Salon venčanica u Beogradu | Venčanice dar\nSalon venčanica u Beogradu – “Dar”\nSalon venačanica u Beogradu, se nalazi u samom srcu grada, na uglu Pop Lukine i ulice Maršala Birjuzova, u zgradi pod brojem 53a/8. U toj zgradi koja odiše arhitekturom starog Beograda, na I spratu nalazi se početna stanica za ostvarenje Vaših snova. Ulaskom u glamurozni salon venčanica u Beogradu „Dar“, sve devojke otvaraju vrata bajke o kojoj su od detinjstva maštale. Dovoljno je da se nađete u ovom bajkovito uređeneom prostoru sa mnogo haljina koje su vam na dohvat ruke i čarolija počinje…\nSalon venčanica Dar vam uvek donosi najnovije modele haljina za predstojeću sezonu.\nMi jednostavno volimo naš posao i u njega dajemo svu svoju energiju, kao i znanje i ljubav.\nUz savete i konsultacije do odabira haljine koja savršeno pristaje uz vaš stas i temperament.\nKrojačice iz salona venčanica Dar, potrudiće se da dorade i oblikuju haljinu koju izaberete po vašem telu.\nUspomene koje traju do kraja života 🙂\nŠta god da ste zamislile na ovom mestu možete i da ostvarite, a devojke koje nisu sigurne kako žele da izgledaju na dan svog venčanja od osoblja salona venčanica „Dar“ mogu da dobiju sjajne ideje. Oni će Vam predstaviti unikatne modele venčnica i haljina, a vi njima možete da date predlog za novi model koji će sa zadovoljstvom prihvatiti. U njihovim modelima od najkvalitetnije svile, čipke, satena, tila, veza, osećaćate se prijatno tokom cele ceremeonije vašeg svadbenog veselja.\nSalonu venčanica u Beogradu “Dar” vam nudi venčanice i haljine luksuznog italijanskog brenda „Cosmobella“. Pored bele, koja je i dalje tradicionalna boja, devojke koje žele da budu drugačije ovde mogu da izaberu krem-zlatne modele širokih venčanica, uskih haljina, ali i kratko-dugih. Ako Vam se baš dopadne neki model, a nije prilagođen Vašoj građi, nadarene krojačice iz salona će se potruditi da je dorade i oblikuju po vašem telu.\nAlessandro Angelozzi je dizajner koji kreira venčanice nestvarne lepote, a karakterišu ih kako fenomenalne bajkovite haljine tako i one seksipilne, savremenih formi. Venčanice iz kolekcije „Lost in Paradise“ su lagane poput svile, a spoj sofisticiranosti i modernog kroja odvaja ih od svih ostalih.Ova kolekcija predstavlja savršen spoj glamura i sofisticiranosti, prožeta inovativnim duhom neverovatnog Alessandra.\nSalon venčanica u Beogradu “Dar” brine o svim detaljima\nOsim što Vam nudi odevnu kombinaciju za venčanje, salon venčanica Dar može preuzeti na sebe i odgovornost za celokupan izgled pratećih detalja i prostora u kome ćete provesti najvažniji dan.\nAko još niste odabrale haljinu u kojoj želite da izgovorite sudbonosno DA, uđite u „Dar“ i sigurno ćete naći ono o čemu ste oduvek maštale.\nCosmobella 2018 (12)\nCosmobella 2019 (16)\nCosmobella Collection (64)


Mladi hokejaši Srbije na SP U18 u Zagrebu - Sportklub\nMladi hokejaši Srbije na SP U18 u Zagrebu\nVesti hokej Autor:News User23. mar. 201816:04 > 16:41\nU subotu u Zagrebu počinje Svetsko prvenstvo u hokeju na ledu za igrače do 18 godina. Oklopnici Srbije igraju u grupi B II divizije, a glavni konkurenti za prelazak u grupu A su im domaćini, hokejaši Hrvatske koji su prošle godine ispali iz A grupe.\nProšle godine SP održano je u Beogradu, mladi igrači Srbije posle tri pobede i dva poraza osvojili su treće mesto. Bolji od „orlića“ bili su hokejaši Austrije i Španije. Situacija je ove godine donekle promenjena, Austrijanci su napredovali u A grupu, a umesto njih tu je sada reprezentacija Hrvatske.\nOsim promena u sastavu grupe došlo je do promene i na klupi reprezentacije Srbije. Ledenu družini preuzeo je Fred Peroun koji je u januaru vodio hokejaše do 20 godina na Svetskom prvenstvu u Beogradu.\nStariji momci su pod dirigendskom palicom Perouna ostvarili bolji rezultat nego u Španiji prošle godine, pa je Kanađaninu sa srpskim pasošem ukazano poverenje da nastavi sa radom sa podmlatkom srpskog hokeja.\n„Momci su došli na okupljanje odlično pripremljeni. Mnogi od njih su stigli iz inostranstva i zaista su u top formi. Gledali smo mnogo video materijala kako bismo što bolje dočekali start šampionata i verujem da će sve biti kako treba kad krenu utakmice. Vodimo mnogo računa o detaljima jer, kad dođu mečevi, upravo će te sitnice odlučivati o rezultatu. Imamo sjajnu grupu momaka, atmosfera je odlična i krasi ih prava energija“, pohvalio je selektor Peroun mlade asove.\nOkosnicu reprezentacije u Španiji činio je ubojiti dvojac iz Crvene zvezde Mirko Đumić i Luka Vukičević uz fenomenalnog Juga Mitića na golu, ali momci su prerasli ovu takmičarsku kategoriju, pa će neki novi klinci izaći na led zagrebačkog „Doma sportova“.\n„Ako budemo igrali našu igru, biće dobrih rezultata. Prvi meč je protiv Hrvatske, dobro se poznajemo i znamo koliko je taj duel bitan. Ako momci izađu mirne glave na led, bez uzbuđenja, može da bude to sjajno veče za njih. Na U20 šampionatu smo ih pobedili posle mnogo vremena, treba da odigramo u istom stilu, agresivno, pametno u odbrani“.\nPrvu utakmnicu na turniru momci iz Srbije igraju upravo sa domaćinima, vršnjacima iz Hrvatske u subotu od 20.00. I komšije iz Hrvatske postavile su novog trenera u nadi da mogu da se vrate u viši stepen takmičenja.\nU nedelju se „orlići“ sastaju sa Špancima, ponedeljak je slobodan dan, a takmičenje nastavljaju u utorak duelom sa Holandijom. Sreda je rezervisana za meč sa Islandom, a posle još jednog dana pauze šampionat završavaju utakmicom protiv Kine.\nFred Perownehokej na leduhokejaška reprezentacija Srbije U18IIHF World U18 Championship


Vijesti | Banjaluka.com - Part 300 | Banja Luka\nSutra kiša, narednih dana sunčano\nObjavljeno: 21. April 2013. Autor: Sanja Milanović\nU BiH će sutra naoblačenje sa juga usloviti kišu i pljuskove, saopštili su meteorolozi. Temperatura do 24 stepena Celzijusova. U utorak, 23. aprila, očekuje se svježije jutro, a tokom dana prijatno toplo i promjenljivo vrijeme sa dužim sunčanim intervalima. U...\tDetaljnije >>\nPoznati mogući motivi ubistva vlasnika Džungle?\nOsumnjičeni za ubistvo dobojskog biznismena Drage Đurića (51), Zoran Stevanović iz Kožuha kod Doboja, predao se danas, nešto prije podneva dobojskoj policiji, koja je nad njim započela kriminalističku obradu. Mada će se razlozi ovoga ubistva tek utvrditi, nezvanično doznajemo da...\tDetaljnije >>\nPopović: Među novim državama u Evropi biće i Srpska\nU Evropi će u skorijoj budućnosti biti stvorene nove države, među kojima će se naći i Republika Srpska, Herceg-Bosna i Kosovo, smatra Nikola Popović, dopisni član Akademije nauka i umjetnosti Republike Srpske.\tDetaljnije >>\nObjavljeno: 21. April 2013. Autor: Sanja Marjanović\nMuški modeli hlača za djevojke, vraćaju se na police prodavnica svakog proljeća i postaju najdraži modeli brojnih trendseterica u toplim mjesecima. Osim što će biti u trendu i ove sezone, dobra vijest je da boyfriend jeans odgovara skoro svakoj figuri. Možete...\tDetaljnije >>\nŽrtva sačekuše u Banjaluci Jasmin Imširović?\nČetrdesetsedmogodišnjak koji je preminuo rano jutros u Banjaluci od zadobijenih rana, najvjerovatnije od vatrenog oružja, je Jasmin Imširović, nezvanično saznaje Srna.\tDetaljnije >>\nMatrica ponašanja vladike Kačavende je već decenijama ista. Izabere nekog socijalno ugroženog dječaka, najčešće đaka koji pohađa Bogosloviju, počne da ga iskorišćava, a da ga ne bi odao stipendira ga sa minimalno 100 evra mjesečno, otkriva za „Blic“ jedan od...\tDetaljnije >>\nPredao se Zoran Stevanović, osumnjičeni za ubistvo vlasnika “Džungle”\nZoran Stevanović, koji je prema još nepotvrđenim informacijama osumnjičen za ubistvo dobojskog biznismena Drage Đurića, predao se policiji nešto nakon podneva, saznaje Srna u Centru javne bezbjednosti (CJB) Doboj. Stevanović je navodno još sinoć najavio da će se predati policiji,...\tDetaljnije >>\nSvečana akademija povodom 22. aprila – Dana grada, biće održana sutra u Banskom dvoru sa početkom u 18 časova, saopšteno je iz gradske uprave. Na akademiji će biti dodijeljene tradicionalne aprilske nagrade grada i to dva Zlatna grba, sedam plaketa,...\tDetaljnije >>\nSnimci vladike Kačavende procurili na internet (FOTO, VIDEO)\nKompromitirajući snimci vladike zvorničko – tuzlanskog Vasilija Kačavende koji ga prikazuju u trenucima intimnosti s nepoznatim mladićem procurili su na internet, piše portal Klix.ba. Na snimku koji traje nekoliko sekundi jasno se vidi vladika u zagrljaju s muškarcem kojeg kasnije...\tDetaljnije >>\nBila je voljena, obožavana, lijepa a opjevana je kao – đubre. Tri puta se Bora Đorđević hvatao olovke zbog Biljane Nevajde Šević i dvije pjesme, napisane u trenutku ljubavnog neprebola, postale su veliki hitovi „Riblje čorbe“. Treća ih je pomirila....\tDetaljnije >>\n« Prva«...1020304050...298299300301302...310320330340350...»Poslednja »\n19. June 2013. | 20:26


Kantrimen: Promena granica nije odgovor 21. veka - European Western Balkans\nKantrimen: Promena granica nije odgovor 21. veka\nAutor EWB 03. 04. 2019. 23. 05. 2019.\nTomas Kantrimen; Foto: BSF 2017/ Aleksandar Anđić\nPRIŠTINA – Ideja o promeni granica između Kosova i Srbije nije odgovor za 21. vek na probleme koji postoje u odnosima Beograda i Prištine, kaže bivši pomoćnik američkog državnog sekretara za evropske poslove Tomas Kantrimen, koji smatra da nametnute sto odsto uvećane takse na proizvode iz Srbije i BiH nije “koristan potez” prištinske vlade, te da se nada povratku u dijalog.\nU intervjuu za Radio Slobodna Evropa, na albanskom jeziku, bivši šef Stejt departmenta na Balkanu, koji je sada predsednik Odbora Udruženja za kontrolu naoružanja, Kantrimen govori i o opasnostima koje neki balkanski lideri predstavljaju građanima svojih zemalja, kao što su, na primer, mogući novi sukobi u regionu.\nUpitan za mišljenje o promeni granica Srbije i Kosova, Kantrimen kaže da su mnogi balkanski posmatrači zabrinuti zbog toga što teritorijalno ponovno uspostavljanje Kosova i Srbije može imati neke negativne posledice.\nTo bi, kaže, moglo dovesti do rasprave o tome da li bi granice trebalo da budu na etničkim linijama u zemljama kao što su Severna Makedonija i Bosna i Hercegovina, što bi bila formula za obnovu etničkih sukoba i destabilizaciju regije.\n“Dakle, mislim da prekrajanje granica između Kosova i Srbije nije odgovor 21. veka na probleme koje postoje između njih”, kaže Kantrimen i dodaje da je bolje baviti se reformama i vladavinom prava, što će, kako kaže, omogućiti da se obe zemlje kreću ka Evropskoj uniji.\nGovoreći i o potrebi nastavka dijaloga Beograda i Prištine, Kantrimen kaže da ne zna izlaz iz trenutne blokade.\n“Lideri obe zemlje daju više izjava u pogledu budućih izbora i domaćih izazova nego što su fokusirane na pregovaranje o teškim pitanjima između Kosova i Srbije”, rekao je i dodao da je uveren da postoji potencijalni put napred gde će dvojica lidera raditi na nekoj vrsti ideje, da će se pomeriti napred kako bi se osiguralo da i Kosovo i Srbija budu moćna multietnička društva.\n“Ali kako za sada prevazići ovaj politički zastoj u obe zemlje, ovde nemam odgovor”, rekao je.\nUpitan da komentariše to što su prištinski lideri izjavili da su izgubili poverenje u EU, Kantrimen kaže da je budućnost Kosova apsolutno unutar EU.\n“Međutim, umesto da promeni identitet EU da bi se prilagodilo Kosovu, važno je da Kosovo preduzme reforme koje bi je učinile državom sa demokratskim standardima, poštovanjem vladavine prava i ljudskim pravima. To bi bila vredna članica Evropske unije. Znam da je teško, znam da postoji frustracija, ali ovo je zaista jedini put za budućnost Kosova”, naveo je.\nŠto se nametnutih sto odsto uvećanih sankcija na proizvode iz Srbije i BiH tiče, Kantriman kaže da misli da to i nije koristan potez prištinske vlade i ne stvara uslove za značajan dijalog između Prištine i Beograda.\n“Nadam se da ćemo videti povratak u dijalog umesto delovanja jedni protiv drugih”, rekao je.\nDijalog Beograda i PrištineKosovoSrbijaTomas Kantrimen\nRešenje tražiti po ugledu na dve Nemačke\nMogerini sutra predstavlja novi mural EU – Zapadni Balkan\nLajčak: Razgovor o manjinskoj zajednici narednih dana; Đurić: Za Srbiju je sutra sastanak o ZSO\nSeljimi: Kosovo i Srbija da se uključe u intenzivan proces koji uključuje EU, uz podršku SAD i Rusije\nEWB 14. 08. 2019. 15. 08. 2019.


Indigo 2018, Plavinci - vino.rs\nnedelja, 08 novembar 2020 21:31\nPored žilavosti, njegova komplementarnost sa veoma zahtevnom organskom praksom, lako obezbeđuje punu zrelost iz berbe u berbu i siguran rod u kontinuitetu.\nNa koji način razmišlja vinar koji je sebi postavio veoma visoke etičke standarde kada je reč o proizvodnji vina i sa kakvim se izazovima suočava na svom, striktno definsanom putu često čitam u sekciji „blog“ na sajtu vinarije Plavinci.\nPamtim takođe, fantastičnu lekciju iz marketinga pod nazivom „Autentično“ ali i posebno zanimljivu priču o imenu mesta na desnoj obali Dunava, na kom su smešteni organski vinogradi ove vinarije. U njoj se može naći odgovor na pitanje šta je Branislavu Anđeliću, pokretaču ove ideje bilo inspiracija za ime prve zvezde iz portfolija jedinstvene butik vinarije.\nU berbi 2018 Regent je u Plavincima dao vino veoma intenzivne, potpuno neprovidne, skoro crne boje koja lenjim valjanjem po obodima čaše ostavlja krajnje izražen, vinski trag boje indiga! Na nosu je prilično zatvoreno, gotovo nemo. Traži višesatno provetravanje u dekanteru, što ga još na samom početku otklanja od mainstream publike i modernih konzumenata koji žele spremno vino odmah. Sa druge strane, ovogodišnja srebrna medalja sa balkanskog šampionata BIWC, dokaz je visokog kvaliteta.\nNakon četiri sata u dekanteru, Indigo iskazuje voćni karatker, pre svega u vidu crnog bobičastog, oporog voća. U aromatskom profilu gospodari brusnica kojoj društvo prave slatko od kupina i borovnica. Nagoveštaj odležavanja u drvenim sudovima stiljivo se tiska između voćnih aroma a prisutan je vidu nota nalik na kedrovinu, cimet ili čak finog tona davno nagorelog drveta.\nNa ukusu je sušta suprotnost od agresivnog i robusnog nastupa „na nosu“! Veoma skladan, dobroćudan, sa umerenim kiselinama i taninima koji somotasto, mekano miluju desni. Alkohol od 14,3 % se blago ističe ali ne značajno da bi narušio harmoniju srednje punog tela. Finiš je voćan i srednje dug, zove na još jedan gutljaj, što lično veoma cenim, posebno kod ovakvih nekonvencionalnih vina.\nNeophodno ga je razlivati iz dekantera u čaše velikog formata koje će mu obezbediti dodatno otvaranje aeracijom. Još neophodnije je poslužiti ga sa hranom u čijoj osnovi mora biti moćan i snažan, krvavije pripremljen odrezak. Recimo juneći, poslužen sa slatkastim sosovima od crnog bobičastog voća.\nUkoliko ste odabrali ovo vino poštujući činjenicu da je 100% vegan friendly, jer nije bistreno ni jednim životinjskim preparatom poput želatina od svinjskog ili goveđeg proteina, jaja ili sa ribljim mehurom, otvorite bocu Indiga i na pretraživaču ukucajte www.plavinci.rs. Naučićete dosta. |


DRUGI VEZANI TRIJUMF I NOVI RITAM KOŠARKAŠA PROLETERA | SportInfo\nHome / Košarka / DRUGI VEZANI TRIJUMF I NOVI RITAM KOŠARKAŠA PROLETERA\nNovember 21, 2016\tKošarka Ostavite komentar\nKošarkaši Proletera pobedom na „vrućem“ parketu u Jagodini i drugim vezanim trijumfom konačno su uhvatili pravi ritam i dokazali neosporni kvalitet koji kao tim imaju.\nDisciplinovanom i odgovornom igrom, ponašanjem u stilu vrhunskih profesionalaca, čak i kada su ih malobrojni gledaoci na tribinama direktno vređali, što baš nije uobičajena slika na košarkaškim terenima, Nemanja Subotić i njegovi saigrači, konkretnim primerom pokazali su kako se u takvim, neprimerenim situacijama ponaša i reaguje.Skoncentrisani isključivo na igru i dešavanja na terenu, uspeli su da se odupru svim naletima domaćih košarkašima i pokušajima da se rezultatski približe i naprave preokret.Osmeh na licu i raspoloženje prvog čoveka Proletera, Petka Popovića, sjajna atmosfera u autobusu na povratku iz Jagodine, impresije su koje raduju i koje bi trebale da postanu uobičajena slika, kada je košarkaši pogon iz Zrenjanina u pitanju…\n– Imali smo i nekoliko manjih oscilacija i padova u igri, ali to je razumljivo, pritisak je bio veliki i svaka čast igračima na borbenosti i želji da prevaziđu sve nedaće i dođu do itekako značajne i bitne pobede za nas, koja će nadam se biti prekretnica ka pozitivnom rezultatskom skoru – rekao je prvi pomoćnik Slobodana Srezoskog, Željko Stajić.\n– Uhvatili smo svoj ritam, igrali raznovrsno i kvalitetno, sa puno trčanja i dovoljnom dozom agresivnosti u odbrani, koja je ustvari i bila ključ uspeha u Jagodini.Raspodelili smo poene, trčali kontranapade, a sve to nam je nedostajalo na prethodnim utakmicama.Ubeđen sam da ćemo i u iskušenjima koja su pred nama, a to je najpre utakmica u Zrenjaninu, narednog vikenda sa ekipom Mladosti iz Smederevske Palanke, a zatim i gostovanje u Futogu, potvrditi vredan „brejk“ u Jagodini – naglasio je najefikasniji košarkaš u Jagodini, Predrag Nikolić.\nKošarkaši Proletera, na povratku iz Jagodine, novi dan, ponedeljak 21. novembar dočekali su u autobusu, a to je bila sjajna prilika da saigraču, Slobodanu Laliću čestitaju krsnu slavu, Svetog Arhanđela Mihaila!!!!\nkk proleter\t2016-11-21\nGOLF KLUB CENTAR BIO SJAJAN DOMAĆIN NAJBOLJIM GOLFERIMA


Predsednik Vansija: Želimo da beogradski aerodrom bude vodeći u jugoistočnoj Evropi\nNotbar: Vansi želi da beogradski aerodrom bude vodeći u jugoistočnoj Evropi\nBiznis Autor:Jelena Petrović13. feb. 201917:20 > 17:38\nPredsednik "Vansi Erports" Nikolas Notbar rekao je da čvrsto veruje u potencijal aerodroma Nikola Tesla u okviru mreže te kompanije i da žele da ga pozicioniraju kao vodeći aerodrom u jugoistočnoj Evropi. Naša strategija će uključiti ambiciozan plan vredan više od 730 miliona evra za unapređenje i modernizaciju beogradskog aerodroma, dodao je.\nPredsednik kompanije Nikolas Notbar naveo je da su koncesija i sam rad počeli 22. decembra. „Ova nova aerodromska koncesija predstavlja strateški projekat za sve nas koji smo danas ovde. Kao kapija prestonice, Aerodrom Nikola Tesla je bitan resurs od suštinske važnosti za privredni razvoj Srbije i on će to ostati. Vansi Erports ulazi u pravo partnerstvo sa Republikom Srbije, kako bi ispisali novo poglavlje jedne strateške infrastrukture“, rekao je na svečanosti na kojoj francuska kompanija zvanično obeležava početak koncesije i preuzimanja upravljanja beogradskim aerodromom. Podsetimo, ugovor o koncesiji i dalje je tajna za građane Srbije.\nVaša zemlja je ostvarila uspon, a pokretač je bio rast privrede uz pomoć perspektivnih evrointegracija koje mi podržavamo, naveo je. „Gradićemo na ovom usponu i učinićemo da Aerodrom Nikola Tesla bude najbolji pokazatelj buduće Srbije kako bi se ubrzao njen ulazak na međunarodna tržišta“.\nNotbar je rekao da će aerodrom Nikola Tesla biti uključen u jedinstvenu mrežu kompanije Vansi Erports koja spaja 45 aerodroma u 12 zemlja na tri konintenta. „I mislimo da je to pozitivan alat za razvoj ovog aerodroma… Ovo je uravnotežena mreža koja povezuje regionalne aerodrome i velika čvorišta kao što su Lisabon, međunarodni aerodrom Kansai u Osaki, a uskoro i Getvik, osmi po veličini u Evropi… Prema broju putnika, mi smo prvi privatni operater u svetu, i samo u 2018. godini, u našoj mreži, dočekali smo preko 195 miliona putnika“, istakao je predsednik kompanije.\nBeogradski aerodrom je, kaže, ključni igrač u mreži koja deli dobru poslovnu praksu. „Sami idemo brže, zajedno stižemo dalje“.\nNaš cilj je dugoročna vrednost i partnerstvo sa zemljama, naveo je Notbar. Kao primer, istakao je da su postali koncesionari 10 glavnih aerodroma u Portugalu, kad je finansijska kriza bila na vrhuncu u toj zemlji i da su danas u Lisabonu udvostručili saobraćaj i urbani turizam. „Mislim da imamo isti potencijal ovde u Beogradu“.\nGovoreći o onome što kompanija nudi, istakao je ekološku politiku, ali i da koriste najviše što mogu od novih digitalnih tehnologija. „Naša strategija omogućava aerodromima da prate tehnološke skokove“.\nNotbar je rekao da je Vansi kompanija koja brine o svojim zaposlenima. Oni su najveća vrednost ovog aerodroma, spajamo 15.000 kolega u nekoliko zemalja i mi investiramo u ljude i u razvijanje sposobnosti i veština, što je važno u brzoj industriji autoprevoza, naglasio je. Dodao je i da računaju na posvećene ljude koji rade u Beogradu.\n„Čvrsto verujemo u potencijal beogradskog aerodroma, to je razlog što je naša ponuda bila konkurentna, i nadamo se da ćemo u naredih 25 godina biti referentni partneri za srpsku privredu i da konsolidujemo poziciju aerodroma Nikola Tesla kao vodećeg u regionu Balkana i u Jugoistočnoj Evropi… Naša strategija će uključiti ambiciozan plan vredan više od 730 miliona evra, tokom trajanja koncesije, radi unapređivanja, povećanja i modernizacije aerodroma. Brzo ćemo poboljšati uslove poslovanja kako bi nacionalni prevoznik Er Srbija, koji je najavio otvaranje novih devet destinacija, mogao da nastavi da otvara nove duge linije, kao deo svoje strategije“.\nRadimo na partnerstvu sa više od 250 aviokompanija, istakao je Notbar, i dodao da će raditi na povećanju opšteg nivoa saobraćaja i povezanosti aerodroma, što je, navodi, jako bitan alat za razvoj grada i zemlje (direktna povezanost sa velikim brojem gradova i zemalja). „Naša ambicija je da sa sadašnjih pet miliona putnika godišnje dođemo na 15 pre isteka koncesije“.\nNotbar je naveo da će od aerodroma učiniti da kompanija postane za primer kad je u pitanju društvena odgovornost, kroz pojačanje bezbednostih standarda. „Stvorićemo jedan od prvih postrojenja za preradu otpadnih voda u Srbiji i ugraditi solarne panele zbog smanjenja energetske potrošnje… Neću objašnjavati mnogo nego ću pustiti da naša dela govore za sebe“.\nPredsednik kompanije tvrdi da će ostaviti snažno privredno i društveno nasleđe za zajednicu. „Mi radimo za nova radna mesta“. Dodaje da je projekat ambiciozan, ali da su uvereni u svoju sposobnost da ga realizuju. Ostvarićemo ovu viziju svi, svi zaposleni, kaže,\nNotbar je rekao da današnji dan nije bitan kao novi početak samo za Vensi Erports i aerodrom Nikola Tesla, već i za novu fazu odnosa Srbije i Francuske, dodajući da su naši očevi i dede ostavili priču o savezništvu iz prošlosti.\nNa svečanosti se obratila i predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić.\nAerodromAerodrom Nikola Teslavansi erports


Vožnja jedinim auto-putem u Crnoj Gori je nadrealno iskustvo. Imamo put pored kojeg šeta stado ovaca, centralnim rezervatom.\nTo je utisak koji je probna vožnja prvom deonicom auto-puta Bar – Boljare, od Smokovca do Mateševa, ostavila na Nika Bikija, reportera britanskog javnog servisa BBC.\nU opširnom tekstu čija je centralna tema kineski dug evropskih država, autor podseća da se Crna Gora zadužila za skoro milijardu evra, prenosi Investitor.me.\n"Dugo zamišljena ideja o brzom putu imala je cilj jačanje trgovine u ovoj balkanskoj zemlji – povezivanjem Luke Bar, na Jadranskom moru na jugu, do granice sa Srbijom, na severu. No, uzastopne evropske studije izvodljivosti zaključile su da bi to bilo previše složeno i preskupo”, piše BBC.\nPotom su uskočili kineski državni kreditori.\n"Šest godina nakon početka građevinskih radova, izgrađeno je samo oko 41 kilometra, što ga čini jednim od najskupljih auto-puteva na svetu”, navodi se u tekstu, prenosi Investitor.\nAutor opisuje deonicu kao objekat sagrađen od mostova i tunela "isklesanih u prirodi”, ali i dodaje da je ceo projekat opterećen optužbama za korupciju te da kasni dve godine. "Neki se pitaju hoće li ikada biti gotov”, dodaje.\n"47 MILIONA EVRA SAMO ZA KAMATE" Novi crnogorski auto put otvaraju za mesec dana, a sedam godina je trebalo da se obelodane svi troškovi\nPodseća se i na sporne detalje ugovora sa kineskom EXIM bankom, koja je obezbedila novac za gradnju. Ističe se prevelika uloga zvaničnog Pekinga u odlučivanju, uključujući i zaplenu državne imovine u slučaju da Crna Gora ne bude u mogućnosti da vraća kredit, uključujući, potencijalno, strateški važnu Luku Bar.\nNovinar BBC-a ističe da je donedavni ministar finansija Milojko Spajić (34) nasledio ovaj "otrovni pehar”.\n"Bio je (Spajić) neverovatno bistar i vedar kada smo se upoznali preko Zooma i objasnio kako je osmislio i osigurao aranžman otplate tako da zbog auto-puta Crna Gora nikada ne može da bankrotira”, piše Biki.\nFoto: Vijesti, Shutterstock, Profimedia / Ringier\nZa njega je pozicija Crne Gore ilustrativna za mnoge druge manje zemlje koje traže strana sredstva za pokretanje infrastrukturnih projekata i jačanje svojih ekonomija.\n"Potrebne su nam investicije. Ako su Kinezi jedini zainteresovrani za ulaganje kod vas, ja kažem da idete u to, ali samo pazite na uslove i na to da je sve u skladu s vašim politikama”, kazao je Spajić.\nSpajić je, međutim, nedavno ostao bez posla kada je formirana nova manjinska vlada. Izgradnja ostatka auto-puta – i vraćanje kineskog duga – sada će biti problem za njegovog naslednika, zaključuje BBC.\nCrna Gora Autoput Ovce BBC


Javna rasprava o nacrtu regulacionog plana “Proizvodno-poslovne zone Krušik” – Radio Feral\nJavna rasprava o nacrtu regulacionog plana “Proizvodno-poslovne zone Krušik”\nSlužba za prostorno uređenje, geodetske i imovinsko-pravne poslove općine Kalesija kao nosilac priprema izrade Regulacionog plana “Proizvodno-poslovne zone Krušik”, a na osnovu člana 46.stav 1. Zakona o prostornom uređenju i građenju (“Sl.novine TK” 6/11, 4/13, 15/13, 3/15,\n2/16 i 4/17) izdaje:\nObavještavamo sve zainteresovane građane, fizička i pravna lica da se Regulacioni plan “Proizvodno-poslovne zone Krušik” u formi nacrta stavlja na javni uvid.\nUvid se može izvršiti svakim radnim danom od 08:00 do 13:00 sati u prostorijama Općine Kalesija u Službi za prostorno uređenje, geodetske i imovinsko-pravne poslove (kancelarija broj 20), kao i putem web stranice Općine Kalesija (www.kalesija.ba) u dijelu dokumenti.\nPrimjedbe, prijedloge, sugestije, mišljenja i slično na nacrt Regulaconog plana “Proizvodno-poslovne zone Krušik” mogu se dostaviti do 20.juna u Službu za prostorno uređenje, geodetske i imovinsko-pravne poslove ili putem e-maila opcina@kalesija.ba\nNavedeni dokument ostaje na javnom uvidu do 20.juna. Javna rasprava o nacrtu RP “Proizvodno-poslovne zone Krušik” Kalesija, održat će se 22.juna (petak) sa početkom u 15:00 sati u sali Općinskog vijeća Kalesija.\n← Servisne informacije za utorak 05.06.2018.\nIzvještaj sa 16. redovne sjednice Vlade Tuzlanskog kantona →\nIzbor najboljeg nogometaša i nogometne ekipe općine Kalesija


Ma Qing Hua piše istoriju\nMa Qing Hua piše istoriju\tMa Qing Hua se upisao u istoriju Formule 1, tako što je postao prvi kineski vozač koji je vozio na zvaničnom testu F1 bolid.\nMladi Kinez je učestvovao na prvom test danu mladih vozača na Silverstoneu, debitujući za volanom F1. On je kompletirao 82 kruga u kraćim stintiovima, kako bi se adaptirao na HRT F112. On je odradio simulaciju kvalifikacija, vežbu pitstopova i simulaciju trke.\n"Fantastičan je osećaj po prvi put voziti F1 bolid. Nije lako rečima opisati kako sam se osećao", rekao je on.\n"Mislim da smo uradili dobar posao i sve je išlo po planu. Tokom trkačkih vikenda sam naučio dosta od timskih kolega i kako biti deo tima. Veoma je važno dati prave informacije inženjerima, kako bi optimizovali performanse bolida", dodao je Ma Qing Hua.\n"Veoma sam ponosam što predstavljam Kinu i što sam pionir mog naroda u ovom sportu. Uveren sam da će ovaj test, i oni koji će doći u budućnosti, pomoći motorsportu da se razvije u Kini.", rekao je on.\nNapisao: Đorđe Đokić\tnedelja, 15 jul 2012 08:36\tJoomla SEO powered by JoomSEF


Lefkada - Letovanje - Star Travel Niš\nStarTravel / Letovanje / Grčka leto apartmani / Lefkada\nFilteri - Lefkada\nDestinacija Nidri Vasiliki Agios Nikitas Lefkas Nikiana\nLefkada je ostrvo Jonskog arhipelaga. Nalazi se južno od Krfa i severoistočno od Kefalonije. Sa kontinentalnim delom Grčke povezana je pokretnim mostom. Lefkadu sa razlogom zovu ostrvom boja. Bela boja stena, šljunka i peska po kojima je ostrvo i dobilo ime (lefko-belo). Nijanse plave boje mora koje se mogu uporediti samo sa morima dalekih, egzotičnih destinacija; zelenilo borova, čempresa, maslina, eksplozija boja raznobojnog cveća…\nPored veličanstvenih i nesvakidašnjih prirodnih lepota, ostrvo obiluje i kulturnim i zabavnim sadržajima. Lefkada je iznenađujuće lepo ostrvo koje tek čeka da bude otkriveno.\nČetvrto po veličini ostrvo Jonskog arhipelaga, ukupne površine preko 300km2. Ostrvo je odvojeno od kopna uzanim moreuzom, koji je danas premošćen pokretnim mostom na baržama, dužine 50ak metara. Severno od Lefkade se nalazi ostrvo Krf a južno ostrva Itaka i Kefalonija. Lefkada je dobila ime po svom najjužnijem rtu, Lefkatasa, koji je u antičko doba nosio naziv Lefkos petra (beli kamen). 24 mala ostrva ovog jedinstvenog arhipelaga čine prefektutru Lefkade a samo ostrvo Lefkada je uglavnom krševito i brdovito ali postoji nekoliko malih plodnih dolina gde se gaje specifične biljne kulture (masline, vinova loza, agrumi).\nKlima na ostrvu je sredozemna, sa dugim toplim letima i blagim, kišovitim zimama. Lefkada je čuvena po netaknutoj prirodi, prelepim peščanim plažama, kao što su Porto Kaciki, Egremni, Katisma, Pefkulia, Jalos i Milos, kristalno čistom Jonskom moru koje je ovde u svim nijansama tirkizne boje i u kombinaciji sa belim peskom i stenama deluje stvarno rajski, kao i glavnom gradu Lefkasu sa svojim prepoznatljivim starim jezgrom.\nOvo nekada ribarsko seoce a danas moderno turističko mesto se nalazi na oko 10km od grada Lefkasa i na oko 5km od mesta Nidri. Idealno locirano, u podnožju planine Skaros a na samoj obali mora, ovo mesto pruža mogućnosti za idealan odmor. Kako za one koji traže mir, tišinu i netaknutu prirodu, tako i za one koji uživaju u windsurfingu, skijanju i ostalim sportovima na vodi. Odličan izbor je i za turiste koji traže bazu odakle će istraživati i obilaziti ovo prelepo ostrvo!\nNa jugo-istočnoj strani ostrva najpoznatije mesto je Nidri. Ovo nekada malo ribarsko selo, koje je ujedno i prirodna luka, danas je postalo najrazvijenije i najpopularnije turističko mesto na ostrvu. U glavnoj ulici mesta kao i u obalskom delu, uz more i pored marine, postoji veliki broj najrazličitijih prodavnica, barova i restorana koji čine vaš odmor još raznovrsnijim i kvalitetnijim.\nNasuprot Nidrija se nalazi čuveno Onazisovo ostrvo Skorpios kao i druga ostrvca: Skorpidi, Sparti, Maduri i Meganisi. Lako ih možete obići jednim od mnogih turističkih brodića koji polaze iz samog Nidrija. Pored uživanja u prirodnim lepotama, sunčanja i kupanja, postoji i širok spektar sportova na vodi kao i brojnih izleta koji mogu učiniti vaš boravak na ovom rajskom ostrvu stvarno nezaboravnim!


Ministarstvo kulture i informisanja, prema saznanjima N1, priprema novu medijsku strategiju i set novih medijskih zakona u kojima bi, prema namerama Ministarstva, jedno od novih rešenja bio predlog da se kablovskim distributerima televizijkih kanala i njihovim povezanim licima, zakonski onemogući da proizvode i poseduju sopstvene kanale.\nPrema starom-novom tumačenju Ministarstva, iza ove namere je navodno usklađivanje domaćih medijskih zakona i pravila sa evropskom regulativom i praksom.\nSličano zakonsko rešenje sa identičnim obrazloženjem pre tri godine, a uoči pokretanja rada N1, isto ministarstvo već je pokušalo da implementira. Predlog zakona nije dobio podršku u Briselu, što je uverljiv dokaz da ono nema uporište u evropskoj i svetskoj praksi.\nU Velikoj Britaniji Sky UK Limited ima svoj kanal Sky News. U Rumuniji – RCS & RDS ima Digi 24 news kanal kao i druge kanale. Svoje kanale imaju i Holandski kablovski distributer Ziggo, Danski YouSee, Estonski STV AS. Američki Turner Broadcasting System takođe ima svoj kanal vesti CNN. Postoje brojni drugi primeri.\nCilj ministarstva pre tri godine bio je da se onemogući da N1 uopšte počne sa radom a cilj nove nagoveštene inicijative je da se N1 razdvajanjem od investitora dovede u nemoguće uslove opstanka i da se sa novim uslovima dodatno ograniče medijske slobode u Srbiji, koje su ionako već egzistencijalno ugrožene.Iz višegodišnjih izveštaja o napretku u evrointergracijama, jasno je i da Evropska Unija pitanje ugroženosti medijskih sloboda u Srbiji vidi kao jedno od najkritičnijih.\nN1 je jedini informativni kanal koji bi se našao na udaru takvog rešenja i obratiće se za savet nadležnim institucijama u Briselu.\nN1 poziva Ministarstvo kulture i informisanja da odustane od te namere i da budućom medijskom strategijom kao i novim medijskim zakonima medijske slobode u Srbiji širi a ne da ih sužava.\nKablovski operateri Ministarstvo kulture i informisanja N1 SBB\n← Freedom House: Tamni horizont slobode medija\nĆulibrk: Stefanović ostaje fantom dok se slučaj ne razreši →\n2 komentara za: “Namera da se onemogući rad N1”


Visokoobrazovani teško nalaze posao: Kako su diplome postale prepreka za dobijanje posla – dijalogin.tv\nNa svakom poslu za koji traže srednju školu, obavezno me podsjete na fakultet i kažu kako bi me morali plaćati više, kaže Bajramović.\nIako se mnogima priča o nezaposlenosti u BiH možda već čini dosadnom temom koja se iz dana u dan ponavlja, činjenica je da se nezaposleni visokoobrazovani u našoj državi jednostavno ne mogu zaposliti. Najveći apsurd u svemu jeste da je mnogima fakultetska diploma postala prepreka u zapošljavanju, jer poslodavci ne žele radnike koji su previše kvalificirani za neko radno mjesto.\nNajveći razlog za to su plaće. U razgovoru s poslodavcima, koji su željeli ostati anonimni, saznajemo da, u slučaju kada im je potreban radnik sa srednjom školom, mnogi izbjegavaju zaposliti kandidate s fakultetom, jer im onda moraju dati i veću plaću.\nPoslodavci biraju koga će zaposliti i tu država nema nikakvog utjecaja. Međutim, u firmama u kojima se obračun plaća vrši u skladu s obrazovanjem zaposlenih, oni s fakultetskom diplomom bi uvijek trebali imati veću plaću.\nS diplomom Poljoprivrednog fakulteta bila sam previše kvalificirana za posao u trgovini. Inače, na svakom poslu za koji se traži srednjoškolsko obrazovanje, obavezno me podsjete na fakultet i samo mi kažu kako bi me morali plaćati više od predviđenog. Nakon toga sam za čišćenje jednog objekta potegla “vezu” da me prime da radim – kazala je za Faktor Eldina Bajramović iz Sarajeva.\nSlično se desilo i Suadi Šabanović, profesorici sociologije iz Konjica, koja nam kaže da je poslodavcima prestala govoriti da uopće ima završen fakultet.\nNisam mogla dobiti posao u osiguravajućoj kući. Uvjet je bio da niste stariji od 30 godina, da ste komunikativni, da se uklapate u radnu sredinu i da nemate više od jedne godine radnog iskustva. Ranije sam im dostavila sve papire i trebala početi raditi. Međutim, na kraju ništa nije bilo od toga. Jedini argument je bio da im treba neko sa srednjom školom – požalila nam se Šabanović.\nPrema podacima zavoda i službi zapošljavanja u BiH, više od 60 posto mladih je nezaposleno, a barem polovina njih rade nacrno jer smatraju da je bolje imati ikakva, nego nikakva primanja.\nVildana Brdarić, potrparolka Kantonalne uprave za inspekcijske poslove, pojasnila je za Faktor da Zakon o radu FBiH i Zakon o zapošljavanju FBiH, kako kaže, nisu predvidjeli slučajeve nemogućnosti zaposlenja zbog visokog stepena obrazovanja. Inspektori rada naglašavaju da svako ko ispunjava minimalne uvjete da konkurira na neko radno mjesto, ima apsolutno pravo da obavlja posao za koji se prijavio, bez obzira na nivo obrazovanja.\nSigurno je da se dešavaju slučajevi između građana i poslodavaca, gdje neko s diplomom magistra ne može raditi na nekom radnom mjestu na kojem je njegovo zvanje daleko iznad opisa posla. Međutim, naši inspektori rada ne mogu ništa uraditi bez dokaza, a naravno, niko neće dokumentovati takvu diskriminaciju – kazala nam je Brdarić.\nPredsjednik Saveza samostalnih sindikata BiH Ismet Bajramović podsjetio je za Faktor na praksu koju je prije desetak godina pokrenuo Nadzorni odbor Federalnog zavoda za zapošljavanje, čiji je i on bio član.\nNa osnovu Zakona o zapošljavanju, koji je tad donesen, pokrenuli smo prekvalifikaciju i simulaciju realnog sektora. S obzirom na to da su se velika novčana sredstva prikupljala za nezaposlene na računima zavoda za zapošljavanje, mi smo odlučili tim novcem kreditirati metalnu industriju, tekstilnu, firme iz mljekarstva, poljoprivrede i slično. Te firme su, s druge strane, morale prekvalificirati i zaposliti nove radnike. Mladim nezaposlenim ljudima, sa fakultetskim diplomama, savjetovali smo da se prekvalificiraju i potpišu ugovore o radu na neodređeno. To je sve dobro išlo i bilo je nade sa se smanji broj nezaposlenih obrazovanih ljudi. Međutim, Svjetska banka je uočila da smo uletjeli u njihov prostor i zabranila nam da to radimo – ispričao nam je Bajramović.\nIUS dobio evropsku akreditaciju od AQA-e: Diplome će biti priznate u Evropi


OVO NIKO NIJE OČEKIVAO! Doktorka Kisić Tepavčević otkrila šok podatak: 51\t862\nOVAKO SE DAJE PODRŠKA NAJROĐENIJIMA: Snaja doktorke kojoj veruje cela Srbija 50\t3.3k\nSTUDENT OTKRIO ISTINU O LEKARU O KOM PRIČA SRBIJA Ovo morate da znate o 44\t561\nVUČIĆEV NAJBOLJI DRUG IZ DETINJSTVA UMRO OD KORONE: Ovo je Vlada, zajedno 65\t1.1k\nSAMOPROCENA! EVO KAKO DA SE TESTIRATE NA KORONA VIRUS OD KUĆE: Ako imate 6\t177\nUŽIVO SRBIJA U RATU PROTIV VIRUSA: Danas do 15 sati još 3 preminula, obolelo 36\t108\n07.03.2017. 14:21h 25.05.2017. 01:54h\nKOPAONIK - Šef misije Međunarodnog monetarnog fonda Džejms Ruf ocenio je danas da je smanjenje nezaposlenosti najveći uspeh u Srbiji u prethodne dve godine.\n"Najveći uspeh u okviru programa za mene je spuštanje trendova nezaposlenosti, uz trend rasta zaposlenosti. Bez obzira na smanjenje broja zaposlenih u javnom sektoru, i dalje raste zaposlenost i to je jako važno", rekao je Ruf na Kopaonik biznis forumu i dodao da je ipak nezaposlenost i dalje na visokom nivou.\nOn je ocenio da je u prethodne dve godine postignuta neverovatna transformacija u Srbiji i da je sada cilj da fiskalna poboljšanja budu održana.Prema njegovim rečima, makroekonomska stabilnost ne bi trebalo da bude ugrožena u narednom periodu.Istakao je da je za Srbiju važan razvoj privatnog sektora, jer je privatni sektor motor razvoja i tu se generiše prihod.\n"Srbija će uspeti kao država, samo ako bude uključila veći deo privatnog sektora", rekao je on.Ocenio je da Srbija ima dobru budućnost ako ostvari uspeh u strukturnim reformama, kao na makroekonomskom planu.Ruf je ocenio i da je neophodno osnažiti dinar, da bi gradjani imali poverenja u tu valutu i dodao da je potrebno i jačanje institucija i pravne i regulatorne reforme.\n"Na vladi je da odluči da li je potreban novi aranžman"\nRuf je izjavio da je na Vladi Srbije a ne na MMF-u da proceni i odluči da li je zemlji potreban novi aranžman iz predostrožnosti sa tom međunarodnom finansijskom institucijom."Imamo još jednu godinu do završetka aranžmana a da li je Srbiji potreban novi aranžman to je pitanje za Vladu o kome će ona razmisliti nakon isteka sadašnjeg programa. Mi sa ovim programom nastavljamo do februara 2018", izjavio je Ruf novinarima na Kopaonik biznis forumu.\nDžejms RufmmfSrbijauspehNezaposlenostKopaonik biznis forum\nOVO NIKO NIJE OČEKIVAO! Doktorka Kisić Tepavčević otkrila šok podatak: OVAJ VIRUS VIŠE NE POZNAJE NIJEDNU GRANICU 51\t862\nSTUDENT OTKRIO ISTINU O LEKARU O KOM PRIČA SRBIJA Ovo morate da znate o doktoru Stevanoviću 44\t561


Sloboda RTS-a u bunkeru - Redakcijski komentar - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Redakcijski komentar » Sloboda RTS-a u bunkeru\nRedakcijski komentar01.05.2021. 14:06\nRadoznali i kritički nastrojeni novinari oterani da rade dokumentarce i emisije iz kulture, u informativnim emisijama „držači mikrofona“ i „čitači saopštenja“, a emisije sa škakljivim sadržajima, koji bi mogli da okrnje blistavu sliku zlatnog doba, skupljaju prašinu u „bunkeru“ i čekaju neko bolje, slobodnije vreme.\nTako danas, ali i godinama unazad, izgleda radna atmosfera u javnom medijskom servisu Srbije.\nU poslednje vreme sve je više onih koji iz te kuće odlaze jer više neće da trpe pritiske, cenzuru, prekrajanje autorskih emisija ili njihovo potiskivanje u najmanje gledane termine.\nSvedočenja koja je Danas proteklih dana objavljivao, pokazuju da oni novinari koji još imalo drže do profesije i profesionalnosti, a koji su u RTS-u ostali, od informativnog programa beže kao đavo od krsta, jer nisu spremni da kaljaju svoje ime i potpisuju takav program.\nZato nekima od njih i ne smeta što su „sklonjeni“ u skoro pa fiktivnu dokumentarnu redakciju, ili „disidentsku sobu“, da na sigurnoj razdaljini od Drugog dnevnika, kako-tako sačuvaju posao.\nVeća je muka kod onih kolega od kojih rukovodstvo zatraži da se informativnom programu priključe, jer malo ko je spreman da u takav „mulj“ zagazi, kako je to slikovito opisala bivša novinarka te kuće Nataša Miljković.\nUdarni Drugi dnevnik, sveden je na čitanje saopštenja i agencijskih vesti, bez pravih priloga, otvaranja tema, drugačijeg mišljenja.\nTu se neće čuti ni za Jovanjicu, ni za Krušik, ni za Savamalu, ni za Jutku i Palmu, ni za druge afere koje dokazuju ogrezlost pripadnika vlasti i vladajuće stranke u kriminalu i korupciji. Ali ni za opoziciju, ma ko ona bila.\nPrema poslednjem objavljenom monitoringu Biroa za društvena istraživanja (BIRODI), u vestima televizija sa nacionalnom frekvencijom, u protekla četiri i po meseca o Aleksandru Vučiću se pričalo čitav 41 sat, više nego o svim ministarstvima, ministrima i premijerki Brnabić u zbiru, a isti trend važi i za RTS. Očekivano, o prvom čoveku države izveštavalo se neumesno pozitivno, pa se takav medijski tretman može samo nazvati propagandom.\nGeneralni direktor RTS-a Dragan Bujošević, međutim, u maratonskoj prepirci sa Danasom tvrdi da javni servis radi nikada bolje i nikada objektivnije, a da vreme u informativnim emisijama dobija svako po zasluzi, parlamentarnoj zastupljenosti i aktuelnosti. Zato ga je lagano sačekao i drugi mandat.\nUz čvrstu kontrolu RTS, i kroz podršku privatnih televizija i tabloida, aktuelna vlast konstruisala je dobitni mehanizam.\nOgroman deo glasačkog tela tek će da sluša, čita i gleda samo ono što vlast želi da se zna, paralelnu realnost pažljivo skrojenu za gladne oči naroda do guše u Zlatnom dobu.\nU takvoj atmosferi, nikakva priča o fer izbornim uslovima i pregovorima o njima, nema nimalo smisla.\nDragan BujoševićRadio televizija SrbijeRedakcijski komentarRTS\n4 reagovanja na “Sloboda RTS-a u bunkeru”\n02. maja 2021. u 08.51\nOvakvo pisanje ne pije vodu,jer je RTS najgledanija televizija. Odbegli novinari su najverovatnije otisli zbog vece plate, ali novim kucama nisu povecali gledanost.\n02. maja 2021. u 17.03\nTi je možda gledaš, ali ja iz principa i zbog svog mentalnog zdravlja nisam gledao rts već pet-šest godina. O pinku i hepiju, barjaktarima odvratnosti, vulgarnosti i bezočnog laganja i pljuvanja ljudi ne bih da trošim reči.\n02. maja 2021. u 16.45\nBogu hvala da su Nataša i Rada otišle. Natašina kreativnost je očajna, a Radina brbljivost nepodnošljiva. A ko je to dobar novinar u Danasu?\n08. maja 2021. u 19.15\nI ne amo to , tamo se guši i ukupna pozitivna atmosfera unutar RTSa, uvezuje se uprava RTSa, sa spoljnom produkcijom radi izvlačenja para..Predstavlja se RTS kao nesposoban da radi samostalno , i kao da ne može ni organizaciono, tehnički i idejno da uradi bilo šta..Uostalom ,njemu je obaveza baš i to da stvara , i informativno, i umetnički i kulturno, jednu normalnu sredinu umnog, i naučnog okruženja naše zemlje,i našeg načina razmišljanja…vaspitanje, kulture…Zato se i traži da 70 posto programa bude njegova sopstvena proizvodnja,,,A ne da se iznutra ruše medjuljudski odnosi..Da nema Upravnog odbora , kojem je istekao mandat, a REM i sam ne zna šta radi I onda direktor koristi gužvu, zar ne..


Svečano otvaranje festivala biće u petak, 23. juna, kada će učesnici prodefilovati od manastira Gračanica do osnovne škole.\nNarednog dana biće otvoren srednjovekovni kamp za posetioce, a tokom celog dana organizovaće se radionice raznog tipa, poput kovačke, grnčarske, streličarske, livenja srednjovekovnog novca, izložbe oklopa, ručnog šivenja.\nTokom festivala, organizovaće se i takmičenja u bacanju koplja i rvanju, kao i streličarski i viteški turnir.\nFestival ima i program za najmlađe, za koje se organizuje mala škola mačevanja i srednjovekovnih društvenih igara.\nZa subotu 24. juna predviđen je i koncert srednjovekovne muzike.\nPre samog zatvaranja festivala, održaće se takmičenje u bacanju kamena sa ramena.\nFestival organizuju TO Gračanice, i udruženja za očuvanje srednjovekovnih veština i zanata “Red Zmaja” iz Gračanice i “Beli Orlovi” iz Beograda.\nOdržavanje festivala podržali su opština Gračanica, Mađarska ambasada u Prištini i Hotel Gračanica.\nPomoć u organizaciji festivala pružaju i Dom kulture “Gračanica” i OŠ “Kralj Milutin”.\n14.07.2020 Gračanica: Nove mere i najava kazni, a problem stari (1031)\n15.07.2020 Priština: Zaraženi pacijent napadnut zbog izlaska iz kuće (290)\n15.07.2020 U srpskim sredinama na Kosovu 37 novoobolelih (244)


Kopaonik - infoKOP - Posmatranje ptica\n4. i 5. 7, 2008.god. u prostorijama NP Kopaonik kao i na terenu održan je trening za vodiče za Birdwatching (posmatranje ptica).\nPosmatranje ptica je u poslednje vreme vrlo popularno među turistima a kako bismo unapredili i uvećali ponudu razvijanja ekoturizma na Kopaoniku prihvatili smo sa velikim iteresovanjem da se ovakvi i slični treninzi održavaju baš kod nas, pogotovu uzevši u obzir činjenicu da veliki broj ptica živi upravo na Kopaoniku (oko 140 vrsta).\nU uvodnom delu ukazalo se na značaj ovakvog vida turizma, EKOTURIZAM (održivi turizam) - najmanji uticaj na prirodu i lokalnu kulturu koji pomaže zapošljavanje ljudi iz lokalnih zajednica.\n14.05.2010 | 09:19\nsrpske posmatrace ptica potrazite na fb:\n17.07.2008 | 16:53\nOtkrili smo vec postojece, rekla bih!!!\nJos 80tih godina su u tadasnju YU dolazili turisti iz inostranstva (pretezno Britanci) da posmatraju ptice kod nas. Bila sam u prilici te davne 88.godine da sa jednom grupom Britanaca provedem dve nedelje obilazeci Crnu Goru. Bilo je sjajno. Verovatno ne bih nikada upoznala i videla kao obican turista sve ono sto je tada, a i sada verovatno pruzala Crna Gora.\nTo je turiuzam visokog ranga, bar sto se tice ljubitelja ptica. Svi do jednoga, a bilo ih je 50 su bili visoko obrazovani gosti, vecinom stariji, a neki bogami u podmaklim najboljim godinama. Svi su bili opremljeni profesionalnom opremom za posmatranje ptica (foto aparati sa velikim objektivima, durbini, dvogledi, itd.. Znam samo da sam bila izuzetno iznenadjena svim onim sto smo videli i obisli. Njihov vodic je takodje bio Britanac, sjajan poznavalac geografije, flore i faune ovog naseg prostora (ne samo Crne Gore). Agencija preko koje su dosli je bila, ako se dobro secam, Thomas Cook.\nTreba dosta znanja i vremena da se postane dobar vodic. Nadam se da ce ovaj vid turizma zaziveti kod nas.\n4°C -4°C 45% 49cm


konkurs | Gradnja - Part 4\nPrvi regionalni VELUX arhitektonski konkurs “Bringing light to life” 2018, sa fokusom na projekte sa dnevnom svetlošću kroz krovove, završen je gala ceremonijom na kojoj su proglašeni dobitnici nagrada. Dodeli…\nRedakcija, 20.02.2019. 0 2 min za čitanje\nNa konkursu održanom 1956. godine stiglo je 222 rešenja od kojih je jedno postalo ikona Australije. Međutim, kako su izgledala odbačena rešenja? Pogledajte 7 koji su ušli u uži izbor….\nAnđela Aleksić, 13.02.2019. 0 2 min za čitanje\nAmbasade Švajcarske u Beogradu uputila je otvoreni poziv za konkurs „Privatna vrednost 2019“ za vizuelne umetnike rođene 1993. godine i kasnije. Ambasada Švajcarske u Beogradu po drugi put pruža podsticaj mladim…\nRedakcija, 08.02.2019. 0 2 min za čitanje\nRedakcija, 26.10.2018. 0 1 min za čitanje\nU ovoj knjižari u Kini posetioci će biti u dilemi da li čitati knjigu ili uživati u pogledu na spektakularni pejzaž kojim dominira jezero Šinglong. Arhitektonski biro MUDA-Architects pobedio je na…\nAnđela Aleksić, 30.08.2018. 0 2 min za čitanje\nOtvoren je novi konkurs industrijskog dizajna koji je u potrazi za novim formama stolica, a pobednička rešenje biće izrađena u vidu prototipa koji će biti izloženi na festivalu. Festival lesa/Festival…\nRedakcija, 16.08.2018. 0 1 min za čitanje\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije u saradnji sa Udruženjem arhitekata Srbije raspisuje otvoreni, projektni, jednostepeni, anonimni urbanističko-arhitektonski konkurs za memorijalni kompleks na planini Cer. Predmet konkursa je izrada idejnog…\nRedakcija, 15.08.2018. 1 2 min za čitanje


Ko je kriv za nasilje u Crnoj Gori? – Sandžaklija\n„Crna Gora je demokratska i evropska zemlja. Aktuelni događaji pokazuju da to nije lak put za Crnu Goru i da svi – Vlada, institucije, građanke i građani – moraju imati ulogu u očuvanju mira. Najoštrije osuđujem sve oblike nasilja i političku instrumentalizaciju religije. Predanost Crne Gore modernom, demokratskom, multikonfesionalnom i multietničkom društvu mogla bi, za razliku od drugih balkanskih država, da osigura mir i relativni prosperitet. Moja podrška ide onima koji žele da ovo održe i ojačaju”, saopštio je Tomas Vaic, političar stranke Zeleni iz Austrije, član Evropskog parlamenta i kopredsjedavajući Evropske partije Zelenih, a prenosi austrijska novinska agencija APA.\n„Sa nešto manje od 700.000 stanovnika, Crna Gora je najmanja od balkanskih državica, a kada se pojavi u vijestima, to često nije dobar znak. Tako je bilo i prošlog vikenda, kada su slike nasilnih nereda u bivšoj prijestonici Crne Gore Cetinju privukle pažnju”, piše Frankfurter algemaijne cajtung (FAZ).\n„Prema jednom, iza toga stoji crnogorski predsjednik Milo Đukanović, koji godinama promoviše crnogorsku nacionalnu svijest koja je odvaja od Srbije. To je jedan od razloga zbog kojeg je predsjedniku države bilo pravo da ceremoniju Srpske crkve zasjene ružne slike”.\nAutor podsjeća da se „pod Đukanovićevim vođstvom, Crna Gora 2006. odvojila od Srbije – protiv kolebljivog otpora EU i njenog tadašnjeg povjernika za spoljnu politiku Havijera Solane. Za razliku od Kosova, nezavisnost Crne Gore je međunarodno priznata, uključujući i Rusiju. Međutim, Moskva nije bila oduševljena kada je Đukanović 2017. poveo svoju zemlju ka članstvu u NATO. Đukanovićev projekat stvaranja države bio je oduvijek sporan, čak i u samoj Crnoj Gori. Skoro trećina stanovništva sebe i dalje definiše kao pripadnike srpstva odbijajući nezavisnost sopstvene države.”\nPrema drugom čitanju, koje se takođe često čuje, piše FAZ „za eskalaciju je kriva nova crnogorska Vlada koja je neprijateljski nastrojena prema predsjedniku Đukanoviću i dijelom prijateljski nastrojena prema Beogradu. Navodi se da Vlada podriva crnogorsku državnost tako što se previše oslanja na Beograd.”\nNjemačkim čitaocima se objašnjava da su „Đukanović i njegova Demokratska partija socijalista krajem 2019. donijeli zakon koji bi, pod određenim uslovima, trebalo da omogući nacionalizaciju imovine Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori. Zakon je izazvao masovne proteste, a ujedinjena opozicija je uspjela da na parlamentarnim izborima u avgustu 2020. osvoji većinu protiv Đukanovićevih socijalista, koji su vladali tri decenije.”\n„Iako to još nije valjano dokazano, postoje i indicije da je planirana eksproprijacija imala za cilj i da neke posebno vrijedne crkvene posjede na primorju učini dostupnim investitorima iz arapskog svijeta a za razvoj velikih turističkih projekata. Međutim, ako je takvih planova i bilo, nova Vlada ih je osujetila jer je promijenila zakon – što je poraz za Đukanovića.”\nFAZ piše da Biber napominje da Đukanović pokušava da se pozicionira kao „jedini branitelj crnogorske državnosti i da promoviše razvoj i konsolidaciju crnogorske nacije koja je potpuno odvojena od srpskog identiteta”. Međutim, to ima polarizujući efekat, budući da crnogorski identitet decenijama karakteriše ambivalentan odnos prema srpskom identitetu. Srpska pravoslavna crkva je jedini preostali nosilac identiteta koji okuplja većinu Crnogoraca i Srba u Crnoj Gori.\n„To je tipično za Crnu Goru”, piše FAZ, „slika je dvostruka, a obrasci identiteta zamagljeni. Do 1920. u Crnoj Gori je postojala nezavisna Crnogorska pravoslavna crkva, koja je nakon stvaranja Jugoslavije integrisana u Srpsku pravoslavnu crkvu.”\nOvaj list napominje da je „Pravoslavna crkva Crne Gore još 1918. pristala na integraciju u zajedničku Srpsku pravoslavnu crkvu. Crnogorska pravoslavna crkva prije 1918. godine, poput države, nije sebe doživljavala kao instituciju nezavisne crnogorske nacije, već je sebe smatrala dijelom šire srpske nacije, mada uvijek, naravno, uzimajući u obzir istorijsku nezavisnost Crne Gore.”\nI na kraju autor zaključuje: „Zbog toga je pogrešno današnje koncepte nacije projektovati na institucije i crkvu Crne Gore od prije više od 100 godina. One, koji provociraju eskalaciju, to naravno ne sprječava da instrumentalizuju istoriju.”


BOR: Klizalište radi, za Novu godinu – besplatno – MEDIJA CENTAR BOR );\nBOR: Klizalište radi, za Novu godinu – besplatno\nBor, 30 decembar\nKlizalište ispred Doma kulture od minule nedelje počelo je da prima ljubitelje ovog sporta i zaljubljenike u klizanje kojih je, na primer, prošle zime bilo više od 5.000. Direktor Turisitčkog centra Bor, Studenka Kovačević rekla je da se i ove sezone očekeuje najmanje 5.000 posletilaca kojima će kapije biti otovrene svakodnenvo od 10 do 22 sata. Cena je 100 dinara sem za odlikaše sa svim peticama koji će, kao i ranijih sezona, moći besplatno da uživaju na ledu.\nOne thought on “BOR: Klizalište radi, za Novu godinu – besplatno”\nПовратни пинг: Gde nestade klizalište? | Medija centar Bor


cefaleksin - moja kolekcija\n11 Post By cefaleksin\n1 Post By cefaleksin\ntema: cefaleksin - moja kolekcija\n17.12.2019., 23:54 #1\nVec duze vreme zelim i ja da predstavim svoju skromnu kolekciju satova. Pre svega jos jednom zelim svima da zahvalim na ovom forumu, na informacijama, savetima, predlozima, predivnim pricama koje su u jednom delu doprinele i oblikovale moju kolekciju. Jos zelim da kazem da satove nosim od 6.-7. godine ali ova kolekcija pocinje pre desetak godina. I pre toga sam imao satove naravno ali posto nisu ovde necu o njima puno.\nU prvom upisu cu predstaviti moj prvi sat iz ove kolekcije i prvi ozbiljniji sat koji sam sam sebi priustio sto mi je u tom trenutku bilo jako vazno i bio sam ponosan bas. U pitanju je Casio ef-500d-1av, kupljen na jednom popularnom i pouzdanom inostranom sajtu, od tada radi besprekorno i zajedno smo prosli mnoge delove sveta.\nDrugi sat mozda najmanje cenovne vrednosti i "reputacije" ali za mene nikako manje vredan od ostalih. U pitanju je sat marke QnQ koji sam kupio u jednom periodu kada sam radio neke grublje poslove i nisam zeleo da ostetim Casio, a bez sata ne mogu, tada ga kupih samo da mi odradjuje funkciju pokazivanja vremena i datuma sto mi je na poslu bilo vazno, ALI kakve je ovaj sta uslove prosao i sta je preziveo moze slobodno da stane na crtu mnogo "vecim igracima" i jos jedna stvar sto je zanimljivo na njemu se ne vide nesto specijalno tragovi koriscenja, kakvu pricu ima iza sebe. Od pocetka do sad radi kao svajcarac\nSledeci sat iz kolecije opet ima neko svoje mesto i status. U pitanju je Citizen sport aw1577-11h. Od neke moje 15. godine (sad mi je 31.) zelja, cilj i inspiracija mi je bila da imam Citizen sat, naravno u pocetku mi je bio cenovno nedostupan, a imam neku filozofiju da za ozbiljne satove nisam hteo da stizu od roditelja vec da ih sam zaradim i zasluzim (duga prica, da ne davim previse filozofijom ) Prvi Citizen sam zeleo da bude svedenih linija posto sam vec imao Chrono Casio, i naravno da probamo i taj eco-drive. Odluka je pala u jednoj nasoj poznatoj prodavnici satova uz iznenadjujuci prijatan i vrlo kavalitetan razgovor. Naravno sat radi besprekorno.\nPoslednji sat za veceras ali nikako i u kolekciji je Invicta pro-driver. Iako sam cuo dosta oprecnih informacija o samom brendu kako ovde na forumu, tako i od nekih poznanika odlucio sam se da uzmem ovaj sat iz razloga sto mi se bas svidjao, a ponekad treba i srce poslusati. Boja cifera mi je prelepa, na slikama ne moze nikako da se docara. Za sada radi lepo i to mu zelim i dalje...\nSledeci sat iz kolekcije koji zelim da predstavim, a ove sam to imao vec i ucinio pa necu puno duziti o njemu jeste Vostok Amfibija 110651 ponovicu samo da sam jako veliki postovalac Ruske kulture i umetnosti, kako kazu rusofil ali u onom normalnom smislu ( bez politike!!!) tako da sam zeleo i jednog predstavnika na polju satova, a na ovom forumu sam jos svasta lepo procitao o njihovoj istoriji casovnicarstva.\nSledeci na listi novi sat, takodje pricao sam o njemu na posebnoj temi pa cu samo jos jednom slike postaviti. U pitanju je Seiko Flightmaster SND255, plavi lepotan\nPoslednje za sada u kolekciji, o kojem je bilo reci juce na forumu, ali nadam se da ce sve biti ok, je Seiko Prospex Solar SNE439P1, sat koji mi je lepsi uzivo i na ruci nego na slikama (a na slici uopaste nije ruzan). Poklon za rodjendan, a pogodjen i ukus i zelja ma sve.\nEvo poslednja slika za kraj prestavljanja mojih satova, jedna grupna. Napomena u toj grupi se nalaze i supruzini satovi, jos uvek delimo isto mesto za satove dok je ne potisnem\nPoslednja ispravka: Neša (21.12.2019. u 10:10)\npopovac 76, RUS, VLADAN P and 8 others like this.\n22.12.2019., 10:03 #2\nRe: cefaleksin - moja kolekcija\nLepa kolekcija kolega\nbokanegra and cefaleksin like this.\n19.3.2020., 15:32 #3\nU iscekivanju prinove u kolekciju satova, stigla jedna manja prinova, a to je bezel za moju amfibiju. Ovako sad to izgleda...\n« WlayCo - kolekcija | Svi moji satovi hronologija »


Dnevni horoskop za 29. novembar 2018. | Astrologija.de\nVi ste ovde: Home / Dnevni horoskop / Dnevni horoskop za 29. novembar 2018.\nDanas nam Mesec lagano ulazi u znak Device, sve dobija ozbiljniju notu. Euforija prethodnih dana popušta, ali ne dopušta depresiji da uđe na velika vrata. Samo je sve drugačije nego npr.juče, ali ovo nije dan za tugu, naprotiv.\nDanas nas preplavljuju misli da li je sve kako treba, da li je nešto promaklo retrogradnom Merkuru. Jupiter ipak ne dozvoljava da dan prođe bez osećaja radosti, te redovno unosi dozu dobrih vibracija u svakog od nas.


Broj pregleda : 6619371\nImamo 169 gosta na mreži\nPriredio ; Slobodan Maričić\nProfesor Stivens koji predaje arheologiju na Univerzitetu Novog Meksika je svojevremeno dobio od kolega na proučavanje jedan artifakt – komad nepoznatog metala sa nekim oznakama pronadjen u Velikom kanjonu.\nVrlo brzo je ustanovio da je reč o predmetu vanzemaljskog porekla po činjenicama : nedostupni materijal – metal od kojeg je napravljen, oznake - hijeroglifi kakve dosada nije sretao, oblik i karakteristike predmeta čije se funkcije ili namena nisu mogle analizirati ni na koji način dostupan modernoj nauci. Stivens je putem e-mailova o rezultatima svoje analize i otkriću obavestio nekoliko kolega i prijatelja. S obzirom da je u svojim pismima upotrebljavao razne stručne reči i posebno reč vanzemaljski (“extraterrestrial”) alarmiran je centralni američki obaveštajni program „Ešalon“ koji prati, čita i analizira i sve e-mailove na Internetu - ukupno 10 miliona najrazličitijih (fax, mobilnih, internet i telefonskih) komunikacija širom planete samo u jednoj minuti.\nZbog svoje sadrzine, e-mail je odmah poslat na analizu u ACIO. Odatle ga je “Petnaest” prosledio šefu bezbednosti Evansu. Samo dan kasnije nakon što je profesor Stevens učinio korespodenciju i 36 sati kako je dobio artefakt , Evansova ekipa iz ACIO-a mu je bila na vratima kancelarije. Predstavili su se kao ćlanovi agencije NSA (National Security Agency), artefakt proglasili predmetom od “nacionalnog interesa”, zaplenili ga i odneli u svoje sediste u Kaliforniji, a profesoru zapretili i obavezali ga na ćutanje o svemu.\nDa li vas ovo podesća na naučno fantastičan film sa sličnom tematikom, koji smo nedavno gledali na TV . Naravno – seriju „Taken“ – „Oteti/Uzeti“ .\nI KONAČNO ŠTA RADI ACIO ?\nCrvenokosa, lepuškasta, pomalo bucmasta Samanta Folten je zaposlena u ACIO odeljenju „Remote viewinga“. Sa trideset pet godina odlikuje se razvijenim parapsiholoskim sposobnostima. Inače metode „Remote viewinga“ (mentalnih projekcija na daljinu) su razvijane u nizu instituta i obavestajnih agencija (CIA, FBI, NSA, ACIO, KGB, MI 5,6 Mosad, itd.) od 1970-ih godina do danas.\nPutem tih mentalnih projekcija “duše” agenata su u mogućnosti da odu u astralne nivoe na bilo koju tačku u prostoru na Zemlji ili u svemiru i donesu informacije o tome šta su videli i čuli. U prevodu radi se o voljnim astralnim projekcijama, kada se spirit osobe kontrolisano upućuje na željeno mesto, dok je fizičko telo u laboratoriji pod budnim okom lekara i naučnika. U razvoju ove tehnike najdalje je otisao kalifornijski ACIO i „Lavirint grupa“ , jer su njihovi „izleti“ van tela (Out of Body) i izveštaji bili mnogo precizniji i detaljniji od ostalih.\nIzvesni pedesetogodišnak dr. Darius McGavin je direktor odeljenja Specijalnih projekata u okviru NSA (National Security Agency) koji je šef nekoliko raznih tajnih projekata na kojima rade razna pododeljenja kao je i ACIO. Pošto je NSA osnovala ACIO početkom pedesetih godina u okviru odeljenja Specijalnih projekata, formalno gledajući, McGavin je pretpostavljeni ACIO direktoru, moćnom “Petnaest”. Medjutim, ACIO vrlo uspešno skriva svoje prave namere i poslove i samog od svog osnivača, tako da ni NSA ni glavni šef na papiru McGavin ne znaju obim ni dubinu njihovih projekata. Iako su se nekoliko puta pokušali infiltrirati, ACIO ih je specijalnim metodama parcijalnog brisanja memorije ubačenih agenata vrlo brzo neutralisao. Darius McGavin je inače bio briljantan student gde god je studirao: kao diplomac na USA Air Force Academy , na MIT-u čuveni Massachusetts Institute of Technology ili kao doktorant na Yale-u. NSA ga je uzeo pod svoje takodje kada je imao samo 23 godine. Za samo 11 godina Darius je dospeo do moćnog položaja šefa Specijalnih projekata sa hiljadu naučnika i nekoliko obaveštajnih agencija pod njegovvom upravom gde je ii danas. Prema informacijama kojima Darius raspolaže on je svestan da je “Petnaest” superioran intelekt koji zaista radi pre svega u interesu SAD ali i prodaje “čiste kosmičke super- tehnologije” i otkrića razvijena od strane superiornijih civilizacija eliti financijskih plutokrata koji vladaju svetom i financijskim tržištima, kao su Bildeberg - “svetska vlada” u senci i drugim tajnim društvima. Zato se McGavin ne upušta u ometanje i istraživanje projekata i planova „Petnaestog“, budući da je sam više sklon egzaktnim naučnim metodama, a manje futurističkim istraživanjima i nepoznatom.\nDakle „Petnaest“ prodaje najbogartijim svoja otkrića a za dobijeni novac finansira razvoj svojih projekata.\nTako dolazimo do grupe „Inkunabula“. Inkunabula je inače reč latinskog porekla ( incunabulum – i znači "kolevka, početak, poreklo, detinjstvo") a bio je naziv za najstarije štampane knjige, nastale pre 1500. godine Štampari su obično radili u gradskim centrima, koji su bili središte elite - filologa i naučnika, klerika, pravnika, plemića i pripadnika drugih profesionalnih zanimanja koji su bili njihovi glavni klijenti. Tada su oni naručivali Inkunabule za svoje potrebe pa su nazvani „Inkunabulari“.\nDanas je Inkunabula definicija za finansijske vladare naše planete Rotšildove, Rofelerove, britanskog monarha i razne druge moćnike. Sastav „Inkunabule“ je nekada bio selektirana grupa vladara i kraljeva; pa iako „plava krv“ i dalje igra ključnu ulogu, vrata ove tajne organizacije su povremeno otvorena i za odabrane samostvorene bogataše, kao što je naprimer špekulant Soroš. Inkunabula, doduše, ipak nema apsolutnu moć na planeti. Stalnu manju ili veću konkurenciju prave neki aktuelni svetski političari koji nisu njihovi članovi, delovi obaveštajnih službi, pojedine samostalne nacionalne velike korporacije i komunistički ili istočni režimi.\nTa izabrana grupa najbogatijih ljudi u svom posedu drže najveći deo zlatnih rezervi, platine, dijamanata, ostalog dragog kamenja; kontrolišu izvršne funkcije u američkim Federalnim rezervama, Medjunarodnom monetarnom fondu, Svetskoj banci; UN i poseduju odlučujuće deonice najveće svetskih banaka.\nOni su ti koji osnivaju i upravljaju elitnim organizacijama poput Bilderberg grupe, Trilateralne komisije ili Saveta za medjunarodne odnose (Britanskog i Američkog) sve uz uz pomoc tehnologija i softvera dobijenih od organizacije ACIO. Tako potpuno kontrolišu glavna svetska finansijska tržista i usmeravaju ih u željenom smeru.\nZauzvrat, ACIO i “Petnaest” imaju neograničeni pristup finansijskim resursima i političku zaštitu koja je potrebna za neometan razvoj tehnologije “putovanja kroz vreme”.\nDoktor Neruda Jamisson je briljantni poliglota koji govori 30 različitih živih jezika i dvanaest „mrtvih“ . Najveći je svetski ekspert za dekodiranje petroglifa i hijeroglifa. Član je ACIO i „Lavirint“ grupe sa sigurnosnim nivoom „Trinaest“. Rodjen 1949. godine u Boliviji, a u SAD je došao sa svojim ocem, takodje sjajnim naučnikom, koji je 1952. pronašao ostatke vanzemaljske letilice u Boliviji. S obzirom da je uzeo nekoliko delova motora sa letilice, to mu je poslužilo kao orudje za pregovore sa Amerikancima, koji su njemu i njegovom sinu Jamissonu dali državljanstvo i zaposlili ga u ACIO. Doktor Neruda je bio na čelu projekta “Antička strela” od 1996. godine koji je istraživao čudni artifakt nadjen u pećini u Novom Meksiku, koji je iza sebe ostavila napoznata superiorna civilizacija. Nakon komparacije sa pismom i jezikom kultura Sumera, Maja i Anasazija, doktor Neruda uspeva dešifrirati hijeroglife i poslati poruku toj civilizaciji sa željom da javno objavi istinu o postojanju vanzemaljskih civilizacija.\nTe njegove namere otkriva i onemogućava „Lavirint“ grupa; a njegov nadredjeni Jeremy Sauders ga udaljava sa tog projekta i rasporedjuje na drugi. U strahu da će na njemu primeniti tehnologiju parcijalnog brisanja memorije, dr Neruda se odlučuje na beg. U proleće 1997. dr Neruda postaje prvi član ACIO-a koji bez traga napušta ovu super-tajnu organizaciju.nakon što je uspeo izvaditi odašiljač/čip iz ramena i potiljka, tako da ga više nišiko nije mogao pratiti pomoću tehnologije. U svome oproštajnom pismu on je rekao da dalji život posvećuje traženju preostalih šest pećina - “vremenskih kapsula”, sličnim onoj iz Novog Meksika gde je nadjen pomenuti artefakt. Prema njemu one se nalaze na svim kontinentima i kada se sve pronadju sa svojim artefaktima koje čuvaju dobiće se odgovor na pitanje, kako uspešno razviti tehnologiju za odbranu zemlje od invazije vanemaljaca na zemlju koja je prorečena za 2012 godinu.


Hronika Autor:N123. sep. 202111:46 > 12:2319 komentara\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin izjavio je da je, na molbu predsednika Srbije Aleksandra Vučića, povučen nacrt zakona o unutrašnjim poslovima, piše N1.\nOpet strane agenture\n„Borbom protiv svega novog u sektoru bezbednosti, ubice i lopovi će biti malo sigurniji, a policija i gradjani će biti mnogo nesigurniji. Kamere koje su London učinile bezbednim napadnute su u Beogradu, ono što je dobro za gradjane EU označeno je kao represija za gradjane Srbije“, naveo je on.


Udruženje žrtava genocida oštro osudilo podizenje krsta\nNaslovnica NAJNOVIJE Nacija Udruženje žrtava genocida oštro osudilo podizenje krsta\nVišegrad – Udruženje žrtava i svjedoka genocida i Pokret Majke enklave Srebrenica i Žepa oštro osuđuju današnje podizanje spomen-obilježja krsta u čast ruskim vojnicima i smatraju da je ovo još jedan u nizu pokušaja da se provociraju i namjerno vrijeđaju žrtve, te negira uloga ruskih vojnika u ratnim zločinima počinjenim u Višegradu.\n“Svi oni koji su zajedno sa VRS bili na istoj strani nose etiketu počinioca genocida u Bosni i Hercegovini”, navedeno je u saopštenju.\n“Ova ceremonija nagradila je zločin i dobrovoljce koji su ubijali nevine žrtve u Višegradu i poslala je jasnu poruku da je suživot nemoguć. Isto tako je pokazala mračnu dvoličnost RS-a, dok nevine žrtve u Prijedoru nemogu da dobiju spomen obilježje za 102 ubijene djece, a da ne spominjemo sve druge žrtve, ruskim dobrovoljcima se podiže spomen-obilježje. RS i Rusija i dalje dokazuju da im mir i stabilnost u Bosni i Hercegovini nije cilj, te da će i dalje provoditi destruktivne poteze kako bi što više vrijeđali nevine žrtve.\nPredstavnici Bosne i Hercegovine iz reda bošnjačkog i hrvatskog naroda trebaju da što prije pokrenu incijativu da se spomen-obilježje krsta u Višegradu ukloni, u suprotnom će dozvoliti da jedan entitet i strana država, RS i Rusija, diktiraju gdje i kako će se obilježavati mjesta stradanja, odnosno kako će zločin i zločince pretvoriti u heroje”, zaključeno je u saopštenju.


Kakve filmove vole...\nod Admin taj Sre 2 Jul 2008 - 15:59\nOVAN je izrazito brz znak, pun energije i zato preferira program koji ga može zabaviti na brzinu ili koji sadrži puno akcije. To može biti 'Zona sumraka' ili neki film sa Arnoldom Švarcenegerom ili Brus Lijem.\nBIK je veoma strpljiv i stvari posmatra duboko, zato njemu neće biti problem da prati neki malo duži film ili film koji je veoma komplikovanog sadržaja. Uživaće gledajući filmove rađene po romanima Agate Kristi ili filmove Alfreda Hičkoka.\nBLIZANCI se lako zamore nečim, pa im treba kratka, ali zanimljiva priča. Oni vole da se smeju, pa će zato bilo koja kvalitetna komedija biti njihov savršen izbor.\nRAK je veoma osetljiv i voli porodicu, te je zato najzadovoljniji kada gleda neki film koji mami suze ili kada prati mini seriju o porodici. Idealan program za njega bi bila serija 'Ptice umiru pevajući', 'Koreni' ili 'Titanik'. Naravno, sve ove filmove, Rak voli da gleda kod kuće, da bi mogao da bude opušten u iskazivanju svojih emocija.\nLAV je u dubini duše veoma romantičan, ali ujedno i sam vole da glumi i da ponekad preteruje u svojim emocijama. Njih će zadovoljiti neka veoma dramatična priča sa puno prelepih kostima. Takođe veoma vole komediju, te je idelalan film za njih 'Smrt joj lepo stoji', 'Ptica na žici'...\nDEVICA voli komedije, ali ipak su joj favoriti dokumentarni programi, ili bilo koji programi koji imaju smisla i veoma su jasni od samog početka. Devica ne voli nonsens i stoga bilo koji previše zamršen ili suviše prost film, nije njen favorit.\nVAGA je znak braka i partnerstva, te će stoga uživati u filmovima koji su romantičnog tipa. Filmovi 'Zaljubljeni Šekspir' ili 'Prohujalo sa vihorom' su njeni favoriti, pogotovo ako se daju u najluksuznijem bioskopu.\nŠKORPIJA iznad svega voli horor-filmove i filmove sa puno mistike. Idealni filmovi za nju bi bili 'Širom zatvorenih očiju', 'Isijavanje', 'Veštica iz Blaira'...\nSTRELAC je veoma raspoložen za nove avanture i neistražene krajeve sveta, te će uživati u filmovima koji se dešavaju u egzotičnim mestima ili imaju veze sa pustolovinama bilo koje vrste. Idealni filmovi za Strelca su 'Krokodil Dendi', 'Sedam godina na Tibetu', 'Engleski pacijent'...\nJARAC je veoma ozbiljan i zato obožava činjenice. Stoga idealni filmovi za njega bi bili oni koji su bazirani na istinitim podacima ili oni koji mu nekom idejom mogu pomoći u ostvarenju uspešne karijere, kao npr. 'Wall Street' ili 'Tajna mog uspeha'.\nVODOLIJA najradije gleda naučnu fantastiku ili bilo koji drugi film koji ima veze sa budućnošću, jer je to ono što je fascinira. Idealni filmovi za nju bi bili 'Povratak u budućnost' ili 'Ratovi Zvezda'.\nRIBE su romantične i najzadovoljnije su kada gledaju neki srceparajući film, koji mora imati ljubavnu temu. Idealni filmovi za osobe rođene u ovom znaku su 'Ljubavna priča', 'Notting Hill' ili 'Moulin Rouge'.


Poslednjeg dana SP oborena dva svetska rekorda\nTanjug 15. juna 2022. 19:26\nBEOGRAD – Poslednjeg dana takmičenja na Svetskom prvenstvu u ronjenju na dah, u Beogradu su danas oborena još dva svetska rekorda.\nU disciplini dinamičnog ronjenja monoperajem u ženskoj konkurenciji, zlatnu medalju osvojila je Hrvatica Mirela Kardašević, pošto je za devet metara popravila prethodni svetski rekord koji sada iznosi 275,36 metara.\nNaše takmičarke u ovoj disciplini Tijana Nikolić i Nataša Bošković zauzele su 13, odnosno 15 mesto.\nU muškoj konkurenciji prvak sveta u ovoj disciplini postao je Poljak Mateuš Malina koji je sa dužinom 321,43 postavio i novi svetski rekord, a najbolji rezultat svih vremena popravio je za pet metara.\nSrpski ronilac Nebojša Nišević zauzeo je 29. mesto, a Nenad Pavković 32. poziciju.\nNaša 17-godišnja takmičarka Minja Kostić ostvarila je velike uspehe u kategoriji juniora, pošto je osvojila zlato u brzinskom ronjenju 2×50 metara i bronzu u dinamičnom ronjenju monoperajem.\nTokom četiri dana takmičenja na bazenu „Milan Gale Muškatirović“ oboreno je pet svetskih rekorda, a sa 200 učesnika iz više od 30 zemalja bio je ovo najmasovninji šampionat sveta u ronjenju na dah do sada.\nOrganizaciju ovog sportskog događaja značajno su pomogli Grad Beograd i Ministarstvo omladine i sporta.


Ivan Bekjarev Prolog\nIvan Bekjarev (Beograd, 6. april 1946.) je srpski filmski i pozorišni glumac\nRoditelji Bekjarevog potiču iz Makedonije. Otac Georgi (Đorđe) je pred Drugi svetski rat došao u Beograd, a majka Radmila (poreklom iz Đevđelije) je u Beograd došla 1945. Ivanov otac je pre rata posrbio svoje prezime u Bećarević, ali ga je nakon Ivanovog rođenja ponovo promenio u Bekjarev, kako bi izbegao neprijatnosti pošto se tako prezivao šef beogradske Specijalne policije koja je sarađivala sa Nemcima tokom rata.\nIvanov otac je 1952. je službeno premešten u Kraljevo. Posle završteka osnovne škole, upisao je Šestu beogradsku gimnaziju, a zatim i Fakultet dramskih umetnosti. Zajedno sa njim su studirali Josif Tatić i Milan Gutović. Prvu ulogu na filmu odigrao je 1967. godine, u filmu „Bokseri idu u raj“, gde je glavnu ulogu tumačio Mija Aleksić. Slavu je stekao ulogom Vujkovića u TV seriji „Banjica“ (1984) i Stevice Kurčubića u TV seriji „Bolji život“ (1987, 1990).\nIvan Bekjarev je bio kandidat za narodnog poslanika na listi Pokreta snaga Srbije na izborima za Narodnu skupštinu Srbije 2007. Dugi niz godina Bekjarev se bavi pedagoškim radom, kao redovni profesor glume na Akademiji umetnosti BK gde je 2001. biran u zvanje vanrednog i 2006. u zvanje redovnog profesora. Njegovi studeni bili su Milan Kalinić, Iva Štrljić, Aleksandra Balmazović, Danijel Nikolić.\nFilmografija glumca Ivana Bekjareva:\n1967. Bokseri idu u raj Toma Grković\n1970. Protekcija Mladen Đurić\n1970. Levaci Mladić\n1972. Ne gazite muskatle\n1972. I Bog stvori kafansku pevačicu Živko\n1974. Manifest za slobodu\n1974. Otpisani Cane Kurbla\n1976. Džangrizalo Direktor hotela\n1977. Više od igre (serija) Novinar\n1978. Profesionalci (serija)\n1978. Povratak otpisanih Cane Kurbla\n1979. Sumnjivo lice Milisav\n1979. Kost od mamuta (TV) Šef kuhinje\n1979. Pripovedanja Radoja Domanovića (serija) Milan Pavlović „Zrak“/Špijun\n1979. Gospodin Dimković Načelnik Avramović\n1980. Bilo, pa prošlo (serija)\n1980. Pruga na revolucijata\n1980. Vruć vetar (serija) Golman ...\n1980. Odbrana Pere Todorovića\n1983. Marija, gde si...? (TV) Milutin\n1984. Otkos (serija) Dragan Stanić\n1984. Banjica (serija) Svetozar Vujković\n1985. U zatvoru Velja Stanić\n1985. Džek pot\n1985. Crveni i crni Direktor Zanini\n1985. Život je lep Gitarista\n1986. Kliment Ohridski (TV) Knez Boris\n1986. Neozbiljni Branislav Nušić (TV) Branko Sekulić\n1986. Srećna nova '49 Inspektor vo Subotica\n1986. Dobrovoljci Novinar\n1986. Misija majora Atertona (serija)\n1986. Odlazak ratnika, povratak maršala (serija) Crnoberzijanac\n1986. Krstaški rat u Jugovcu\n1986. Šmeker Oficir\n1987. Ivanov (TV) Borkin\n1987. I to se zove sreća (serija) Kole\n1987-1988. Bolji život (serija) Stevan Kurčubić\n1988. Cetrdeset osma - Zavera i izdaja (serija) Sidorović\n1989. Boj na Kosovu Paramunac\n1989. Ranjenik (serija) Četnički komandant\n1989. Mister Dolar (TV) Gospodin predsednik kluba\n1989. Bolji život Stevan Kurčubić\n1990. Sumnjivo lice (TV) Jerotije Pantić - Sreski kapetan\n1991. Noc u kući moje majke Bata Dobrica\n1991. Srpkinja Dobrilin otac\n1990-1991. Bolji život 2 (serija) Stevan Kurčubić\n1991. Mala Inspektor\n1992. Knedle sa šljivama (TV) Sima\n1992. Juriš na skupštinu Jelenko Bidžić\n1992. Volim i ja nerandže... no trpim (serija) Spasa\n1992. Prvi put s ocem na jutrenje (TV) Krsta\n1994. Želja zvana tramvaj (TV) Lažni kontrolor\n1993-1994. Srećni ljudi (serija) Boško Despotović\n1995. Sve će to narod pozlatiti (TV) Gazda David - Meandžija\n1995. Kraj dinastije Obrenović (serija) Boža Maršićanin\n1996. Cao inspektore, 5 deo Stojče 'Mafiment'\n1996. Dobro veče, deco (serija) Tika Atletika\n1995-1996. Srećni ljudi 2 (serija) Boško Despotović\n1997. Kanal mimo (serija)\n1997. Buđenje proleća Boris, trener\n1998. Dosije 128 (TV) Drug Riste\n1998. Bure baruta Čovek u autobusu\n1999. Mejdan Simeuna Đaka (TV) Turčin na konju\n2000. Pronalazači (TV) Janko\n2000. Tajna porodičnog blaga Velja Valjarević\n1998-2001. Porodično blago (serija) Velja Valjarević\n2001. Den Serbiske dansker (TV) Kravtsov\n2003. Siroti mali hrčki 2010 Stari ministar\n2004. Jelena (TV serija) (serija)\n2004. Poklon za sanju\n2004. Karađorđe i pozorište narator\n2005. Flert policajac\n2005. Zvezde ljubavi Rista\n2006. Ljubav, navika, panika Marko\n2006. Optimisti šef kazina\n2008. Die Rote Zora recepcionar\n2008. Gorki plodovi Mucula


Šta su meteori i od čega se sastoje? - Sveznan\nVuk Uskoković | 15 Juna, 2015 | Astronomija | Nema komentara\nKako nastaju meteorske kiše?\nMeteorske kiše nastaju kada Zemlja u svojoj orbiti oko Sunca prođe kroz kamenje koje potiče od dezintegracije neke komete – mnoštvo metora. Premda je Zemljina orbita oko Sunca skoro potpuno kružna, većine kometa putuju u orbitama oblika izrazito izduženih elipsi, pa stoga putevi mnogih kometa presecaju ili se delimično preklapaju sa putanjom Zemlje. Pošto je jezgro komete sastavljeno od čestica leda i prašine, prilikom njenog prolaska blizu Sunca, pod dejstvom toplote dolazi do isparavanja komete što se može primetiti u obliku njenog dugačkog i vidljivog repa. Ovako oslobođeni mali kamenčići, uglavnom veličine zrnaca peska, nastavljaju da se kreću po izduženim eliptičnim putanjama oko Sunca bliskim putanji njihove komete roditelja. Kada Zemlja preseče njihovu orbitu tokom svog godišnjeg kretanja, nailazi na gomile malih kamenčića koji sagorevaju prilikom ulaska u Zemljinu atmosferu stvarajući tako vidlijivu meteorsku kišu. Meteorske kiše povezane sa orbitom određene komete pojavljuju se uglavnom u isto vreme svake godine, ali pošto su neki delovi puta komete bogatiji kamenjem nego ostali, onda intenzitet ove meteorske kiše može varirati iz godine u godinu. Ipak, meteorska kiša je najlepša kada Zemlja preseče putanju komete neposredno nakon što je ona prošla.\nNalazite se ovdje: Sveznan > Nauka > Astronomija > Šta su meteori i od čega se sastoje?


Izvor: JuznaSrbija.info, 05.Okt.2019, 16:08\n-Pred nama je izuzetno bitna utakmica. Nas ne sme da zavara to što je Mačva jedina ekipa u ligi bez pobede. Taj tim uopšte nije toliko slab i sigurno je da će se oni podići tokom sezone. Nama bi eventualna pobeda mogla mnogo da znači, čak smem da kažem da >> Pročitaj celu vest na sajtu JuznaSrbija.info << bi to mogla da bude naša prekretnica u sezoni. Vratili bi mir u ekipu i dobili prostor da za dve sedmice tokom predstojeće pauze dovedemo neke stvari u red i počneno da igramo bolje. Ukoliko ne pobedimo u Šapcu naši problemi će se nastaviti i zbog toga je bitno da sutra budemo uspešni. Dobra igra i tri boda bi psihološki značili mojim igračima i zbog toga moramo dati sve od sebe da u Šapcu budemo na nivou. Dobro smo radili tokom ove sedmice i ja očekujem da ćemo protiv Mačve pokazati reakciju, jer ovi igrači definitivno mogu puno bolje od onoga što su do sada pružili- izjavio je Kosanović.\nRadnički ni u Šapcu neće moći da računa na sve fudbalere.\n-Kadrovska situacija je slična kao i pred duel sa Partizanom pre sedam dana. Ne mogu da računam na Riotu Nomu, Sašu Stojanovića i Veljka Batrovića, dok je stanje Stefana Đorđevića dosta bolje, jer je radio punom parom prethodnih dana, tako da bi on mogao sutra da nam pomogne. Ova reprezentativna pauza će nam dobro doći i po ovom aspektu, pošto očekujem da posle nje svi ovi fudbaleri budu spremni da igraju- završio je Kosanović.\nGlavni sudija ovog susreta biće Lazar Lukić.\n05.Okt.2019: Jug Srbije


BMW Serija 3 330xi vs SAAB 9-3 2.8 Turbo V6 Aero - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: BMW Serija 3 330xi vs SAAB 9-3 2.8 Turbo V6 Aero\nBMW Serija 3 316iBMW Serija 3 318iBMW Serija 3 320iBMW Serija 3 325xiBMW Serija 3 325iBMW Serija 3 330iBMW Serija 3 330xiBMW Serija 3 318dBMW Serija 3 320dBMW Serija 3 330dBMW Serija 3 330xdBMW Serija 3 330xdBMW Serija 3 330d\t Motor\nDva poprilično slična automobila, u to nema sumnje. Ipak, svaki od njih ima nešto drugačije da ponudi. S obzirom da oba vozila koriste benzin kao izvor snage, kao i limuzina sa 4 vrata oblik karoserije u okviru istog 'Veliki porodični automobil' segmenta, glavnu razliku predstavlja drugačije rešen pogon (4 x 4 koji implementira BMW, odnosno prednji kada je u pitanju SAAB). Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio BMW, 6-cilindrični agregat sa 24 ventila i 231ks , dok je drugi 6-cilindrični agregat sa 24 ventila i 250ks koji potpisuje Opel.\nOno što ponajpre moramo uzeti u obzir su rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja izvršenih nad ova dva automobila. Dobra stvar je da su testirani i jedan i drugi, pri čemu SAAB za nijansu prednjači. Osim toga, dobro bi bilo pažljivo ispitati i ostale činjenice vezane za bezbednost. Oba vozila predstavljaju veliki porodični automobil, što u principu znači dobru poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Povrh toga, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, nemački automobil nudi marginalnu razliku od 1% više metala.\nNe volim da generalizujem stvari kada je pouzdanost u pitanju, mada izgleda da SAAB ipak ima blagu prednost, kada se svi modeli uzmu u obzir. To su rezultati nekih nezavisnih istraživanja, dok posetioci našeg portala pouzdanost marke BMW vrednuju prosečnom ocenom 4.3, a modele marke SAAB u proseku sa 3.9 od 5. Isti ti zvaniči podaci tvrde da je model Serija 3 11% manje pouzdan od proseka, pri čemu je model 9-3 tih 11% pouzdaniji od njega. Ne možemo propustiti da spomenemo da vozači čije automobile pokreće identični motor kao i nemački automobil u proseku smatraju da on zaslužuje ocenu 5.0 od 5, baš kao i agregat ispod haube konkurenta.\nBMW je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.1 sekundi manje od svog konkurenta. Ipak, nedostaje mu snage da osvoji takmičenje u makismalnoj brzini, dostižući 247 kilometara na čas, 3km/h manje nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 10.1 litara goriva na 100 kilometara (28 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nSAAB deluje nešto malo pouzdanije, mada je razlika marginalna. Ipak, najvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, švedski automobil pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer BMW nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Za koji god automobil od ova dva da se odlučite nećete pogrešiti, ali bih ja svakako preporučio da to bude BMW. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Tag: mihić ivana\n02.10.2013 u 15:00\nDok vrela crna kafa klizi iz džezve u šoljicu, komšija i ja gledamo na televiziji vesti o planovima za kolektivnu budućnost. Ćutimo. Gledamo. Slušamo. Tiho je koliko i konspirativni glas koji nam planove predočava. Ređaju se kroz slike i reči nepoznata i poznata lica i imena – domaća i strana; neki stari ljudi, ali i novi klinci: odela, raznobojne kravate, uniforme, poluuniforme, odore, suknje,...\n11.12.2012 u 21:55\nKada je te jeseni u javnosti pukla bruka oko masovnog prisluškivanja institucija i građanstva, M. N., iz solitera na periferiji, gorko se nasmejao. Za njega prisluškivanje nije bilo nikakva novost, kao ni vest da neki ,,veliki brat” kontroliše internet pretraživanja, društvene mreže, blogove, sve kontakte... Kod njega u soliteru to se radilo oduvek. Nisu bile potrebne tajne elektronske naprave,...\n16.10.2012 u 15:00\nRazvukao je usne u nešto poput osmeha a potom ih skupio u gorku grimasu ugledavši naslov sledećeg članka: „Uskoro – ljudski život 1.000 godina!” Nije voleo jutarnja buđenja. Može se reći da ih se čak i plašio. Ona su za njega odavno prestala da znače novu šansu, pregršt mogućnosti, otvaranje prostora za nove poduhvate ili uživanje u istraživanju neistraženog. Tokom poslednjih dvadeset godina razlozi...\nVraćao se s posla, umoran posle maratonskog sindikalnog sastanka i uzaludnog traženja rešenja da se novi tranzicioni vlasnik firme privoli ili natera da isplati bar deo zaostalih plata. Seo je u ugao niskopodnog tramvaja. U ušima mu je još bubnjalo od razjarenih monologa očajnih radnika. Čim je seo, do njega se spustio čovek koji je, bez uvoda, počeo da priča kako su mu upravo saopštili da se...\nPoput noćne more, već danima, kroz glavu su mu se ukrštali i preplitali predizborni, izborni i postizborni pojmovi: kohabitacija, lustracija, koalicija, inflacija, dokapitalizacija, nacija, rehabilitacija... kao i mnogi drugi koji su se uglavnom završavali na nezgodna dva sloga: cija. Između tih pojmova probijali su se mutirajući glasovi aktuelnih političara i razglabajući tonovi analitičara o...\n26.04.2012 u 22:00\nTa pojava se javlja, po pravilu, svakih nekoliko godina ali usled nepredviđenih okolnosti ponekad se desi i prevremeno. A kad se desi, svi mediji, i elektronski i štampani, redovno je prate bez izuzetka. Čak je, ovog puta, dospela i do društvenih mreža poput Fejsbuka i Tvitera. Nauka se iz petnih žila bavi tom pojavom jer su posledice po nezaštićeno stanovništvo teške a katkad i pogubne. Stvar...\nU velikoj šalterskoj sali otegla su se tri reda. Z. je u jednom od tih redova, čeka već dva sata i čini mu se da nikad neće doći do šaltera. Ljudi oko njega su nervozni, nestrpljivi, umorni... Izašao je novi zakon i bilo je potrebno da se izvade nova uverenja. Većina čekača prekraćuje vreme komentarišući političku situaciju u zemlji, predstojeće izbore, stanje dinara, rast cena, nezaposlenost... Z....\nNajvrednije što je imala bila je njena gusta kosa koja joj se spuštala niz leđa dosežući do bokova. Tog zimskog jutra kosu je ošišala i prodala za potrebe nadogradnje nečijih kratkih vlasi. Novcem od prodaje platila je najhitniji deo nagomilanih računa i vratila neka manja dugovanja. Stalan posao nije imala već dve godine a onaj honorarni je pronalazila sve teže. Bila je svesna da je prodajom...\n„...Osoba prepoznaje tegobne misli i pokušava da ih izbegne ili potisne, ali često u tome ne uspeva, pa misli nastavljaju da je opsedaju i da prodiru u um satima, danima, a nekada i duže. Za mnoge ljude jedino rešenje postaje da obave neki ritual ili neku stereotipnu i po pravilu obavljanu radnju kojom će se misao neutralisati, strah smanjiti, a potencijalna opasnost izbeći. Osoba, pri tom,...\nDošao je i taj dan. Od kada su se pre šesnaest godina iselili u Kanadu, sina, snaju i unuke viđala je jednom godišnje. Obično su ostajali jednu nedelju, a ona je od uspomena na tu sedmicu živela tokom cele godine. Zbog ekonomske krize poslednjih nekoliko godina nisu dolazili, te je današnji dan za nju nosio posebno uzbuđenje. Na pijacu se tog jutra uputila oko sedam sati. Sunce se probijalo kroz...


Donet Godišnji program zaštite, uređenja i кorišćenja poljoprivrednog zemljišta - Ozon Media\nOd strane Ozon 24.04.2019.\nOd strane Ozon 24.04.2019. 0 komentar\nSremska Mitrovica – Godišnji program zaštite, uređenja i кorišćenja poljoprivrednog zemljišta za teritoriju grada Sremsкa Mitrovica za 2019. godinu usvojen je na danšnjoj sednici Skupštine grada i obuhvata površinu od oko 6000 hektara.\nPrema rečima načelnika Gradske uprave za poljoprivredu i zaštitu životne sredine Vladimira Nastovića svaka parcela koja je potencijalno obradiva našla se u Programu i biće ponuđena putem licitacije ili putem zakupa poljoprivrednim proizvođačima.\n„Negde oko 6000 hektara se našlo ove godine u programu i od toga oko 2000 hektara biće dato po pravu prečeg zakupa našim poljoprivrednim proizvođačima koji se bave stočarskom proizvodnjom, zatim negde oko 1000 hektara dajemo na besplatno korišćenje određenim korisnicima, imamo i parcele koje su u dugododišnjem zakupu, a ostatak će biti ponuđen poljoprivrednicima putem javnih licitacija. Sve to je i navedeno u Programu“, rekao je Nastović.\nOn je objasnio da će ove godine licitacija za zakup poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini ove godine biti nešto obimnija, te da se najveći deo tog zemljišta nalazi u katastarskim opštinama Bosut i Sremska Rača.\n„Poljoprivredni poizvođači koji ostvaruju pravo zakupa putem stočarstva dobiće parcele gotovo svi u svojim katastarskim opštinama, izuzev Laćarka, gde imamo veliki broj stočara, pa će oni zemlju dobiti i u drugim katastarskim opštinama – Čalmi i Divošu“, dalje objašnjava načelnik i dodao da smatra program za 2019. godinu jedanim od najkvalitetnijih koji je uprava na čijem je čelu uradila do sada.\n„Već koliko sledeće nedelje, odnosno čim se završe praznici krećemo u realizaciju programa i ukoliko bude sve išlo planiranim tokom moguće je da će prvi krug licitacije biti realizovan i pre letnjih odmora“, rekao je Nastović.


Đalović: Spremni dočekujemo duel protiv Zete\nBUDUĆNOST SJUTRA ZAVRŠAVA PRIPREME U ANTALIJI\n"Plavi" će za kraj odmjeriti snage sa moldavskim Surućenijem (sjutra u devet časova po našem vremenu) u posljednjoj provjeri\nRadomir Đalović, Foto: FK Budućnost\n13.02.2017. 16:54h Ažurirano: 21.05.2019. 13:04h\nFudbaleri Budućnosti imali su slobodan dan na pripremama u Antaliji nakon pobjede nad Mariborom od 3:1, a sjutra i završavaju peti po redu boravak u Turskoj.\n"Plavi" će za kraj odmjeriti snage sa moldavskim Surućenijem (u devet časova po našem vremenu) u posljednjoj provjeri nakon što su u prethodna četiri meča u Antaliji upisala po dvije pobjede i remija.\nTim Miodraga Vukotića je prije trijumfa nad Mariborom bio bolji i od Irtiša (1:0), a remizirao je u duelima sa Tomom i Virsklom, oba puta rezultatom 1:1.\nKapiten Risto Radunović zadovoljan je kako ekipa djeluje na treninzima i utakmicama.\n"Sve je bilo u najboljem mogućem redu do sada. Od smještaja i hrane, preko uslova za trening, zaključno sa našom igrom na pripremnim utakmicama. Najbitnije je da nije bilo povreda i da zdravi ulazimo u nastavak prvenstva", rekao je Radunović.\nA Radomir Đalović je i u Antaliji bio primjer saigračima, pokazao je kako treba da se odnosi prema obavezama i treninzima.\n"Naučio sam dosta turski jezik tokom igranja u Kajzeriju. Nije mi prvi put da sam ovdje, a sigurno ću ove pripreme pamtiti samo po dobrim stvarima. Kvalitetan rad na treninzima se isplatio i na pripremnim utakmicama smo pokazali da možemo da igramo protiv bilo koga. Sada su misli usmjerene samo na utakmicu protiv Zete u Golubovcima na startu drugog dijela prvenstva, jer želimo da nastavimo u ritmu u kojem smo završili jesenji dio šampionata", istakao je Đalović.\nDrugio dio crnogorskog prvenstva počinje narednog utorka.\nRisto RadunovićRadomir ĐalovićFK Budućnost\nSiti otvorio sezonu pobjedom na teškom gostovanju\nIbrahimović: Da sam 20 godina mlađi dao bih još dva gola\nželi samo u ajntraht\nLuka Jović se vraća odakle je i došao u Real\nserija a - 1. kolo\nl'ekip lansirao bombu\nLiverpul i Real u trci za Kilijanom Mbapeom, PSŽ bez šansi da ga zadrži?\nSAVLADAO DIJEGA ŠVARCMANA\n21.09. 19:05 h\t3164\t25677\nFINALE ZAPADNE KONFERENCIJE NBA LIGE\nDejvis u posljednjoj sekundi za drugi trijumf Lejkersa, Jokić najbolji u redovima Denvera\n21.09. 07:26 h\t11718\nMilinković pred Sarajevo: Biće nam teže nego u Kazahstanu\n21.09. 17:31 h\t21\t11599\nTrener mu pruža podršku, čelnici kluba traže zamjenu: Kepa na raskrsnici u Čelsiju\n21.09. 17:02 h\t11546\nzabranjen nastup u parizu\nDa li bi izbacili Nadala i Federera: Džumhur bijesan na organizatore Rolan Garosa\n21.09. 14:23 h\t10916\n21.09. 19:05 h\t42\t3164\nskupština fudbalskog saveza\nFSCG izdvojio rekordan iznos novca za razvoj infrastrukture i pomoć klubovima\n21.09. 14:02 h\t10\nSRPSKI TENISER OSVOJIO U RIMU 36. MASTERS PEHAR\nĐoković: Sada se okrećem Parizu\n21.09. 19:25 h\t9\n21.09. 07:26 h\t6\n21.09. 17:31 h\t5\t21


Siva trulež grožđa (Botrytis cinerea) - Bolja Zemlja\nSiva trulež grožđa je jedan od najznačajnijih bolesti vinove loze. Prve infekcije se najčešće ostvaruju u fenofazi cvetanja, kada na opalim cvetnim kapicama gljiva naseljava grozd i ostaje da živi u latentnom stanju. Od faze šarka prelazi u parazitnu fazu i tada dovodi do truleži grožđa.\nZa pojavu obolenja presudni su vremenski uslovi – učestale padavine u periodu sazrevanja grožđa. Do masovne pojave dolazi posebno kada posle dužeg sušnog perioda naiđe kišni period. U tim uslovima dolazi do naglog nalivanja bobica, usled čega one pucaju i ta mesta predstavljaju mesto prodora patogena. Osetljivije su sorte zbijenog grozda i tanke pokožice.\nNizom agrotehničkih mera može se uticati na smanjenje intenziteta napada bolesti: zelena rezidba u vinogradu čime se omogućava bolja provetrenost zasada i posebno uklanjanje lisne mase u zoni grožđa 15-tak dana pred berbu. Takođe suzbijanje grožđanog moljca je značajno, jer oštećenja od njegove ishrane predstavljaju mesto ulaza patogena.\nPored agrotehničkih mera, stručna služba Agrosave preporučuje obaveznu primenu fungicida za, posebno u godinama sa učestalim padavinama. Prvo tretiranje se preporučuje u fenofazi precvetavanja vinove loze, čime se smanjuje prisustvo patogena u latentnom stanju korišćenjem fungicida Signum 1-1,5kg/ha. Drugo tretiranje pred zatvaranje grozda, posebno značajno za osetljive sorte korišćenjem fungicida Ciprodex 1,6 l/ha. Treće i najznačajnije tretiranje je 25-30 dana pred berbu – obavezno ako se najavljuju učestale padavine primenom fungicida Teldor 1,5 l/ha.\nPrethodni tekstGrožđani moljac (Lobesia botrana)\nSledeći tekstMinistar Nedimović: Zaštitićemo poštene poljoprivrednike, to je prioritet svih prioriteta!


Građevinski plac, Mladenovac-Grocka, auto put E75-M., 80,54a | Menadžer stan d.o.o.\nGrađevinski plac, Mladenovac-Grocka, auto put E75-M., 80,54a\nPovršina: 8.054,00 m²\nProdaje se građevinsko zemljište površine 80,54 ari uz sam auto put E/75-M. Požarevac.\nZemljište je podeljeno između katastarskih opština Grocka i Mladenovac a faktički čini jednu celinu. 63 ara se nalaze na teritoriji Mladenovca (Šepšin) i predstavljaju građevinsko zemljište na kojem se može zidati hala , fabrika, proizvodnja. 17 ari se nalazi na teritoriji Grocke (Dražanj) i čini poljoprivredno zemljište za koje se može izvršiti i prenamena koja nije neophodna imajući u vidu da može služiti i kao parking za koji nije potrebna prenamena.\nNema nikakvih klizišta.\nPlac je na izuzetno dobroj lokaciji uz sam auto put te se može koristiti za izgradnju pumpe, hala , magacina, fabrika, etno sela, restorana, hotela..\nNalazi se blizu isključenja Mali Požarevac,i ima asfaltiran put i prilaz sa auto puta. Ka auto putu ima veliki front na kojem se može postaviti bilbord. Na placu se nalazi i manji objekat 35m2 renoviran koji može služiti za smeštaj radnika ili kao portirnica.\nIma priključak za struju.\nIspred placa je stajalište autobusa ka Beogradu.\nKanalizacija, Septička jama, Struja, Telefonska instalacija, Vodovod