od savremenih programskih jezika i imate dobru ideju, a za uspeh će se pobrinuti Windows Azure.\nNaša dugoročna vizija je u potpunosti okrenuta ka Cloudu. U budućnosti, cilj nam je da klijentima i developerima ponudimo čitav portfolio proizvoda koje će oni prema sopstvenoj želji birati kombinovati. Danas predstavljamo Windows Azure, praktično jedinu platformu koja omogućava da se kombinuju platformske i infrastrukturne mogućnosti kao i da se aplikacije razvijaju on premise, u cloudu ili kao nekakav hibridni model.\nJugoslav Pirić, direktor Microsoft Srbija.\nTakođe, nova verzija donosi i Windows Azure Web Sites koji programerima pruža mogućnost da brzo i lako razviju veb sajt koristeći multiple framework i popularne open source aplikacije. U novi Windows Azure, integrisan je i Windows Azure Preview Portal.\nViše informacija o novim Windows Azure mogućnostima nalazi se na http://www.windowsazure.com/en-us/community/blog/, a može se besplatno isprobati na adresi www.windowsazure.com .\ncloud computing, Microsoft Srbija, Office 365, windows azure Share this post!\nOdštampaj članak Ovaj članak objavio je urednik 29. June 2012. u 16:55, u rubrici Obaveštenja. Pratite reakcije na ovaj članak kroz RSS 2.0. Možete odgovoriti na ovaj članak or trackback sa vašeg web sajta . Povezani članci Komentari (0) Za sada bez komentara.\nabout 10 months ago - 1 komentar\nKorisnici iz 40 zemalja izvan Severne Amerike mogu se prijaviti za učešće u besplatnom testiranju Microsoft Dynamics CRM Online na http://crm.dynamics.com. Live Sync Beta: Sve svoje u oblaku nosim\nZa one koji su racionalni u stvarnom životu, prenos ovakve navike u cyber (pojam koji dočarava virtuelno) prostor, bilo je tehničko pitanje. Pojavom Skydrive-a (virtuelne ostave od 25GB), Internet sefovi postali su stvarnost. Sve dragocene stvari koje imate u kompjuteru (za razliku od opipljivih dragocenosti) mogu imati svoju 1:1 kopiju na Internetu. Tamo negde, u ovoj beta (Internet) zalagaonici, na raspolaganju vam stoji (samo) 2GB prostora, što je dovoljno da smestite hrpu dokumenata svih kategorija. Jednostavan programčić koji stiže u paketu Windows Live Essentials Beta (neki kažu i Wave) nazvan Windows Live Sync Beta, uspešno posreduje između lokalne verzije (na vašem PC ili Mac! računaru) i onoga što smeštate u Internet oblak (sve popularniji cloud computing). Pošto je ovo beta, neke stvari još uvek nisu jasne, kao na primer, svrha uvođenja Live Devices stranice, koja praktično ima istu funkciju (samo manje prostora) kao i pomenuti Skydrive. Uostalom, možda nije ni važno, sve dok sinhronizacija odlično radi. A kako radi, saznaćete u ovom Supertezinom tutorijalu.


BanBao Automobil na potez - Apollo 8606: BanBao Kocke: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nBanBao Automobil na potez - Apollo 8606\nKarakteristike proizvoda: BanBao Automobil na potez - Apollo 8606\nŠifra artikla: 8606\nOpis proizvoda: BanBao Automobil na potez - Apollo 8606\nApollo je trkački automobil sa čak dva turno motora! Pozadi ima dva velika točka koji omogućavaju snazi motora da dođe do punog izražaja. Automobil funkcioniše na potez. Upozorenje: Zbog sitnih delova igračka nije namenjena deci mlađoj od 5 godina!\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 22755\nSifra 22755, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 22755, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


POVRATAK LEGENDE! Svetislav Pešić zvanično novi selektor košarkaša Srbije! - Sportal\nDr. P. - Vest objavljena: 11:21 - 28.09.2021\nDomaća košarka i ABA Svetislav Pešić Košarkaška reprezentacija Srbije Novi selektor


U cilju podizanja kapaciteta Zajedničkog centra za socijalni rad „Solidarnost“ za opštine Mionica, Lajkovac i Ljig realizovane su tri akreditovane edukacije, tokom 20 meseci projekta obučeno je i licencirano 15 lica za pružanje usluge socijalne zaštite „Pomoć u kući“, nabavljena je oprema za negovateljice i kupljena tri vozila. Svi ovi koraci doprineli su osnivanju i licenciranju posebne organizacione jedinice Zajedničkog centra za socijalni rad Solidarnost koja će se u godinama pred nama baviti pružanjem ove dnevne usluge u zajednici. Zahvaljujući izvanrednoj saradnji svih projektnih partnera, svi planirani rezultati su u punoj meri i ostvareni“, kaže Dušan Perić, menadžer projekta.\nTokom trajanja projekta, Zajednički centar za socijalni rad „Solidarnost“ za opštine Ljig, Lajkovac i Mionica doprineo je poboljšanju kvaliteta života 137 lica sa teritorije opštine Ljig, Lajkovac koji su bili obuhvaćeni ovom uslugom.\n„Očekujemo da će u narednih par dana Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja izdati „Službi za pomoć u kući“ – posebnoj organizacionoj jedinici Zajedničkog centra za socijalni rad „Solidarnost“ za opštine Ljig, Lajkovac i Mionica, licencu za pružanje usluge pomoć u kući, čime bi se stvorili svi uslovi da naš Centar nastavi sa pružanjem usluge pomoć u kući na teritoriji opština osnivača i nakon isteka evropskog projekta. Opštine osnivači su već krajem prošlog meseca usvojile zahtev našeg Centra za finansiranje projekta „Pružanje usluge pomoć u kući odraslim i starim osobama“ u trajanju od 12 meseci, od 01.09.2017. godine do 31.08.2018. godine, čime će biti obezbeđen kontinuitet u pružanju usluge u istom obimu kao i do sada“ napominje Milan Janićijević, direktor Zajedničkog centra za socijalni rad „Solidarnost“ za opštine Mionica, Lajkovac i Ljig.\n„Opština Mionica je kroz partnerstvo sa Caritasom Valjevo i Centrom za socijalni rad „Solidarnost“ u prethodnih 20 meseci uspešno realizovala projekat „Za više solidarnosti prema starijima“ kojim je ukupno 40 odraslih i starih lica sa teritorije naše opštine koristilo usluge pomoći u kući 3 negovateljice. Korisnici usluga pomoći u kući su stara licima kojima je pomoć preko potrebna u obavljanju svakodnevnih aktivnosti, a kojima pomoć porodice nije na raspolaganju u dovoljnoj meri. Iako je ovaj projekat zvanično završen, plan je da i u narednom periodu nastavimo sa njegovim sprovođenjem tako što ćemo ga finansirati iz sopstvenih sredstava. Zahvaljujući Karitasu Valjevo i zajedničkom centru za socijalni rad „Solidarnost“ imamo sva potrebna sredstva i profesionalno obučeno osoblje da poboljšamo uslove života ove ugrožene kategorije. Želeo bih još da napomenem da je saradnja sa Caritasom Valjevo veoma značajna za našu opštinu i da ona uspešno traje još od 2014. godine kada je ova organizacija nakon poplava našoj opštini uputila značajnu promoć, nakon ovoga zajedničkim snagama održali smo brojne treninge i edukacije za decu i odrasle u cilju smanjenja rizika od priorodnih katastrofa, sproveli smo radove na čišćenju pritoke reke Toplice u Banji Vrujci kao i brojne druge aktivnosti“ kaže Boban Janković, predsednik opštine Mionica.\nU 2017. godini sve tri lokalne samouprave uskladile su odluke o socijalnoj zaštiti i donele pripadajuće pravilnike vezane za pružanje usluge Pomoć u kući u skladu sa Zakonom o socijalnoj zaštiti. Pored toga najveći značaj i podrška dobijena od strane opština Ljig, Mionica i Lajkovac ogleda se u tome da su opštine obezbedile održivost usluge Pomoć u kući, koja će nakon projekta biti finansirana sredstvima iz lokalnog budžeta.\n"Projekat "Za više solidarnosti prema starijima-klaster Kolubarskog okruga za uslugu Pomoć u kući" jedan je od instrumenata na unapređenju kvaliteta života starih lica. Kroz zajednički rad sa partnerima na projektu i relevantnim institucijama stekli smo bolji uvid u potrebe i mogućnosti starih i to je bio osnov za kreiranje i pružanje usluge Pomoć u kući. Direktna komunikacija pružaoca i korisnika usluge bila je most za prevazilažeje predrasuda o čemu svedoče i ostvareni rezultati na projektu. Vođena time Opština Lajkovac će obezbediti punu podršku daljem razvoju ove dnevne usluge u zajednici” smatra Andrija Živković, predsednik opštine Lajkovac.\n„Ponosni smo što smo u proteklih 20 meseci, svi zajedno, pokrenuli korenite promene i učinili značajne pomake u unapređenju položaja i odnosa prema starim, usamljenim i obolelim licima, posebno imajući u vidu stalan porast broja ove populacije, naročito u seoskim sredinama. Kroz ovaj projekat se problemu starih i nemoćnih lica po prvi put pristupilo sveobuhvatno: od sistemskog utemeljenja kroz odluke i pravilnike o socijalnoj zaštiti, preko jačanja kapaciteta zaposlenih i formalnog osposobljavanja MCZSR „Solidarnost“ za pružanje ove usluge, do konkretne nege više od 30 ugroženih lica po svakoj opštini. Na tom putu bili smo izloženi brojnim izazovima i teškim odlukama. U tim trenucima, sve tri opštine Kolubarskog okruga: Mionica, Lajkovac i Ljig, pokazale su jedinstvo, odlučnost i spremnost da započete aktivnosti uspešno završe, na korist i zadovoljstvo svih naših građana” smatra zamenika predsednika opštine Ljig, Miodrag Starčević.\nProjekat "Za više solidarnosti prema starijima - Klaster Kolubarskog okruga za uslugu pomoć u kući“ bio je prvi veliki projekat u oblasti socijalne zaštite koji je sproveden u sve tri opštine Kolubarskog okruga. Ukupna vrednost projekta je 141 236,00 EUR od čega je 127 041,78 EUR obezbeđeno zahvaljujući Delegaciji Evropske unije.


Stanić oštro: Zašto Srpska ne nabavlja kinesku vakcinu i šta je sa BOGDANIĆEVIM OBEĆANJIMA - Srpskainfo\nTo je saopštio dr Slobodan Stanić, predsjednik Odbora za zdravstvo SDS.\n– Kompanija Sinofarm je renomirana i svjetski poznata kompanija u proizvodnji medicinskih sredstava, opreme, lijekova, a što je još važnije, ona je proizvela i registrovala vakcinu protiv SARS CoV 2 virusa. Po svemu sudeći, mi bi trebali da imamo jaku uporišnu tačku i oslonac za nabavku vakcine, a za razliku od Srbije nemamo je – rekao je Stanić.\nAgencija za lijekove BiH odobrila upotrebu kineske vakcine “Sinovak”\nPodsjetio je da je Bogdanić saradnju sa kineskim Sinofarmom najavljivao, ne samo oko gradnje bolnice u Doboju, već i oko izgradnje fabrike lijekova u Republici Srpskoj od koje nije bilo ništa.\n– Dok je Srbija apsolutni lider u procesu imunizacije, kako po organizaciji procesa, tako njegovom provođenju i više nego uspješnoj nabavci vakcina od različitih proizvođača, Republika Srpska stoji u mjestu. Sa pravom se postavlja pitanje ko je od rukovodilaca u Srpskoj podbacio? Šta je dovelo do toga da od proizvodnje u Republici Srpskoj nema ništa, već da im se čak ne možemo obratiti ni za pomoć u ovoj situaciji u vezi nabavke vakcine? – upitao je Stanić.\nDruštvo KinakorinaSDSSinofarmSlobodan Stanićvakvina\nNAJVIŠE U NOVOM SADU U Vojvodini za dan registrovano skoro hiljadu novozaraženih\nVEĆINA PRAVACA PROHODNA Na pojedinim dionicama snijeg na kolovozu\nUzgaja stare autohtone vrste životinja: Igor je kupio imanje i odlučio da tamo napravi svoje parče raja\nAnaliza srpske naučnice: Evo šta se nalazi u Fajzer vakcini