Krv Khashoggija i nafta Bin Salmana, sukob interesa i vrijednosti u SAD-u | Ubistvo Khashoggija | Al Jazeera Balkans\nAko je novac primarni ključ za Trumpa, onda ne treba zanemariti ni porodične veze koje je Bin Salman uspostavio s Trumpovom porodicomEPA\nPostalo je jasno da američki predsjednik želi napraviti rupe u zidu blokade i optužbi koji opasava saudijskog prestolonasljednika Muhammeda bin Salmana i prekinuti omču osuda i dokaza oko vrata mladog princa koji je jedne prilike rekao da se između njega i vlasti ne može ispriječiti ništa sem smrti. A onda je uslijedila šokantna smrt novinara Khashoggija koja je sa sobom donijela brojna pitanja o budućnosti princa koji pretendira da naslijedi svoga oca.\nTrumpove ishitrene izjave o Bin Salmanu nastoje, kako to vide brojni posmatrači, spasiti ovog čovjeka i zaustaviti optužbe koje mu se upućuju.\nS druge strane, princ radi na tome, prema optužbama američkih zakonodavaca, da krivicu pripiše određenim elementima i da ih pošalje pod giljotinu čime bi uništio sve dokaze i uklonio svjedoke.\nZbog čega privrženost?\nJoš u prvim danima nakon ubistva novinara Jamala Khashoggija, mediji i pojedini američki zakonodavci su uperili prst optužbe u saudijskog prestolonasljednika Muhammeda bin Salmana, prije nego što se brod usidrio kroz izjave Centralne obavještajne agencije (CIA) u kojima se on napokon optužuje da je odgovoran za ubistvo, kako su to prenijele novinske agencije i vodeće američke novine.\nMeđutim, Trump još uvijek pokušava da balansira, osuđujući brutalno ubistvo i rezanje tijela Khashoggija, istovremeno odbijajući da uputi optužbu svom savezniku Bin Salmanu. Šta više, u brojnim prilikama ga pokušava u postupnosti osloboditi krivice. U svom posljednjem saopćenju Trump je ostavio odškrinuta vrata, rekavši kako je princ možda imao informacije o ovom događaju, a možda i nije znao o tome, što je suprotno pulsu javnosti u Americi koja smatra da je princ odgovoran za ubistvo.\nTrump je rekao da je spreman prihvatiti sve ideje koje nudi Kongres u vezi Salmana ako se njima budu čuvali američki interesiEPA\nMožemo se zaustaviti kod sljedećih razloga kako bi pokušali objasniti privrženost koju predsjednik Trump iskazuje prema saudijskom prestolonasljedniku uprkos sve većem pritisku na njega.\nUgovori vrijedni milijarde dolara: Trump stalno balansira između kritika i pohvala na račun Saudijske Arabije, i između naglašavanja da ova država ne može opstati bez američke zaštite i nabrajanja koliku korist on ima od Saudijske Arabije. Nakon izbijanja krize Khashoggi, odlučio je da se fokusira na sredstva, investicije i radna mjesta koja je Saudijska Arabija pružila SAD-u.\nU svom posljednjem saopćenju, Trump je podsjetio na ugovore vrijedne milijarde dolara potpisane nakon njegove posjete Rijadu 2017. godine, a koji premašuju 400 milijardi dolara.\nSpecijalne veze: Ako je novac primarni ključ za Trumpa, onda ne treba zanemariti ni porodične veze koje je Bin Salman uspostavio s Trumpovom porodicom, a naročito s njegovom kćerkom Ivankom i zetom Jaredom Kushnerom, ličnim prijateljem saudijskog prestolonasljednika i njegovim najistaknutijim saveznikom nakon atentata na Khashoggija.\nOdnosi s Izraelom: Osim toga, pravac kojim je krenuo Bin Salman kada je riječ o normalizaciji odnosa sa Izraelom, kroz takozvano promoviranje sporazuma stoljeća, još više ističe cionističko lice Trumpa dok brani jedno od najistaknutijih i najznačajnijih imena koje se ponavlja u slučaju ubistva i masakriranja tijela saudijskog novinara i kolumniste Jamala Khashoggija.\nTrump pokušava ostaviti utisak na američkoj unutrašnjoj sceni da bi uklanjanjem Bin Salmana sa vlasti u Saudijskoj Arabiji Izrael izgubio osobu koja je u protekle dvije godine ostvarila ono što se nije uspjelo učiniti desetljećima.\nUporište: Američki list The New York Times smatra da su konstantne izjave predsjednika Trumpa o Bin Salmanu živi primjer koji govori koliko je uloženo u osobu koja treba da naslijedi saudijski tron, i koji je postao 'oslonac' politike američke administracije na Bliskom istoku, od pitanja Irana do palestinsko-izraelskog mirovnog sporazuma. Pored toga, Bin Salman je postao 'rasipni kupac' američkog oružja, čak i ako su ti ugovori 'beskorisni'.\nBrojni su razlozi zbog kojih se Trump priklanja Bin Salmanu do ove mjere. Američki predsjednik, koji je s više strana optužen za površne i glupe politike, suočit će se s brojnim vatrenim strijelama optužbi zbog nedovoljne političke pronicljivosti i odsustva strateške analitike u njegovim odlukama kada se radi o podršci Bin Salmanu i oslanjanju na njega kao na uporište i glavnog promotora američke politike u regionu.\nPrepreke za nastavak\nSvakim danom Tump i njegov zet Kushner gube moralni poticaj da se drže za Bin Salmana i stanu u njegovu odbranu. Javljaju se stvarne prepreke, i to u velikom i iznenađujućem broju, pred stavovima onih koji brane i podržavaju ambicioznog mladića koji predentira na saudijsko prijestolje. Neke od glavnih prepreka su:\nVelika medijska i politička mobilizacija u američkom i zapadnom javnom mnijenju općenito protiv Bin Salmana: Ovaj princ je, kako to tvrde brojni zapadni mediji i američki političari, postao zaštitni znak nasilja i neprijateljstva protiv sloboda, kao i pretjerivanja u revanšizmu protiv slobode govora.\nStav američkog Kongresa - čiji su brojni članovi podigli svoj glas protiv bilo kakvog popustljivog odnosa prema Bin Salmanu, a kamoli da mu se pruži uže spasa koje bi ga izvuklo iz talasa optužbi koje ga zapljuskuju sa svih strana.\nMožda će Trump izbjegavati započinjanje bitke sa Kongresom, posebno što time gubi veliki broj svojih pristaša i legislativni oslonac u jakoj zakonodavnoj instituciji. Pored toga, takva bitka će prenijeti krizu Bin Salman u dubinu saudijske politike, što bi moglo oslabiti ili ugroziti nastojanja Trumpa da dobije drugi predsjednički mandat, pogotovo ako mu se usprotive demokrati naoružani svojom novom snagom i većinom u Zastupničkom domu.\nSukob s medijima: U pokušajima da promovira svoj tolerantan stav prema saudijskom prestolonasljedniku, Trump se suočava sa jakom medijskom kampanjom u kojoj učestvuju brojni moćni mediji u SAD-u, na čelu sa Washington Postom, listom sa dugom tradicijom za koji je ubijeni novinar pisao. Ovaj list vodi kontinuiranu kampanju razotkrivanja Trumpovog stava pred američkim javnim mnijenjem, paralelno sa drugom kampanjom protiv saudijskog prestolonasljednika na način koji saudijsko sudstvo ne može prikriti.\nČvrst stav Turske koja do ovog trenutka odbija bilo kakve pregovore ili kompromis iznad ili ispod stola, koristeći pri tom arsenal snimaka koje objavljuje s vremena na vrijeme. Kako ti snimci dospijevaju u javnost, tako se topi i dio po dio ledenog brijega iza kojeg se krije Bin Salman, tvrde zapadne novine.\nSukob s obavještajnim strukturama: CIA je došla, kako pišu istaknute medijske agencije, do dokaza koji osuđuju Bin Salmana da je rukovodio ubistvom Khashoggija. Zanimljivo je da su željeli, bar kako se čini, da do medija procuri zaključak do kojeg su došli u ovom slučaju.\nSvakim danom Tump i njegov zet Kushner gube moralni poticaj da se drže za Bin Salmana i stanu u njegovu odbranuEPA\nTrumpova upornost u proglašavanju Bin Salmana nevinim i kontinuirano zauzimanje njegove strane dovest će američkog predsjednika u sukob sa gornjim slojem američkog društva ili sa takozvanom dubokom američkom državom i njenim obavještajnim, zakonodavnim i političkim institucijama, koja snažno ide u pravcu osuda Bin Salmana i zahtijeva da se on ukloni s mjesta prestolonasljednika i udalji od upravljanja javnim životom u gradu Dva sveta harema.\nU svom posljednjem saopćenju, Trump je ostavio prostor za povlačenje, rekavši da je spreman prihvatiti sve ideje koje nudi Kongres ako se njima budu čuvali američki interesi. Možda zbog straha da će doći do sukoba između republikanskih institucija integriranih u SAD koji bi mogli rezultirati i smjenom samog predsjednika.\nPored toga, američke vrijednosti, kada se radi o pravdi, ljudskim pravima i interesima SAD-a u regionu, sada su na ispitu zbog veze s Bin Salmanom. Saudijski princ je postao ključ krize u Trumpovom sistemu, nakon što je bio ključ za dolazak do saudijskih resursa.\nIzmeđu nastojanja Trumpa i prepreka sa kojima se suočava na svom putu da spasi Bin Salmana i udalji ga od žestoke oluje i prinčevog nastojanja da izađe iz krize kao nevin i spasi se Khashoggijeve krvi koja ga sve više guši, čini se da će put do prijestolja biti znatno duži i neprohodniji u danima koji dolaze.\nHurriyet: Snimak CIA o naredbi saudijskog princa da se 'ušutka Khashoggi'


gates | Ponuda | Cijene\nNova generacija Gates klinastog remenja bez održavanja\nSa novim Quad Power 4 remenjem bez održavanja, Gates je pokrenuo novu generaciju visoko kvalitetnih klinastih remenja koji su svoju kvalitetu već dokazali u širokom području aplikacija. Sa dodavanjem aspekta „Bez održavanja“, Gates je...\nVrhunski sinhroni remen napravljen od poliuretanskog materijala i ugljičnih vučnih vlakana - PolyChain®GT Carbon™. Iako u ponudi nudimo precizna i kvalitetna rješenja te najnoviju i inovativnu tehnologiju Gates Vam može ponuditi još više....


Dečija smotra srpskog folklora Švajcarske | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome>>>Aktuelno>>>Dečija smotra srpskog folklora Švajcarske\nDečija smotra srpskog folklora Švajcarske\n5. novembar 2018.\tAktuelno, Dijaspora Srbije, Насловна @lat, Новости @lat 19 Views\nGeneralni sekretar predsednika Republike Nikola Selaković, koji boravi u poseti Švajcarskoj, otvorio je u Dietikonu nadomak Ciriha 21. Dečiju smotru srpskog folklora Švajcarske, jednu od najvećih i najznačajnijih kulturnih manifestacija Srba u toj zemlji.\nFoto: Tanjug / Ambasada Srbije u Švajcarskoj\nU prepunoj dvorani, pred oko 2.000 posetilaca, Selaković je sinoć preneo pozdrave predsednika Srbije Aleksandra Vučića i izrazio visoko uvažavanje za sve što Savez srpskog folklora Švajcarske, učesnici smotre i ljubitelji folklora čine za očuvanje srpske kulture, tradicije i identiteta i van granica Srbije, prenosi Tanjug.\nNajavio je da će se sledeća ovakva smotra, kao i Evropska smotra srpskog folklora koju će u junu 2019. godine švajcarski savez organizovati u Beogradu, sa više od 3.000 učesnika iz čitave Evrope, održati pod pokroviteljstvom predsednika Republike Aleksandra Vučića, što je bilo propraćeno burnim aplauzom, saopštila je ambasada Srbije u Švajcarskoj.\nSelaković je pozvao posetioce da neguju svoju kulturu, jezik i identitet i da što češće dolaze u Srbiju, izrazivši nadu da će se mnogi i vratiti u maticu i svojim znanjem i iskustvima doprineti njenom napretku i razvitku.\nGeneralni sekretar predsednika Republike je saopštio da će svim izvođačima onog kulturno-umetničkog društva kome na smotri bude dodeljena prva nagrada, Srbija pokloniti sedmodnevni boravak na Zlatiboru u leto 2019. godine.\nPredsednik Saveza srpskog folklora Švajcarske Nenad Milenković, ukazao je da je svojim dolaskom na smotru Selaković učinio veliku čast svima onima koji godinama vredno rade na očuvanju naše kulture i nacionalnog identiteta u Švajcarskoj, istakavši da je ovo prvi put od kada manifestacija postoji da visoki zvaničnik Srbije prisustvuje smotri.\nIzrazio je zadovoljstvo što je dugogodišnji trud i rad Saveza srpskog folklora, koji okuplja 24 kulturno-umetnička društva iz svih krajeva Švajcarske, prvi put prepoznat i podržan od matice i predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića.\nAmbasador Srbije u Švajcarskoj Snežana Janković, koja je izrazila posebno zadovoljstvo što je ovogodišnju manifestaciju podržao i otvorio generalni sekretar predsednika Republike Nikola Selaković, istakavši da to daje veliki podstrek kulturno-umetničkim društvima i organizatorima da sa još većim entuzijazmom nastave svoj rad.\nNa smotri je učestvovalo više od 400 dece uzrasta od pet do 16 godina iz 11 kulturno-umetničkih društava u Švajcarskoj, a pobedu je odneo KUD „Zavičaj” iz Vintertura.\nSkup su pozdravili domaćin smotre predsednik KUD „Vuk Karadzić” Željko Stojanović i protojerej Srpske pravoslavne crkve u Cirihu Branimir Petković.\nPrevious Nedelja RTS Planete u Čikagu


Tom-Ford-Tobacco-Vanilee-Tester-Unisex- (61957181) - Limundo.com\nMinimalna cifra koju možete da ponudite je: 1807 din\nBroj aukcije: 61957181\n(10. dec 2017, 21:05h)\nAktuelna ponuda: 1.797 din\nProizvođač: made in usa\nTOM FORD TOBACCO VANILLE TESTER, tester originalnog parfema.\nParfem mogu koristiti i muskarci i zene. ovo je veoma luksuzan, prefinjen, atraktivan i glamurozan parfem namenjen muškarcima i ženama. Ovaj parfem spada u izuzetno luksuznu Private Blend kolekciju, a otvara se notama lista duvana i aromatizovanih začina. U srcu ovog privlačnog, sofisticiranog, neodoljivog i atraktivnog parfema su mahune tonke, cvet duvana, vanila i kakao, dok se osnova parfema sastoji od mešavine drvenih nota i sušenog voća.\n* Treba napomenuti da se testeri često razlikuju po dužoj trajnosti i većoj intezivnosti od istog parfema u ambalaži namenjenoj za prodaju u parfimerijama. Skoro svi proizvođači ih dodatno koncentruju kako bi se potencijalnom kupcu miris učinio što jačim i trajnijim. To znači da testeri duže traju i intenzinvniji su.


Naša stranka | Američki Kongres podržao rad Istražne komisije državnog Parlamenta kojom predsjedava Damir Arnaut\nPoslanici iz Naše stranke u Predstavničkom domu državnog Parlamenta, Mirjana Marinković-Lepić i Damir Arnaut, učestvovali su danas na video sastanku sa predsjedavajućim Komiteta za demokratsko partnerstvo Predstavničkog doma Kongresa SAD-a, kongresmenom Davidom Priceom. Susretu je prisustvovao i ambasador SAD-a u BiH Nj.E. Eric Nelson. Sastanak je održan u sklopu podrške koju Ambasada SAD-a i Kongres SAD-a pružaju Istražnoj komisiji Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja istražuje stanje u pravosudnim institucijama naše zemlje, čiji su članovi pomenuti poslanici Naše stranke.


Baštenska Trosed Ljuljaška Hollywood onLine Prodaja, Cena | Sve Za Kuću\nBaštenska Trosed Ljuljaška Hollywood\nBroj ocena: 374\nŠifra proizvoda: 18388. Poslednja cena bila je: 15990 din\nOpis Proizvoda: Baštenska Trosed Ljuljaška Hollywood\nBaštenska, trosed, ljuljaška namenjena svakom dvorišnom ambijentu i većim terasama. Ljuljaška je veoma stabilna zahvaljujući čeličnoj konstrukciji. Za duga i prijatna letnja i prolećna odmaranja u prirodi. Dimenzije ljuljaške su 122 x 204 x 167 cm, a maksimalna nosivost iznosi 250 kg.\nKarakteristike proizvoda: Baštenska Trosed Ljuljaška Hollywood\nBaštenski Trosed Ljuljaška Hollywood\nJastuk za sedenje: 3.5 cm 100% poliester/180 gr\nDimenzije: dubina: 122cm x širina: 204cm x visina: 167 cm


ЦИГАНСКИ ПРОБЛЕМ У СРБИЈИ - Page 86 - Stormfront\nPage 86 of 149 « First < 36 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 136 > Last »\n11-09-2011, 03:10 PM #851\nKradu bakar sa krova crkve\nLopovi, koji su prošlog vikenda pokrali bakarni lim sa krova pravoslavne crkve Sveti Đorđe u Boru, još nisu pronađeni. Za počiniocima se i dalje traga.\nKad kradu bakar onda su lopovi, kad im policija lupi samar jer su uhvaceni u kradji onda su nacionalna romska manjina i ivica ih licno spasava...\n11-09-2011, 03:19 PM #852\nКраду шрафове који су уграђени на праговима шина баш је данас било у новинама.наравно после то продају у старо гвожђе.наравно писац чланка није смео да напише да то краду Цигани него као у фазону неко краде.\n11-10-2011, 05:09 AM #853\n...писац чланка није смео да напише да то краду Цигани него као у фазону неко краде.\nЕ баш је то оно што ме највише нервира свакодневно. Кад год прочитам црну хронику - ко је шта украо, ко је кога убио, силовао, педофилисао.... све су то цигани, а нико нема храбрости да то каже да не би испао расиста или политички некоректан.\nНедавно сам на овом треду (https://www.stormfront.org/forum/t841107-6/ ) писао о томе да се испаљују вести како има око милион функционално неписмених у Србији, што сигурно НВО смеће преувеличава. Испада да смо ми Срби неписмени. Блате нас. А у ствари су то све цигани, јер их има око 500.000 званично и још неколико стотина хиљада незванично и то је то. Ја не знам ни једног Србина који не неписмен.\n11-10-2011, 05:23 AM #854\nAko сте читали ону вест јуче где је наводна Београђанка силована и малтретирана од неког ментално поремећеног лука у Гетеборгу.ја сам данас сасвим случајно негде прочитао да се ради о некој Циганштури.\nГианара има званично око 100 000 хиљада код нас према задњем попису.Видежемо колико их има када се објаве подаци са овог последњег пописа 15.нов би требало да се објаве први подаци задњег пописа.Ја мислим да мандова има нешто више од тих 100 000 хилхада мада доста их је отишло на запад и у друге државе бивше Југославије.\n11-10-2011, 05:48 AM #855\nAko сте читали ону вест јуче где је наводна Београђанка силована и малтретирана од неког ментално поремећеног лука у Гетеборгу.ја сам данас сасвим случајно негде прочитао да се ради о некој Циганштури...\nТо сам и ја одмах помислио, чим сам прочитао да је продана са 14 година за 1000 евра. Значи, тачно је да је циганка.\nШто се тиче твог питања о томе колико има цигана, о томе види на линку који сам горе поставио у свом претходном посту:\n11-10-2011, 07:02 AM #856\nЈа мислим да цифра од 400-500.000 пренадувана и да није тачна.То је страшно велика цифра и мислим да није могућа.\nТешко је рећи колико их има јер по мојој процени многи су већ одавно отишли из Србије, али са друге стране многи су неписмени и чергари без докумената нису пописани, па их је тешко пописати.Постоји још једна тенденција код Цигана, а то је да се стиде свог порекла, па се у срби изјашњавају ко Срби у Хрватској ако Хрвати у Мадјарској као Мађари и тако даље све зависи одакле где живе.ја мислим да се овој цифри од 100.000 може додати плус минус 50 000 хиљада тих који се лажно представљају или који немају документа односно живе као чергари и добијаму праву цифру.написао сам и минус јер их је кажем доста отишло побегло од рата и санкција из Србије.\n11-10-2011, 07:15 AM #857\n...многи су неписмени и чергари без докумената нису пописани, па их је тешко пописати...\nОгроман број цигана се у мом граду пописао када су пре 2008. године најављивали да ће сваки грађанин добити 1000 евра од продаје НИС-а. Тада је услов био да мораш да будеш пријављен у бирачки списак, или ништа од акција. А да би се пријавио у бирачки списак, потребна је лична карта.\nИмам непосредна сазнања да се огроман број цигана тада пријавио у бирачки списак у мом граду, био је пун ходник у општини цигана који су чекали у реду са личном картом да се пријаве, и то је трајало данима и данима. Ево о условима који су се тражили за бесплатне акције:\nНе оспоравам Драгијеве наводе да је број цигана сигурно веома пренадуван и да и поред овога има многих који живе непријављено, као и да су се многи пријавили као Срби, а не као цигани.\n11-10-2011, 11:22 AM #858\nNovi način krađe uz granicu Srbija - Mađarska\nLopovi odvaljuju prugu, pa pljačkaju vozove u pokretu\nDRAGAN ŠOLAJA | 09. 11. 2011. - 12:45h | Foto: B. Vučković |\nDa radnici Železnica Srbije nisu na vreme primetili da su lopovi nedavno odvrnuli čak 3.600 tirfona koji učvršćuju šine sa podlogom, sa dela pruge koji se prostire od Subotice do granice sa Mađarskom, pruga bi se bukvalno raspala.\nSkinuto 3.600 tirfona koji učvršćuju šine sa podlogom\nSa dela međunarodnog železničkog koridora 10, koji iz naše zemlje ide ka Budimpešti i dalje ka ostalim evropskim zemljama, dugog tri kilometra, skinut je svaki četvrti trifon.\nIz ovih razloga, vozovi koji idu ka državnoj granici usporavali su na svega 10 do 20 kilometara na sat. Osim što je to izazivalo kašnjenje međunarodnih kompozicija, lopovi su dobijali još jednu šansu za krađe.\n- Na deonicama gde su vozovi usporavali na 10 kilometara na sat, lopovi su uskakali u teretne vagone i iz njih izbacivali svašta, pa čak i belu tehniku. Čak su, iz tih razloga, pojedini špediteri organizovali i pratnju za robu kako bi im roba bezbedno stigla do odredišta. U međuvremenu, većina trifona je zamenjena novima, pa se sada saobraćaj odvija koliko-toliko normalnije - kaže izvor „Blica“ iz Železnica Srbije.\nU subotičkoj policiji su potvrdili da su u poslednje vreme sve učestalije krađe delova pruge, te da je bilo i dosta privođenja.\n- Zaista je bilo mnogo prijava i policija je postupala po njima. Uglavnom se radi o metalnim delovima koji se potom prodaju kao sekundarne sirovine. Bilo je i nekoliko hapšenja - kažu u Policijskoj upravi Subotica.\nIpak, u Železnicama Srbije nisu zadovoljni reakcijama pravosudnih organa. Oni smatraju da se krađe na železnici, koje utiču na bezbednost saobraćaja, ozbiljnije tretiraju.\n- Počinioce koje policija uhvati posle sudovi puštaju ili im daju smešno male kazne. Većina onih koje je policija hapsila bili su višestruki počinioci istih krivičnih dela - dodaje naš izvor.\nSa pruga se krade bukvalno sve što može da se pretopi ili proda. Odnose se šine, kablovi, žičani vodovi koji služe za međustaničnu komunikaciju, skretnice, pa čak i zaštitni stubovi.\n- Jedno vreme su čekićima razbijali betonske elemente, kako bi iz njih vadili uređaje za kontrolu kretanja vozova u kojima ima bakra - žale se u Železnicama Srbije.\nU konkretnom slučaju, kada su lopovi pokrali 3.600 tirfona, materijalna šteta je oko 300.000 dinara, ali su posledice mogle biti nemerljive.\n- Bezbednost saobraćaja je bila ugrožena i to je moglo rezultirati gubitkom života. Mora se više pažnje obratiti na krađe sa pruga - ističe naš izvor iz Železnica Srbije.\n„Карактерологија Југословена“ - Владимир Дворниковић, 1936.\n11-12-2011, 07:21 PM #859\nMoje komsije su pre neki dan pokradene. Lopovi su bili cigani, tj. jednog sam videla i bio je ciganin, a da li ih je bilo vise ili je bio sam ne znam.\nNocu dok ljudi spavaju oni ulaze u nase zgrade i ulaze i proveravaju da li je slucajno neko zaboravio da zakljuca vrata od zajednickog hodnika. Toliko su se osilili da imam utisak da im je sve dozvoljeno. I da siluju i da kradu, i da dobijaju stanove i da dobijaju socijalnu pomoc, da dobijaju bodove na fakultetima, da dobijaju stipendije, da nepismeni i neskolovani dobijaju poslove, da trose nasu vodu i struju (a mi da placamo), da kradu sahtove itd.\nDa li je ijedan uhapsen i osudjen? Da li ijedan odgovara? Da li je moguce da su oni iznad svakog zakona i da sve mogu? Ne rade, ne placaju nista, samo kradu, ne placaju poreze, vecito su na grbaci drzavi tj. nama gradjanima. Kote se toliko da sa 20 godina vec imaju troje dece, i niko naravno ne radi, dobijaju socijalnu pomoc i tako u krug.\nHoce li vec jednom neko zaustaviti to kocenje i parazitiranje? Muka mi je od njih.\n11-13-2011, 08:39 AM #860\nУ мој крај стално долазе и траже старо гвожђе и акумулаторе, ко неће да им прода, они му украду.\nPage generated in 1.79283 seconds with 12 queries


Polovni Laverda ostale poljoprivredne mašine oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivredna oprema i mašine > Ostale poljoprivredne mašine > Laverda\nPolovna Laverda ostale poljoprivredne mašine na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih Laverda ostale poljoprivredne mašine mašina za prodaju. Možete sortirati polovne Laverda ostale poljoprivredne mašine po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Laverda ostale poljoprivredne mašine u odeljku Brendovi.\nOvde je kompletna lista polovnih Laverda ostale poljoprivredne mašine za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Laverda ostale poljoprivredne mašine koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Laverda ostale poljoprivredne mašine i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Kup BiH: Mladost protiv banjalučkog Borca | Herceg Televizija Trebinje\nKup BiH: Mladost protiv banjalučkog Borca\nIzvor: Herceg TV | Foto: FSBIH | Datum:15.09.2015.\nDanas je u hotelu "Park" u Vogošći obavljeno žrijebanje parova za 1/16 finala Kupa Bosne i Hercegovine u fudbalu.\nJedini hercegovački predstavnik u najmasovnijem fudbalskom takmičenju je ekipa Mladosti iz Gacka, trenutni učesnik Druge lige RS grupa istok. Rival gačanima u bh kupu biće ekipa banjalučkog Borca a utakmica će se igrati u srijedu 23-eg septembra na gradskom stadionu u Gacku sa početkom u 16 časova.


Dva sata kvalitetnog života bez TV programa - Blogeraj\nBy Srbijanka Stanković 10. aprila 2021. Nema komentara4 Mins Read\nMladić izbacio TV iz stana i zabranio ukućanima da kupe novi. Umesto lenčarenja ispred televizora nakon naporne smene, roditelje i mlađu sestru tera svakog dana da dva sata šetaju u prirodi i povežu se kao porodica.\nGlavni junak ove vesti je Marko Š. tridesetpetogodišnji vlasnik lokalne diskoteke u unutrašnjosti, koji se odlučio za ovaj neobičan hobi nakon što je ponovo pogledao svoj omiljeni film iz detinjstva „Dva sata kvalitetnog TV programa.“ Kako kaže, ovaj novogodišnji televizijski film podstakao je na razmišljanje i doveo do toga da donese ovu životnu odluku.\nMarko je celog života radio sa mladima i uz mlade, najpre kao konobar, a onda i kao ponosni vlasnik malog kafića koji je ubrzo pretvorio u popularnu diskoteku u gradu.\n– Mislim, ljudima moraš dati ono što žele, ako je to turbo-folk, onda je to turbo-folk. Mislim, devedesetih bi to stalo u moj omiljeni stih „ja sam dizel, moj drug mi je brat“, ali to je suština. Mislim, brate, svi smo mi braća, koju god muziku da slušamo, je l’ nije? E sad, vremena se menjaju. Mladi više ne umeju da se provedu. Gledam ih celo veče kako pijuckaju jedan sok ili pivo i slikaju se. Evo, prošle subote, na primer, umesto pedeset momaka i devojaka ja sam u diskoteci imao 346 selfija. – počinje svoju priču ovaj lokalni preduzetnik.\nKako kaže, to ga je nateralo da razmišlja o tome šta su prave vrednosti u životu. Kao i uvek kad bi hteo da donese neku važnu odluku, on bi uključio svoj omiljeni film i tad mu je sinulo.\nSport i boravak u prirodi je rešenje\nOsnovna ideja njegovog životnog programa je sledeća: umesto što se mladi truju društvenim mrežama, slušaju svakakvu muziku i nemaju vremena ni za šta, treba svakog dana da uvedu dva sata kvalitetnog života u prirodi ili u nekoj sportskoj igri. Naziv programa inspirisan je Markovim omiljenim filmom, a uspešno ga sprovodi i na svojim roditeljima.\n– Kad sam video da keva više vremena provodi čitajući recepte na Internetu, nego što joj treba da spremi ručak, da je ćale prestao da šeta, a sestra pravi 17 selfija u minutu, shvatio sam da je vreme za radikalne promene! Kupio sam svima bicikle, patike i trenerke i uveo dva sata kvalitetnog programa u prirodi. U početku je bilo teško, ali se ne kajem! – priča Marko.\nStručnjaci se slažu sa ovim programom\nIako se slažu da je neobično da dete prevaspitava roditelje, psiholozi su saglasni sa ovakvim radikalnim promenama i smatraju da su potrebne svakoj porodici u 21. veku. Previše vremena provedenog pred televizijskim i mobilnim ekranom dovodi ukućane u situaciju da ne komuniciraju, te da se uopšte i ne pogledaju preko dana čak i kad su u istoj prostoriji.\n– Neverovatno je, ali istinito. Čitave generacije nam odrastaju sa mobilnim telefonom u rukama. Ne postoji situacija u kojoj čoveku današnjice telefon nije u ruci. Sa nama je kada jedemo, kada učimo, kada smo u toaletu, u školi, na poslu, u bolnici, u čekaonici. Jednostavno svuda. Mislimo da tako ubijamo dosadu, a zapravo, tako je uvećavamo. – tvrde psiholozi.\nPionir zdravog života ili ludak?\nOtkad je uveo ove promene u svoj život, Marku se život promenio za 180 stepeni. Međutim, osim pozitivnih stvari, ovaj način života ima i svoje loše strane.\n– Imao sam problema u početku. Okolina baš ne razume ovakvo ponašanje. Kad krenemo porodično na biciklima van grada ljudi nas gledaju čudno. Ćale umalo nije zgazio jednog pešaka koji je čitao vesti na telefonu i prelazio ulicu van pešačkog. Majka mi se mnogo potresla, ali smo nekako uspeli da prebrodimo taj stres bez lekova. Znate da se sad za sve i svašta uzimaju lekovi za smirenje. Mi nismo takva porodica više. – priča Marko.\nIako im vremenska prognoza ide na ruku, ili bolje rečeno na točak, Marko razmišlja i o pripremi za zimske prilike. Obezbedio je jakne, kape i šalove za celu porodicu, te planira da ih iznenadi i odvede na planinarenje i skijanje bar na jedan vikend.\n– Kvalitetniji i bolji program nisam video čak ni na TV-u završava svoju priču ovaj mladi i preduzimljiv čovek.\nPrevious ArticleDeca devedesetih: Neću da se igram\nNext Article Sobne biljke koje najbolje čiste vazduh


BJELICA: NEMJERLJIVA ŠTETA OD ISPADA NEBOJŠE VUKANOVIĆA | SRNA\nBJELICA: NEMJERLJIVA ŠTETA OD ISPADA NEBOJŠE VUKANOVIĆA\nSOKOLAC, 9. OKTOBRA /SRNA/ - Potpredsjednik Srpske demokratske stranke /SDS/ Milovan Bjelica ističe da ukoliko SDS želi da se vrati na mjesto koje mu, prema svim demokratskim mjerilima i političkoj snazi, pripada mora da shvati da mu nemjerljivu štetu nanose ispadi poput onih koje čini poslanik te stranke Nebojša Vukanović.\n"Kada poslanik sa liste SDS-a napiše tekst ovakvog naslova `Raskolnik i Juda srpski u mantiji`, nižući kao u bjesnilu najgnusnije uvrede na račun patrijarha Srpske pravoslavne crkve /SPC/, pa još na tako značajan jubilej, 800 godina od samostalnosti, mi kao državotvorna stranka zapadno od Drine moramo da reagujemo", naglašava Bjelica u saopštenju.\nOn navodi da se mora pokazati članovima i simpatizerima SDS-a i svim građanima Republike Srpske da to nije manir u kojem je pristojno govoriti o bilo kome, a kamoli o najvišem crkvenom velikodostojniku.\n"Nužno je da jasno kažemo da to nije stav naše stranke i ljudi u njoj", ističe Bjelica.\nOn kaže da se kao dugogodišnji član i fukcioner SDS-a ograđuje od onoga što je na svom blogu napisao Vukanović.\n"Takve bljuvotine je mučno čitati, a kamoli ponavljati. To su za sladostrašćem dočekali da prenesu brojni portali i novine iz Federacije BiH, radujući se našem nejedinstvu i našem padu", navodi Bjelica.\nBjelica naglašava da nisu važni ni odlikovani pojedinci, niti onaj ko ih je odlikovao, već SPC - najveća i najvrednija institucija, koja je Srbe održala na okupu u mračnim i teškim vremenima i sačuvala sve ono čime se danas srpski narod ponosi.\n"Sve one tradicije, sav ponos i istorijsko pamćenje, pismenost, sve to dugujemo onima koji su stolovali u manastirima i crkvama, koji su kako to reče /Matija/ Bećković naše svojevrsne prijestonice. Poštujući one koji su u toj instituciji odlučili kako su odlučili, ne znači da smo sa svim i uvijek saglasni, već da shvatamo kako i zašto se neke odluke donose", navodi Bjelica.\nOn kaže da SPC vrijeme mjeri drugačije od običnih ljudi i institucija - ona računa sa vječnošću, i po tome se ravna i ogleda u svom djelovanju.\n"Ne znači orden samo priznanje, već predstavlja i obavezu za onoga ko ga dobije i nosi. Kako možemo da očekujemo da oni koje želimo da ubijedimo u ispravnost naše politike i našeg programa, to i prihvate ako nemamo elementarno razumijevanje, ako naši poslanici pišu bljuvotine i traže ono na šta nemaju nikakvo pravo?", pita Bjelica.


Poziv katolicima na povratak u Republiku Srpsku | Politika | DW | 25.12.2007\nPremijer RS Milorad Dodik pozvao je sve katolike koji su pre rata živeli u RS da se vrate na svoja ognjišta. Iako je svakim danom sve više povratnika, do sada se vratilo samo 5 % od predratnog broja katolika.\nTrajni link https://p.dw.com/p/Cg4d


Zvezda stigla u Bar, Radonjić se nada podršci navijača - Sportske.net\nZvezda stigla u Bar, Radonjić se nada podršci navijača\n30. oktobar 2016.\nTrener košarkaša Crvene zvezde mts Dejan Radonjić rekao je da njegovu ekipu čeka neugodno gostovanje u Baru i poručio da očekuje pomoć navijača.\nKao da je derbi - 'MVil' razgalio "Delije", slavio i Kvinsi Miler!EL - Zvezda pala na tabeli ali je i dalje u TOP 8Radonjić progovorio o Zvezdinim ciljevima i Nejtu VoltersuDočekan sa skepsom - Šta sada kažete na Kuzmićeve partije?"Delije" pune razumevanja, zadovoljne Voltersom! (TVITOVI)\nJedanaestu utakmicu poslednjih mesec dana košarkaši Crvene zvezde mts igraju u Baru protiv ekipe Mornara, novajlije u regionalnom šampionatu. Ekspedicija beogradskog tima već je stigla u Bar, a trener Dejan Radonjić izneo je svoja očekivanja od predstojećeg meča.\n"Očekuje nas teško gostovanje u Baru protiv ekipe Mornara koja je dobro startovala u regionalnom takmičenju, a i u FIBA Ligi šampiona zabeležila vrednu pobedu nad ekipom Ostendea. Ekipa Mornara predstavlja protivnika koji na svom parketu pred svojim navijačima može da bude jako dobar" rekao je Radonjić.\nCrvena zvezda mts izlazi na megdan Mornaru posle poraza od Panatinaikosa u okviru 4. kola Evrolige. Ekipa Mornara je obe pobede u ABA ligi ostvarila u dvorani "Topolica".\n"Mi u jedanaestoj utakmici u ovom mesecu želimo isto – da osvojimo bodove, ali je potrebno da odigramo kvaltetno, sa dobrom koncentracijom i energijom. Očekujem na tribinama dvorane u Baru i naše navijače, koji bi nam svakako pomogli da dođemo do novih bodova i prebrodimo ovo gostovanje" zaključio je Radonjić.\nJedan od najiskusnijih u timu Crvene zvezde, Branko Lazić, takođe očekuje tešku utakmicu protiv ekipe koja u svom sastavu ima i četvoricu Amerikanaca, što takođe govori o ambicijama ekipe Mornara:\n"Pred nama je svakako teška utakmica. I zbog kvaliteta protivnika, ali i činjenice da igraju pred svojim navijačima u svojoj dvorani, takođe i zbog toga što je nama ovo već 11. meč u mesecu oktobru. Međutim, želimo da ostanemo neporaženi i nakon sedmog kola ABA lige, a to ćemo moći samo ako odigramo dobru timsku utakmicu" rekao je Branko Lazić.\nCrveno-beli će tokom popodneva odraditi trening i osetiti obruče u dvorani "Topolica". Utakmica 7. kola ABA lige između Crvene zvezde mts i Mornara zakazana je za ponedeljak od 18 časova.\nNakon duela u Baru ekspedicija beogradskog kluba vraća se u srpsku prestonicu i odmah počinje pripreme za meč 5. kola Evrolige sa Baskonijom koji je na programu 4. novembra od 19 časova u "KombankAreni".


KOMENTAR: ZAJEDNICKA DRZAVA SA ALBANCIMA BILA BI KATASTROFA | Institute for War and Peace Reporting\nKOMENTAR: ZAJEDNICKA DRZAVA SA ALBANCIMA BILA BI KATASTROFA\nOcuvanje Kosova unutar Srbije bi osudilo Srbe na vecito siromastvo, konflikte i politicki haos.\nKada se razmislja o Kosovu, veci deo javnosti se nalazi u procepu izmedju svojih emocija i racionalnog pristupa problema u tolikoj meri da zaboravljaju na jednu stvar: nije u najboljem interesu Srbije da zadrzi bivsu pokrajinu kao deo svoje teritorije.\nMedju obicnim Srbima preovladjuje skola misljenja prema kojoj njihove duhovne, nacionalne i drzavne granice obelezavaju crkve, manastiri i grobovi srpskih ratnika.\nOva skola misljenja insistira na tome da je Kosovo sam temelj srpske drzave i crkve, te da je Kosovo takodje kulturni centar srpstva – sveto mesto okupljanja svih Srba. Drugim recima, bez Kosova – nema Srbije.\nZa vecinu Srba, Kosovo je misticni kovceg s blagom od neprocenjive vrednosti.\nKo god se usudi da se mesa u ove tajne je neprijatelj srpskog naroda.\nBez Kosova, Srbija gubi sam smisao svog postojanja, njen narod gubi svoju duhovnu sustinu, a sama Srbija gubi jedini prostor gde se moze susresti sa vecnoscu i svojom prosloscu. To je, ukratko, osnova koncepta "Nebeske Srbije". To je koncept koji je negovan u srpskoj dusi tokom mnogih stoleca uz potporu Srpske pravoslavne crkve, SPC, i mnogih intelektualaca.\nPreostali gradjani i politicari – upadljivo malobrojniji – kojima je bliza racionalna skola misljenja prihvatili SU cinjenicu da Srbija vise ne upravlja Kosovom, kao i cinjenicu da je veoma malo Srba, koji jedva sastavljaju kraj s krajem, ostalo u enklavama u juznoj pokrajini, posle tragicnog konflikta izmedju Srba i kosovskih Albanaca. Skoro sva srpska sveta mesta i spomenici su unisteni.\nU okviru ove skole misljenja se uvazava cinjenica da medjunarodna zajednica ne gleda posebno blagonaklono na ideje "kosovskog mita". Stavise, medjunarodna zajednica je brutalno kaznila Srbiju, oznacavajuci je kao glavnog krivca za patnje kosovskih Albanaca. Danas, neki iz medjunarodna zajednica takodje daju potporu ideji o "nezavisnom Kosovu".\nMedjunarodna zajednica je zacrtala potpunu autonomiju za Kosovo u Rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN, u kojoj se Srbi pozivaju da ucestvuju u lokalnoj vlasti gde bi bili zastupljeni proporcionalno, u skladu sa svojom brojnoscu na Kosovu. S obzirom da su Albanci znatno brojniji od Srba – 19 Albanaca na jednog Srbina u pokrajini, kljucna demografska prednost ovih prvih fakticki znaci da Srbija nikada vise nece vladati Kosovom.\nIsta demografska prednost ce takodje doci do izrazaja na bilo kom referendumu o konacnom statusu Kosova.\nUz pomoc medjunarodne zajednice, Albanci su vec formirali entitet koji podseca na drzavu i ima sopstveni parlament i vladu. Ova tela prakticno vladaju Kosovom.\nTako suprotstavljene slike vode ka kontradiktornim zakljuccima o tome sta valja ciniti da bi se razresio kosovski problem.\nKoncept srpske vlade, otelotvoren u sloganu "vise od autonomije, manje od nezavisnosti", pretpostavlja da ce Kosovo biti neka vrsta posebnog entiteta koji ce ostati deo drzave Srbije i Crne Gore, SCG.\nMedjutim, ova nova zajednica bi, zapravo, predstavljala opasnost za srpske interese. Najpre, takva zajednicka drzava bi bila konfederaciju ili federaciju Srbije, Crne Gore i Kosova.\nDrugo, Albanci bi cinili dvadeset odsto ukupnog stanovnistva nove zajednice i imali bi petinu poslanika u saveznom parlamentu. Posto bi Albanci bili druga po velicini etnicka grupa u drzavi, to bi takodje znacilo da bi albanski jezik postao drugi sluzbeni jezik u drzavi.\nS obzirom na starosnu strukturu albanskog stanovnistva (koje je znatno mladje od srpskog), Albanaca bi bilo trideset odsto medju vojnim regrutima i oficirima.\nNjima se moraju ponuditi ministarska mesta u vladi. Nakon svakih nekoliko godina, predsednik drzave ili ministar inostranih poslova bi trebalo da bude Albanac.\nPod takvim okolnostima, cak bi i ime drzave bilo kamen spoticanja. Zvanicni naziv drzave ne bi nikako mogao da bude – Srbija. Takva kompleksna multietnicka zajednica ne bi nosila ime – Jugoslavija, ili Srbija i Crna Gora, jer Albanci nisu sastavni deo takvih entiteta.\nOni bi sigurno insistirali na imenu koje bi i njima odgovaralo za zajednicku drzavu.\nPosmatrajuci kosovske ekonomske pokazatelje, lako se moze uociti da pokrajina ima malo paznje vrednih resursa. Eksploatacija lignita na Kosovu jedva da je ekonomski odrziva. Pitanje zajednicke upotrebe ovog resursa bi se, u svakom slucaju, moglo resiti postizanjem sporazuma kojim se odredjuju svi elementi i uslovi za nezavisnost.\nIskopavanje rude olova i cinka je komercijalno isplativo jedino u rudnicima Ajvalija i Belo Brdo, srpskoj enklavi, i to ce potrajati samo jos neko vreme jer ce se ovi resursi brzo iscrpsti.\nPoljoprivreda je primitivna i ne zadovoljava potrebe stanovnistva. U stvari, na Kosovu ne postoji prava ekonomija, a u pokrajini je i najvisa stopa nezaposlenosti u Evropi.\nKosovska infrastruktura je veoma zaostala i iziskuje ogromne investicije.\nIpak, demografski podaci predstavljaju najozbiljniji razlog za zabrinutost.\nU kosovskim albanskim opstinama, ukupno seosko stanovnistvo se udvostrucilo od Drugog svetskog rata, a urbana populacija u gradovima se udesetostrucila.\nNasuprot tome, u srpskim selima na Kosovu se broj mestana neprestano smanjuje. U centralnoj Srbiji se broj stanovnika takodje dramaticno smanjuje. Posto se Kosovo geografski neposredno naslanja na centralnu Srbiju, formiranje zajednicke drzave bi znacilo da bi se mlado albansko stanovnistvo neprestano prelivalo u juzni deo ove srpske regije.\nNovoformirana srpsko-albanska drzava ne bi bila produktivna u bilo kom pogledu. Stavise, takva drzava bi bila nerazvijena i zaostala. Komparativna analiza nivoa razvijenosti razlicitih regija Srbije po osnovu bruto drustvenog proizvoda po glavi stanovnika tokom osamdesetih i devedesetih godina upravo potvrdjuje ovu pretpostavku. Bruto drustveni proizvod u centralnoj Srbiji je pet puta veci nego na Kosovu.\nTo znaci da bi u zajednickoj drzavi Srbija morala da finansira dva miliona siromasnih i neproduktivnih gradjana, naustrb i na stetu same Srbije.\nMedjunarodna zajednica je u praksi prihvatila da je odvajanje Kosova od Srbije jedini efikasan nacin da se stabilizuje ovaj region.\nSrbija nema potencijala niti kapaciteta da promeni sled dogadjaja. Srbija ne sme ici uz vetar ako zeli da zastiti svoje interese na najbolji moguci nacin.\nSrbija bi morala da placa isuvise za zajednicki zivot sa Albancima, uprkos cinjenici da su tokom poslednjih pet decenija, Srpska pravoslavna crkva, SPC, sve srpske drzave i mnogi intelektualci pokusavali da institucionalizuju sistem vrednosti i verovanja, prema kojima je imperativ da Kosovo ostane deo Srbije.\nOva verovanja su duboko ukorenjena u srpskoj psihi i deo su nacionalnog identiteta, zbog cega se tako tesko i sporo menjaju.\nS druge strane, teznja etnickih Albanaca ka sopstvenoj drzavi na Kosovu moze se opisati kao skoro fanaticna. Od dva naroda s takvim karakteristikama se tesko moze ocekivati da prihvate ideje o formiranju jedne kompleksne drzave putem konsenzusa, gde bi princip razlicitosti bio postovan, a jednaka prava bila obezbedjena za sve.\nAko emocije preovladaju, verovatno je da ce se Srbija odluciti za jalovi kosovski mit. Jedino ako razum pobedi, imacemo sansu da se okrenemo buducnosti. U medjuvremenu, srpska vlada se zaklela da ce braniti kosovski mit, nadajuci se pri tome da ce medjunarodna zajednica doneti racionalnu odluku. To bi, fakticki, bilo bezanje od istine.\nOno sto bi Srbija trebalo da radi sada jeste da se bori za svoje istinske interese.\nDr Ivan Ahel je autor studije "Sistemski pristup kosovskom problemu" koji je narucio Forum za medjuetnicke odnose, nevladine organizacije iz Beograda.


U protekla 24 sata u Kantonu Sarajevo 14 novozaraženih koronavirusom, 37 oporavljenih i troje preminulih | Vlada Kantona Sarajevo\nU protekla 24 sata u Kantonu Sarajevo 14 novozaraženih koronavirusom, 37 oporavljenih i troje preminulih\nOd pomenutog broja novozaraženih, njih osam, odnosno 57,14 posto, pripada porodičnim klasterima ili kontaktima sa ranije zaraženim osobama, zbog čega su u samoizolaciji od ranije. Nažalost, tokom jučerašnjeg dana preminula su tri pacijenta koja su bila zaražena ovim virusom.\nProteklog dana na koronavirus je testirano 349 osoba. Kanton Sarajevo danas bilježi 558 aktivnih slučajeva COVID-19 infekcije. U samoizolaciji se trenutno nalazi 2.857 naših sugrađana.\nTrenutno su u KS hospitalizirana 133 pacijenta, i to na Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu 80, a u Općoj bolnici „Prim.dr. Abdulah Nakaš“ 53 pacijenta. Na respiratoru u KCUS-u nalaze se tri pacijenta. U isto vrijeme, kiseoničku potporu disanju iznad 15 litara u minuti na KCUS-u koristi 12 pacijenata, a u Općoj bolnici njih pet.\nU protekla 24 sata sa hospitalizacije je otpušteno pet osoba.\nNa drive-in punktovima za testiranje uzet je sljedeći broj PCR briseva: na Vrbanji 39, u Novom Gradu 10, u Semizovcu osam dok na punktu na Ilidži u protekla 24 sata nije bilo PCR testiranja. Ukupno je na drive-in punktovima i Covid-ambulantama uzeto 205 PCR testova.\nOd ponedjeljka je u Olimpijskoj dvorani Juan Antonio Samaranch (Zetra) nastavljeno vakcinisanje osoba starijih od 75 godina, kao i hemodijaliziranih i osoba sa transplatiranim organima, a zatim i odraslih pacijenata sa Down sindromom, hroničnih pacijenata i osoba koje boluju od rijetkih bolesti. Od raspoloživih 5.282 doza, prvog dana je vakcinisano 803, a drugog 2.337 osoba. Danas su se, navedenim kategorijama stanovništva, na vakcinisanju u Zetri pridružili i uposlenici Ministarstva sigurnosti BiH i sigurnosnih agencija Bosne i Hercegovine koji primaju vakcine iz donacije Republike Turske.


Dame i gospodo narodni poslanici, da ja podržim veliku Srbiju. Šta je velika Srbija? Za mene je velika Srbija, ne ona koja je samo teritorijalno velika, za mene je velika Srbija ona koja je vrednosno velika. Ja bih voleo da ona ima više teritorija. U ovom trenutku ima što ima. Menjaju se granice. To su istorijski procesi, ali ja volim da Srbija bude velika i kada je pod znacima navoda teritorijalno mala.\nVelika Srbija iznutra je garant mira na Balkanu. Velika, vrednosno velika Srbija iznutra će dovesti do toga da naši protivnici postanu naši saveznici. Možda nam Republika Srpska bude bliža nego neki današnji krajevi Srbije. Radujem se tome. Radujem se Srbiji koja postaje sve veća, vrednosno veća iznutra.\nZahvalan sam i opoziciji zato što je nabrojala sve projekte koje je Vlada Republike Srbije realizovala i ova vladajuća većina, posebno u vezi kineskih projekata. Setimo se Sartida, setimo se infrastrukture, auto-puteva, setimo se Bora, ne znam da li sam i to nabrojao, setimo se svega što su Kinezi, a i Rusi uložili u Srbiju. Ja sam im zahvalan.\nMoram da upozorim i evroskeptike i ljubitelje EU da mi ne možemo, po meni, bez jednih i drugih. Ne verujem da bi Kina investirala ovoliko u Srbiju da ne veruje da kroz Srbiju može da pristupi još većem tržištu. Mislim da tržište Srbije za čelik, za bakar, za proizvode, za puteve, za infrastrukturu kojima treba da idu robe iz Srbije put EU ne bi toliko bili zanimljivi da oni koji investiraju ne veruju da će kroz investicije u Srbiji pristupiti jednom većem tržištu, ali takođe ne verujem u ono što ovi nesrećnici iz DS veruju, da bi raskid sa Rusijom i Kinom bio dobar za Srbiju. Mislim da ne bi. Nikakve ekonomske koristi naši građani ne bi imali od tog raskida, kao što nikakve ekonomske koristi ne bi imali od raskida sa EU.\nJedan filozof je rekao da je uspeh kad od protivnika napraviš saveznika. Moraš da ga ubeđuješ. Tako smanjuješ broj protivnika. Nisam za to da nemamo saradnju u borbi protiv kriminala sa Litvanijom. Setimo se Čaba Deri ili kako se zvao kriminalac koji je uhapšen u Češkoj. Da nije bilo te saradnje nadležnih organa, ja verujem da taj višestruki opasni ubica ne bi pao. Ne ulazim u operativne načine na koji se do toga došlo, čak i da znam ne bih rekao, a ne znam. Ko nam garantuje da sutra neće neki ubica zbrisati u Litvaniju i da zahvaljujući saradnji sa litvanskim organima, nećemo uhvatiti nekog teroristu, recimo, sa Kosova. Ako nećemo da sarađujemo sa zemljama koje su priznale KiM u bezbednosnom smislu, nažalost, priznale, onda tu saradnju ne možemo da imamo ni sa Crnom Gorom, a Crna Gora je rasadnik kriminalaca, rasadnik kriminalaca.\nMilo Đukanović je pravio svoju privatnu državu na štetu srpskog naroda. Crna Gora kojoj ja ne spornim državnost je srpska država vazda bila, kako oni kažu, i vazda će biti, bez obzira na trenutno stanje i na privatnu milogorsku državu Mila Đukanovića, koji progoni na određen način Srbe. On je od države Crne Gore napravio rasadnik kriminalaca, pa Boga mi i sklonište za albanske teroriste. Sa njima je napravio biznis. On je priznao albanske teroriste za političko rukovodstvo. On je priznao lažnu državu Kosovo, našu pokrajinu KiM. On se razgraničio sa njima. On je kriminalac koji gaji kriminalce, ali mi ne pada napamet da savetujem da sa njihovim bezbednosnim organima raskidamo saradnju u borbi protiv kriminala i korupcije.\nMilo je prolazna stvar. Svaka vlast je prolazna stvar. Crna Gora kao srpska država nije prolazna stvar. Srbija će jednog dana biti u savezu sa srpskim državama, ali je to proces i mi ne smemo sadašnjim susedima pretiti da će se to desiti silom ili nekom našom voljom. To će se desiti voljom naroda i ne samo srpskog.\nVerujem kako Srbija bude privredno bolje stajala, a ovde imamo ovu banku azijsku, ako ta sredstva pametno uložimo u to članstvo, u infrastrukturu, u ekonomiju, jer se ne radi samo o infrastrukturi, pročitajte malo pažljivije ovaj zakon, verujem kada podignemo ekonomiju da će svi hteti sa Srbijom. Pitam vas – da li bi Albanci hteli sa Švajcarskom? Vrlo bi rado. Da li bi Bošnjaci želeli čvršće odnose sa Srbijom? Da li bi bilo manje otpora? Da li bi zaboravili neke svoje istorijske laži, podmetanja, ako vide da Srbija ide napred i vuče region? Ja verujem da bi se oni predomislili.\nMi moramo znati, takođe, postoji izreka, da od naše međusobne mržnje, to je Dučić rekao, korist imaju samo naši protivnici. Ovi što nas mrze svojom mržnjom, da je pretvore u energiju, što je Tesla rekao, mogu obasjati ne samo Srbiju nego ceo svet.\nRecimo, onaj Boško LJotić sad nije došao ovde da vodi parlamentarnu debatu oko banaka i da mi kaže da je i sad protiv stranih banaka, jer ovde se učlanjavamo u suštini u neku banku koja nije isključivo srpska. On je protiv stranih banaka, a sedi sa onima koji su te strane banke ovde doveli. Parlamentarna debata bi bila prilika da mu uživo u prenosu kažemo da je na RTS samo na Drugom kanalu uživo nastupao 36 sati, što je višestruko više od uživo nastupa predsednika Republike. Danas ih nema jer su pobegli.\nUpozoravam vas, a doći će Vlada i to ću ih pitati, oni će ako ovako nastave postati teroristi. Oni su pokušali državni udar. Gospodine ministre, Vlada je to mekano propustila želeći da nemamo tu vrstu antagonizma i da praštanjem i hodanjem u pravi put, u izbore, i neka pobede. Ni jedna vlast nije večna i ova će prestati da vlada. Možda će oni doći na vlast. Na vlast se dolazi izborima. To je demokratija. Za njih je to diktatura, ali dolazak na vlast silom, državnim udarom, nasiljem, zauzimanjem državnih institucija, za njih je to demokratija. To je za mene nespojivo.\nNe znam koje to države okolo mogu takve bandite da podrže. To su politički banditi. Ludilo političkog banditizma vlada Beogradom. Đilas, Jeremić i Boško Obradović su tri nosioca. Ja pitam Zagorku Dolovac – zašto u pokušaju državnog udara Boško LJotić i Dragan Đilas nisu privedeni pravdi? Još nije kasno. Oni su vršili teška krivična dela. U RTS se ne ulazi da bi se strugala drva. Nije RTS pilana, RTS je državna institucija veoma bitna i svako ko vrši državni udar svugde u svetu ulazi prethodno da zauzme centralnu televiziju, državnu centralnu radio i televiziju. To su svugde iskustva. Šta čekate ljudi? On vas poziva još od Goračićke, kako se zvala ona buna sa 14 mrtvih radikala itd, iz istorije, koliko ja znam, gospodine Martinoviću, u Lučanima, pa on ulazi na biračko mesto, lomi kutije, on vežba. Oni će sutra to raditi širom Srbije i zato najavljuju neku krv. To je bila vežba u Lučanima. Upada u policijsku stanicu i pita šta državni sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova radi u Ministarstvu unutrašnjih poslova, u organizaciji, da li je to bio SUP, OUP itd, ne ulazim u to.\nTo je policijska stanica, to bi bilo kao kad bih patrijarha i vladiku pitali – je li, šta vi radite u crkvi? E, to vam je Boško, on je navikao i u crkvu da uđe, da uzme pet hiljada evra, ili ne znam u Đurđeve stupove, ovaj njegov uzeo 100 hiljada evra itd. Moramo se mi kloniti tih mržnji.\nKo nam garantuje da nam takvi likovi, kada pokušaju još jednom nešto, pa kad im počne goreti pod nogama, neće zbrisati baš u Litvaniju? Zato ja podržavam sve sporazume, bez obzira na uređenje države, ni ko u tim državama vlada, ni da li su diktature, ni da li su demokratije, ni da li su republike, ni da li su kraljevine, ja podržavam sve sporazume sa kojima mi možemo da smanjimo i kriminal i korupciju i terorizam.\nKo nam garantuje, da ovi albanski teroristi, koje je više država priznalo za političko rukovodstvo, neće sutra pobeći u Litvaniju? Možda se promeni stav. Kako se od UČK-a terorističke organizacije, postali miljenici i borci za slobodu, možda su istrošeni, možda će još tih boraca za slobodu. Menja se sve u svetu, menjaju se političke prilike, možda će da beže baš u tu Litvaniju, možda ćemo ih potraživati baš odande.\nAli, ne verujem da ćemo mi, ako ovo vlast bude vladala, verujem da hoće, jer je to volja naroda, ne verujem da ćemo raditi ono što su radili nesrećnici Boris Tadić, Đilas, Jeremić itd. Kada je Ejup Ganić priveden, pušten je na zahtev Srbije, ja ne znam da li to naša publika zna. Mi to nećemo raditi, mi ćemo gledati da u borbi protiv terorizma budemo efikasni u borbi protiv kriminala, da sarađujemo sa svim državama, da ta saradnja bude dvosmerna, da bi došli do onih koji su se ogrešili o državu Srbiju i o njenu kasu.\nVoleo bih, od ovih što najavljuju autoputeve, jer mi smo zatekli razgrađenu livadu, to nije bila država, razgrađena livada, zapuštena, bez infrastrukture, bez pruga, pruga diližanse su išle, brzina vozova bila 30 i nešto kilometara, do Bara se putovalo tri dana. To smo mi zatekli.\nAutoputevi većinom su bili napravljeni od pola glina, pola ne znam šta. Voleo bih da oni blokiraju puteve koje su oni napravili. Ja ne znam šta bi oni u tom slučaju blokirali, ali im ja preporučujem da ne blokiraju saobraćaj, jer time šalju veoma ružnu sliku i sprečavaju naše građane da dođu do svojih radnih mesta, prijatelja, da normalno žive. Morate obratiti pažnju na njih, situacija može da bude veoma opasna, jer oni više ne idu da dobiju vlast izborima. Draganu Đilasu se žuri. Draganu Đilasu se žuri, boji se zakona koji ste vi pominjali, njemu se žuri. On će zbog svog džepa rizikovati ljudske glave, to zapamtite, zbog svog džepa Jeremić i Đilas, uz podršku Boška ljotića i njegovih, oni će rizikovati da izazovu sukob i možda planiraju čak i neki majdan na Trgu republike itd. Vi, kao Vlada, gospodine ministre, treba da ih u tome sprečite i to je još jedna izreka filozofa, treba ih pobediti na vreme bez upotrebe sile. Hvala.\nUvaženi ministre sa saradnicima, ja ću u ime poslaničke grupe SPS, ne želeći i bez namere da se udaljavam od tačke dnevnog reda, odnosno o predlozima o kojima danas raspravljamo, još jednom pohvaliti jedan vaš izuzetan napor koji je očigledno na putu konačnog rezultata, vrlo pozitivnog, a to su jučerašnji predlozi zakona iz oblasti zdravstva, sa izuzetno dobro lociranim problemima i izuzetno dobrim rešenjima, da se ti problemi reše. Zato svaka pohvala za jedan takav napor.\nŠto se tiče ovih predloga o kojima danas raspravljamo, stav poslaničke grupe SPS nedvosmisleno je jasan, ove predloge treba prihvatiti. Treba prihvatiti u interesu Srbije, u interesu građana Srbije i treba prihvatiti radi opšteg dobra. Zašto ovo govorim radi opšteg dobra, naročito kada je u pitanju druga tačka dnevnog reda koja se odnosi na sporazum sa Litvanijom o saradnji u borbi protiv kriminala? Kriminal je anomalija koja je opšteg karaktera i ne pogađa samo Litvance, Srbe ili ne znam koga drugog, ona nažalost predstavlja pošast za građen ove planete, za stanovnike koji žive na planeti. Ukoliko se tome ne posvetimo sa dužnom pažnjom, onda smo stvorili problem za sve nas, a naša participacija u borbi protiv tog problema, bez obzira koliko se činila mala, je u suštini vrlo velika imajući u vidu protiv kakvog zla se borimo.\nOno što je bitno istaći kada je u pitanju prvi Predlog o potvrđivanju akta o osnivanju Azijske infrastrukturne investicione banke. Uvaženi ministre, poslanička grupa i mi socijalisti se sa vama potpuno slažemo, Srbija treba da bude član ove banke. To je opšte obaveza prema građanima Srbije i opet nešto što je u korist građana Srbije kako bi oni od ovoga što mi radimo i što ćemo usvojiti, sigurno dobiti barem nešto što se može nazvati dobrim. Šta je dobro? Dobro je što je na, neću reći na čelu ove banke, ali u svakom slučaju neko ko ima značajnu ulogu i u osnovanju i u funkcionisanju ove banke, država sa kojom imamo izuzetno uspešnu saradnju zahvaljujući Vladi Republike Srbije i predsedniku Republike Srbije, a to je Kina.\nImajući u vidu da je Kina po ekonomskoj snazi druga država u svetu sa ozbiljnom perspektivom da bude i prva ekonomski, privredno najmoćnija država planete, zar je uopšte potrebno komentarisati koliko je značajna ta vrsta saradnje koja se iz godine u godinu, koja se iz meseca u mesec intenzivira, gde Vlada Republike Srbije posvećuje ogromnu pažnju razvoju svih vrsta odnosa, ne samo ekonomsko-privrednih, nego i drugih, u svakom polju života i delovanja, odnosno rada običnog građanina.\nAko je tako, a jeste tako, onda treba podsetiti na nešto što je jako značajno, a to je da mi već imamo na teritoriji Republike Srbije autohtona ili autentična preduzeća kineske države, koja ovde obavljaju vrlo delikatne poslove koje podrazumevaju građevinske zahvate izuzetno visokog stepena složenosti sa velikim uspehom. Ja ću pomenuti samo jednu od privrednih društava, odnosno preduzeća Kine, privredno društvo koje se zove „Konstrakšn komjunikejšn“, koja ima 120 hiljada zaposlenih i koje na celom svetu uspelo da obavi najsloženije zahvate, građevinske zahvate, mostove, pruge, puteve itd.\nPredsedavajući Arsić i te kako dobro zna šta smo videli u Kini kada smo kao delegacija Skupštine Republike Srbije posetili i ovo preduzeće. Upoznali se sa izuzetnim rezultatima u radu tog preduzeća, u funkcionisanju, odnosno obavljanju delatnosti. To isto preduzeće na teritoriji Srbije je jedini akter, jedini izvođač radova na izgradnji železničke pruge koja će povezati Beograd i Budimpeštu i to pruge po najsavremenijim standardima gradnje koji danas postoje, gde će vozovi upravo tom prugom saobraćati znatno većim brzinama nego što je to sada, da ne kažemo, više nego skromno.\nImajući u vidu samo taj jedan primer, kažem samo jedan, a ima ih nebrojeno mnogo, naša obaveza da budemo članovi upravo ove banke, upravo Azijske infrastrukturne investicione banke je obaveza koja u svakom slučaju u ovom trenutku treba da ima neku vrstu prioriteta. Na taj način se ne ugrožava bilo šta što podrazumeva evrointegrativni pravac kojim se vodi ekonomska politika i politika uopšte Vlade Republike Srbije, odnosno kojim ide država Srbija. Mi nećemo izgubiti ništa na tom evrointegrativnom putu.\nNaprotiv, ova banka se pojavljuje čak i kao alternativa Svetskoj banci i MMF-u, ali to ne znači da odustajemo od saradnje ni sa Svetskom bankom i sa MMF-om. Zašto? Pa zbog toga što najveći obim robno-novčane razmene postoji sa zemljama Evropske unije. Na žalost, kažem nažalost i podvalim nažalost, to nije u onoj meri u kojoj bi trebalo da bude sa Rusijom, Kinom i zemljama evroazijskog područja, ali dok je tako, a to je neminovnost, onda je logično da tu vrstu povezivanja afirmišemo, jer od toga dobijamo korist i kredite, kako god ih ko cenio, da li su povoljni ili nepovoljni, kredite koji su omogućili da se i ekonomija i privreda i mnogo štošta u opštem životu građana Srbije poboljša.\nSamo ću ukazati na jedan primer, koliko su Svetska banka, USAID, kao i druge organizacije pomogle određenim problemima i rešavanju tih problema u pravosuđu, koliko su naši sudovi dobili kroz razne vrste ulaganja, kako u pogledu tehničke opremljenosti, tako i u pogledu stručnih edukacija.\nDakle, na ovaj način mi ni u kom slučaju ne ugrožavamo evrointegracije kojima Srbija teži, ali s druge strane se približavamo onima kojima ćemo se verovatno sve više približavati. To je ono sa čime se i ja i moje kolege sa vama potpuno slažemo. Nije to sedenje na dve stolice, mi nemamo razloga da sedimo na dve stolice i nemamo razloga da budemo uopšte servilni bilo prema jednoj, bilo prema drugoj strani, ali imamo razloga i potrebu i obavezu da zbog građana Srbije afirmišemo sve ono što nas povezuje u ekonomskom, privrednom i svakom drugom smislu, kako bi našim građanima bilo bolje, a to je – i prema zapadu i prema istoku. I od toga sigurno nećemo odustati i od toga neće odustati ni Vlada Republike Srbije ni predsednik države Srbije.\nOno što ste naveli kao nešto što smatram jako dobrim jeste da je naš put u članstvo ove azijske banke, mogao bih reći, siguran put i da naše članstvo u tom smislu neće biti dovedeno u sumnju, niti treba da bude dovedeno u sumnju. Na taj način ćemo samo omogućiti da u ovoj zemlji, koju svi jednako volimo, nadam se, svi imaju dobro, i onoliku ljubav koliku posvećujemo Srbiji, da nam ta ljubav bude uzvraćena istovremeno boljim standardom, boljim životom i svim onim što će kasnije ostati našim pokolenjima. Ovo nije ni patetika ni emocija, ovo je istina.\nPrema tome, članstvo u Azijskoj infrastrukturnoj investicionoj banci treba da bude naš prioritet, da od ove banke dobijemo povoljne kredite, da se sa fondovima ove banke što tešnje povezujemo, jer ova banka nesumnjivo ima prostor, a naročito veliku finansijsku moć da pomogne svojim članovima. Ako mi budemo jedan od tih članova, ta pomoć i podrška može mnogo da nam znači.\nŠto se tiče drugog sporazuma, o tome sam već u uvodnom delu dao neki presek i nekoliko rečenica izneo zbog čega je potrebna saradnja sa Litvanijom. Uvaženi ministre, tačno je da Litvanija u određenom vremenskom periodu, u određenom istorijskom razdoblju nije imala kompatibilnu politiku sa politikom Srbije, da smo se razmimoišli, da su građani Srbije pretrpeli zlo, teror, zločin, i to je tačno. Tačno je da su 1999. godine Srbija i njeni građani bili izloženi zločinu. Tačno je da nažalost da za taj zločin niko nije odgovarao, tačno je da međunarodno pravo ne da je marginalizovano nego je pogaženo, zbog toga što je, suprotno svim međunarodno-pravnim normama, izvršen, rekao sam zločin, a sada mogu da kažem i mnogo gore od toga. Nažalost, za to nije oformljen bilo kakav sud, ni haški, ni bilo kakav drugi koji bi procesuirao one koji su dali nalog za izvršenje tog zločina, ni za one koji su bili egzekutori, odnosno one koji su taj zločin počinili.\nMeđutim, i pored svega toga, Srbija kao ponosna i dostojanstvena država, što jesu i njeni građani, ima obavezu da se povezuje sa svima onima sa kojima je u obavezi da se povezuje kako bi se zločini sprečili, kako se zločini ne bi ponovo dešavali, kako bi suzbili kriminal. U pravu je koleginica Radeta kada kaže da jedan od oblika kriminala koji podrazumeva najveći stepen društvene opasnosti jeste korupcija, ali je isto tako sa ogromnim stepenom društvene opasnosti i drugi oblik kriminala, a to su drugi vidovi organizovanog kriminala, kao što su terorizam, kao što je ugrožavanje integriteta države, bilo koje države, a mi vodimo računa o našoj državi, o našoj Srbiji.\nUpravo zbog toga neophodno je povezivanje, neophodna je razmena informacija, neophodno je da dobijemo podatke, sve podatke koji se vezuju za potencijalne bezbednosne rizike, sve podatke koji se vezuju za potencijalne bezbednosne opasnosti koje su neposredne i koje prete celom čovečanstvu, prevashodno terorizam, koji nažalost postaje epidemija, epidemija na planeti. Građani Srbije svakodnevno preko medija doživljavaju traume tako što čuju da je negde u Americi, negde u Saudijskoj Arabiji, negde u nekoj drugoj državi poginulo na desetine građana zbog terorističkih akata, koje čine bezumnici, koje čine oni koji su zadojeni mržnjom, koji zbog nekih svojih ideala, koji ne mogu biti ideali, jer ideal podrazumeva nešto dobro, a ne zlo, čine najveće zlo, a to je ubistvo, odnosno oduzimanje života.\nUpravo zbog tih pošasti, upravo zbog tih problema, koji nisu mali, Srbija mora da ima povezanost sa svima onima od kojih može da dobije podatke, kao i da da podatke kojima raspolaže, da razmeni informacije, kako bi se sprečila, prevenirala sva ona nedela koja svakodnevno postaju velika opasnost.\nPrema tome, i Litvanija, kao zemlja Evropske unije, mora da bude i sagovornik i ugovarač i partner. Pa i oni koji su sejali zlo na teritoriji Srbije te 1999. godine od nas sada traže informacije, od nas sada traže podatke, jer su i oni, isto kao i mi, pod pritiskom opasnosti od terorizma i svakog oblika kriminala. Dakle, i mi smo značajan faktor u svemu tome, i mi smo neko ko participira zajedno sa svima njima u borbi protiv kriminala. Zbog toga ovaj sporazum, bez obzira koliko imao tehničkih nedostataka i koliko se ti tehnički nedostaci pojavljivali kao problem kada je u pitanju njegovo usvajanje, mora da bude pravni temelj, mora da bude pravni osnov da bi se ova saradnja intenzivirala, normirala i bila što efikasnija, jer sve ovo što radimo je isključivo u jednom jedinom cilju, a to je da imamo što veći stepen efikasnosti u borbi protiv kriminala.\nZbog toga, uvaženi ministre, smatram da ne postoji nijedan jedini valjan i argumentovan razlog da bilo ko bude protiv ovih sporazuma i mislim da će svi poslanici koji budu glasali u danu za glasanje ove sporazume podržati. Mi poslanici SPS bezrezervno dajemo podršku u tom pravcu i vama kao predlagaču i Vladi Republike Srbije i predsedniku države, u cilju sprečavanja kriminala.\nNaša diplomatska borba u tom pravcu je dala velike rezultate. Moram da, bez namere da na servilan način to ističem, istaknem značajnu ulogu našeg ministra spoljnih poslova Ivice Dačića kada je u pitanju zaštita interesa Srbije, kada je u pitanju opozivanje priznanja Kosova kao formalno-pravnog akta, kada je u pitanju poboljšanje položaja Srbije u Evropskoj uniji, iako nas Evropska unija ne gleda blagonaklono kada je u pitanju Kosovo, kada smo nažalost diskriminisani u mnogim stvarima, ali naša diplomatija, za razliku od ranijeg perioda, daje dobre rezultate i u tom pravcu smo uvereni da će to ići i dalje, na isti način i bolje nego do sada. Zahvaljujem se.\nReč ima koleginica Aleksandra Tomić, kao predstavnik poslaničke grupe SNS. Izvolite.\nDa li još neko od predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa želi reč? (Ne)\nPrelazimo na raspravu po prijava narodnih poslanika za reč.\nDame i gospodo narodni poslanici, moram prvo da izrazim žaljenje što danas na ovoj sednici nisu prisutni ministri pod čijim su resorima ovi akti.\nSve je u redu, gospodine Lončar, kao predstavnik Vlade, pošto je predlagač Vlada, ali ipak to pokazuje odnos Vlade Republike Srbije prema Narodnoj skupštini. Ministrima u Vladi treba da bude najvažnije da obrazlažu predloge zakona u Skupštini, da dođu u Skupštinu, da slušaju kritike narodnih poslanika, i to je moralo da bude najpreče, a ne druge obaveze. Šta znači druge obaveze?\nPrvi sporazum sa Republikom Litvanijom, kažem, izražavam žaljenje što nije danas tu ministar Stefanović, jer me interesuje koji su to benefiti ovog sporazuma? Zašto je nama sada nužno da imamo sporazum sa Litvanijom? Da li smo mi to razvili neku saradnju u prošlosti, pa sad unapređujemo, da li nam je to nešto važno?\nKao što ste čuli, jedna od zemalja, koje imaju apsolutno antisrpski stav u celoj EU, koji su među prvima priznali nezavisnost Kosova, i pozivali kako je to ključ za uspeh regiona zapadnog Balkana, dakle, nezavisnost lažne države Kosovo i sad mi sa njima potpisujemo sporazum i ovde slušamo kako je to put u budućnost i kako je to trasa naših investicija i razvoja za bolje sutra u EU, apsolutno nepotrebno. Pre svega, valjda mi sarađujemo sa svim zemljama EU što se tiče unutrašnjih poslova u okviru Interpola. Zašto je posebno važno da sarađujemo sada sa Republikom Litvanijom na bilateralnoj osnovi? Ja taj razlog ne vidim.\nIma mnogo prečih stvari vezano za MUP, sa kojima se mi ne bavimo i ne raspravljamo, ali zato imamo ove nebitne stvari na dnevnom redu. Dakle, neko ko ima otvoren antisrpski stav, koji radi protiv interesa države Srbije, i mi ovde da slušamo pohvale na njihov račun i da se mi pretvaramo da će to da pomogne našem putu evropskih integracija.\nMoram da kažem jednu stvar, nije ta Litvanija toliko loša. Ima nešto što rade, što je apsolutno na korist naših nacionalnih interesa, uvek su prvi na blokiranju poglavlja u pregovorima sa EU. Uvek oni, Litvanci i Holanđani, uvek prvi blokiraju pregovore. Evo, pitajte Tanju Miščević, i zahtevaju od Srbije usaglašavanje spoljne politike sa politikom EU tj. sankcije Rusiji. To je njihov osnovni zahtev, a mi ovde pričamo o prijateljstvu i unapređenju odnosa i sporazuma. To je naša saradnja.\nMi smo u proteklih nekoliko godina potpisali više sporazuma sa NATO paktom, to su SOFA, IPAP i NSP Sporazum koji su dali prava vojnicima i službenicima koji su u službi NATO pakta ovde, kakvim nisu bila predviđena vojnicima Trećeg rajha po Sporazumu tj. Trojnom paktu.\nDakle, to smo mi dozvolili NATO vojnicima na teritoriji Srbije. Ne plaćanje carina, slobodan prolaz, diplomatski status, itd. To je sve bilo ekspresno, usvojili smo i pričalo se kako je za to kriva bivša vlast.\nImamo već, bar mi, srpski radikali govorimo o tome već tri godine, situaciju da pripadnicima Rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu mi ne možemo da dodelimo diplomatski status tj. Ministarstvo spoljnih poslova. Više puta smo postavljali ta pitanja u Skupštini Srbije i dobijali smo odgovore gde ministarstva prebacuju nadležnost jedni na druge i svi nekako hoće da se otkače od toga.\nDa li nam je to važno? Da li nam je to važnije ili sporazum sa Litvanijom? Hoće li Litvanci da dođu ovde da gase požare ili da spašavaju ljude iz poplava, ne daj Bože, ako nam se to opet desi. Da li će to da rade NATO vojnici po Sporazumu iz SOFA? Mislim da neće.\nSa druge strane, mi imamo jednu moralnu obavezu zato što je Ruska Federacija naš najveći zaštitnik na spoljno političkom planu, pogotovu u Savetu bezbednosti, pogotovo po pitanju KiM, a mogli ste i da vidite kada je ceo taj zapadni svet, uključujući i EU, Sjedinjene države i sve ostale, hteo da u Savetu bezbednosti bude doneta rezolucija koja proglašava Srbe za genocidan narod i sve one laži koje su bile tu uključene, uključujući i silovanje dece, više od 200.000 silovanja u ratu u BiH, Rusi su to sprečili. Mi ne možemo da im damo diplomatski status, ljudima koju su spašavali naše sugrađane u vreme poplava u Obrenovcu i svaki put kada nam pomoć zatreba.\nAli zato, unapređujemo saradnju sa Litvanijom, pa hvala Bogu, sad će to da bude na jednom istinski odličnom nivou, pa će se možda nešto promeniti, možda će nas Litvanci zaštiti sledeći put kada budu hteli da nas proglase genocidanim narodom.\nDakle, apsolutno sporazum koji treba odbaciti.\nZato mi je žao što ministar nije tu, zato što me zanima i hitnost usvajanja ovog sporazuma, a zanima me i šta je sa Rusko-srpskim humanitarnim centrom? Mi smo predložili da se jedan takav centar formira i na teritoriji AP Vojvodine, skupili smo više od 30.000 potpisa građana Srbije koji žive na teritoriji AP Vojvodine, a skupština pokrajine je odbila da to stavi na dnevni red, skupština u koji naprednjaci imaju većinu.\nŠto se tiče drugog sporazuma, to jest, osnivanja Azijske infrastrukturne investicione banke, ja ne mogu da ne primetim da svaki put predsednik Srbije priča o tome kako su Srbi prespavali pad Berlinskog zida, kako su prespavali slom Komunizma, oni su živeli u nekim iluzijama, vreme je za realnost, vreme je za 21. vek itd.\nOno što smo mi uvek pozdravljali, jeste saradnja sa Narodnom Republikom Kinom, Ruskom Federacijom, zemljama BRIKS-a i svim ostalima iz celog sveta koji žele da sarađuju sa Srbijom, a takvih je mnogo, bez ikakvog političkog uslovljavanja, a to nije tako sa druge strane.\nZnate, kada je prvi put EU zavela sankcije Ruskoj Federaciji, ministar trgovine Rasim LJajić je izjavio kako je sad to naša šansa da mi povećamo izvoz poljoprivrednih proizvoda u Rusiju, da iskoristimo to što ima prostora na tržištu, budući da Evropa više tamo ne izvozi. Istog dana Majkl Devenport, tadašnji predstavnik EU u Srbiji je dostavio Ministarstvu trgovine diplomatsku notu koja se zove Ed-memoar, u kojoj je stajalo da Srbija ne bi trebalo da iskorišćava takvu situaciju, da povećava svoj izvoz, nego da sledi politiku EU. Tako smo mi uradili. Dakle, mi smo uradili nešto apsolutno protiv srpskih interesa, samo zato što je to neko tražio od nas iz EU.\nTakva situacija je i sa ovim velikim svetskim bankama. Znate, svaki put dok smo mi u procesu evrointegracija, mi ćemo morati kao prioritetnu da biramo Evropsku banku za obnovu i razvoj i ostale banke pod pokroviteljstvom EU. Mislim da treba da demonstrira suverenost Republika Srbija.\nVi ste, ministre, nekoliko puta ponovili kako mi imamo sad svoju stolicu, nama je važan samo srpski interes, ne strane prestonice. I Vučić to priča kako je sad Srbija poštovana u svetu itd. Ako je Srbija poštovana u svetu, molim lepo, da onda vidimo gde je naš nacionalni interes, sa kim da sarađujemo, da li da sarađujemo sa bankama koje su sa neke druge strane sveta, koje su u razvoju, koje imaju ozbiljan zamajac i mnogo veći potencijal i mnogo bolje uslove za to.\nSaradnja sa Narodnom Republikom Kinom je isplativa na više načina. Pre svega, mi srpski radikali smo upozoravali šta će se desiti ako „Esmark“ američki bude došao u „Železaru“ Smederevo. Podsećali smo šta se desilo sa „U.S. Steel“, kako su vratili „Železaru“, kada su sve istopili, sav profit izneli iz Srbije za 1 dolar, kakav je to katastrofalan ugovor bio i pokolebala se tada Vlada Aleksandra Vučića da to potpiše i to je odbijeno.\nEvo šta se dešava sad kad su došli Kinezi. Narodna Republika Kina kada ulaže, oni ne ne gledaju, kao investitori sa Zapada, da samo uzmu naše subvencije, kratkoročni profit, što brže da se zaradi, nego da ostanu na tom prostoru sledeći 20, 30, 50 ili više godina. Zato je to nama isplativo, bez bilo kakvih specijalnih preferencija prema bilo kome. Samo čista logika.\nIsto tako, Srbije je deo velikog jednog projekta, možda najvećeg na svetu, koji se zove „Pojas i put“, tj. „Novi put svile“. Dakle, pod tim projektima prave se autoputevi, železnice, ostala infrastruktura, infrastruktura za energetiku itd. Treba maksimalno to da se iskoristi i treba već jednom da uzmemo stvari u svoje ruke kada su u pitanju investicije, a ne kao što je to princip minstarstava da prolaze firme iz Amerike ili EU, neretko i bez tendera, neretko sa velikim ponudama koje su za 100% veće od druge ponude po redu.\nDakle, vrlo je jednostavno. Republika Srbija treba da razvija saradnju i sa ostalim prijateljskim zemljama. Imate sada pitanje turskog toka. Treba da učinimo sve da nam se ne desi kao što se desilo sa južnim tokom, jer države kroz koje treba da prođe južni tok poklekle su političkim pritiscima. Valjda je važnija naša energetska bezbednost, nego put Srbije u EU koji može da traje još decenijama.\nZašto sam rekao da Aleksandar Vučić često govori kako smo mi prespavali pad Berlinskog zida i slom komunizma? Zato što je sada u opasnosti Aleksandar Vučić i cela Srpska napredna stranka da prespava raspad EU.\nEvropska unija nije organizacija iz devedesetih godina, Evropska unija je na zalasku. Iz EU se prvi put članice iščlanjuju. Prvi put odbijaju da budu članice, kao što je Island, država koja je mnogo manja od nas, dvadesetostruko manja po broju stanovnika, a mi srljamo, mislimo da će nam sporazumi sa Litvanijom pomoći i tapšanje po ramenu. Nema od toga ništa.\nDakle, u sferi ekonomije gledati samo sopstveni nacionalni interes, time se rukovoditi, a ne političkim pritiscima.\nJoš jednom samo u ime ministara Stefanovića i Siniše Malog, ovo je pre dva dana bilo predviđeno da bude u petak i oni su tako i planirali obaveze, da to bude sutra, ali došlo je do promene. Desilo se danas, a oni fizički nisu u Beogradu. Jedini je to razlog zašto nisu ovde da brane ove stvari o kojima mi pričamo.\nSamo ću jednom reći, mislim da je dovoljno konkretan razlog. Rekao sam da je to zbog naših građana i da ovo nema nikakve veze sa politikom, niti bilo čim. Kada se radi o bitnim stvarima, kada imate ovakav sporazum, znatno je brže da se dođe u direktnom kontaktu do izuzetno bitnih informacija, razmena tih informacija, da ne ide preko Interpola, preko centrala i preko drugih stvari. To je jedan od najbitnijih razloga kojima se država Srbija rukovodila.\nU današnje vreme, vreme društvenih mreža i svih onih stvari koje se dešavaju, i terorizma i ozbiljnog kriminala, faktor vreme igra ozbiljnu ulogu. To je jedan od najbitnijih razloga.\nDruga stvar, ne radi se ovde ni o kakvom prijateljstvu. Radi se o zaštiti građana Srbije i onoga što bi moglo da se spreči iz tih informacija koje se dobiju i koje se razmene.\nŠto se tiče gašenja požara koji ste pomenuli, naravno da niko ne očekuje da požare gase ljudi iz Litvanije ili bilo šta. Država Srbija ima zaključen sporazum sa Ruskom Federacijom konkretno o gašenju požara, koji je ratifikovan i koji je urađen i koji postoji i koji je na snazi.\nDakle, da ponovim, ima država Srbija zaključen sporazum sa Ruskom Federacijom na osnovu koga funkcionišemo i na osnovu koga radimo.\nDruga stvar, nikada nije bila bolja saradnja sa Rusijom i Kinom nego sada i ta saradnja je iz dana u dan sve bolja i bolja, odnosno daje sve bolje i bolje rezultate. To su činjenice.\nMi želimo da sarađujemo sa svima koji hoće da daju što bolje uslove za Srbiju da ide napred. Ovde imate ako ova kineska korporacija daje bolje uslove od Svetske banke i Monetarnog fonda, koji je konkurencija njima, pa naravno da će Srbija uzeti te uslove. Zato smo se i učlanili ovde. Stoga je zaključak da je naš interes jedino Srbija, građani Srbije šta će da urade.\nŠto se tiče gasovoda, da nema neke dileme kod građana, mi smo već sada ispunili sve uslove što se traži od Srbije i što zavisi od Srbije, i prošlo Vladu i prošlo sve, da se taj gasovod uradi.\nDa vam kažem jednu stvar, danas ne postoji jedna stvar da nije prošla i Vladu i sve što treba, što je bilo do nas da uradimo da to funkcioniše, da ne ide kada dođe do tog dela da nema stajanja. To možete da proverite već danas, nema nikakve osnove, ali smo mi u celoj toj priči jedan mali igrač koji ne može da donosi bitne odluke, ali može da ispoštuje ono što se od njega traži. Apsolutno smo za to. To je za našu jednu sigurnost. Stalno se povećava potreba za gasom i to je ono što nama treba i radimo i uradićemo sve da se to ostvari.\nPravo na repliku, narodni poslanik Šešelj. Izvolite.


Bolove u zglobovima laktova i koljena uzrokuju, Infografika o Kalcifikatu\nMogu se javiti kožne promene po tipu ospe ili potkožnih čvorića. Pre nego što su antibiotici postali dostupni, broj slučajeva RG je bio veliki u zemljama sa toplom klimom. Nakon što su antibiotici počeli da se koriste za lečenje faringitisa, učestalost pojave ove bolesti je opala, ali još uvek su najugroženija grupa deca od godina širom sveta. Kod malog broja obolelih dolazi do oštećenja srca.\nZbog zglobnih manifestacija RG može da liči na mnoge druge reumatske bolesti. Ova bolest je neravnomerno rasprostranjena širom sveta. Učestalost RG varira od ukloniti oštru bol u zglobu liječenje osteoartritisa zemlje.\nPostoje područja gde nema registrovanih slučajeva bolesti, ali i zemalja sa srednjim i visokim procentom više do 40 obolelih nastanovnika godišnje.\nUpala ždrela prethodi bolesti, zatim sledi asimptomatski period koji je varijabilne dužine. Za lečenje upale ždrela neophodni su antibiotici koji mogu da zaustave stimulaciju imunog sistema i spreče nove infekcije, pošto nova infekcija može izazvati novi atak bolesti. Rizik od ponovljenog ataka bolesti veći je u prve 3 godine od početka bolesti. Reumatska groznica nije nasledna bolest, jer se ne prenosi direktno sa roditelja na decu.\nBoravak u kolektivu, gde ima previše ljudi na malom prostoru je važan predisponirajući faktor spoljne sredine, pošto takvo okruženje podstiče prenos uzročnika infekcije.\nRG po svojoj prirodi nije zarazna bolest, ali streptokokni faringitis jeste. Bakterija — streptokok se širi od osobe do osobe i stoga za dalji prenos infekcije pogoduju sredine gde boravi više ljudi na malom prostoru: u kući, u školi, u gimnastičkim salama, kasarnama, internatima. Brižljivo pranje ruku i izbegavanje kontakta sa osobama koje imaju streptokoknu infekciju je važno da se zaustavi širenje bolesti.\nRG se obično manifestuje kombinacijom simptoma koji su jedinstveni za svakog bolenika pojedinačno. Ona se razvija nakon streptokoknog faringitisa grla ili tonzilitisa upala krajnika koji nisu adekvatno lečeni antibioticima. Faringitis ili tonzilitis se prepoznaju po povišenoj temperaturi, upali grla, glavobolji, crvenom ždrelu i krajnicima koji su prekriveni gnojnim sekretom i uvećanim i bolnim limfnim žlezdama na vratu.\nKarakteristično je da bol obično prolazi vrlo brzo nakon primene antireumatskih lekova. Asirin je najčešće korišćen antiinflamatorni lek. Karditis Karditis upala srčanog mišića je bolove u zglobovima laktova i koljena uzrokuju manifestacija.\nStepen upale varira od diskretnog, do jasnog šuma koji ukazuje bolove u zglobovima laktova i koljena uzrokuju upalu srčanih zalistaka, poznato kao "endokarditis". Ako je upala prisutna u srčanoj ovojnici perikarditis izvesna količina tečnosti može da se nakuplja oko srca, ali obično ne daje simptome i resorbuje se spontano.\nNa spoljnim stranama zglobova mogu da se jave potkožni čvorići, koji su bezbolni, pokretni, a koža iznad njih je normalno prebojena. Ovi znaci nisu izolovani, obično se javljaju zajedno sa miokarditisom. Drugi znaci bolesti koje roditelji mogu da primete su povišena temperatura, malaksalost, gubitak apetita, bledilo, bol u trbuhu i krvarenje iz nosa, koji se mogu javiti u ranoj fazi bolesti.\nKod mlađe dece može da se javi karditis, a da artritis bude sasvim blag. Horea se često javlja samostalno. Ove bolesnike lekar treba pažljivo da prati, jer upala srčanog mišića može da bude prikrivena i da protiče neupadljivo. RG je bolest školskog uzrasta i mlađih ljudi do U kasnijem dobu bolest se javlja kao recidiv. Retka je pre 3. Međutim, može se javiti kasnije u životu, ako nisu poštovani pricipi prevencije aloe za liječenje artroze koljena terapijom.\nBoli izravno povezane sa psihom\nBol u zglobovima vremenski Krvna plazma: Karakteristike i funkcije | Resursi za samopomoć MSD priručnik simptoma bolesti: Zglobna bol, monoartikularna Oticanje i bol u zglobovima liječenju CT gležnja\nPrevencija: Redovito režite kandže svojoj mački, izbjegavajte grublju igru s...\nRehabilitacija karpalnog kanala vrši se nizom sofisticiranih uređaja, kao što...\nŠetajte minuta svaki dan. Kako ublažiti degenerirane zglobove koljena i...\nKanabidiol CBD u kanabisu ima ljekovita svojstva. U većini slučajeva...\nSenior asian sport man injury knee pain sitting on treadmill...\nPrekid aktivnosti je neophodan da se smiri i zaleči povreda....


Marin Milutinović: Zatrovanost kičom - Glas Srpske\nMarin Milutinović: Zatrovanost kičom\nMirna Pijetlović 28.06.2010 20:00\nBANjALUKA - Danas ljudi kada gledaju slike uvek traže, nažalost, nešto prepoznatljivo, što znači da smo likovno nepismeni.\nOvo je u intervjuu za "Glas Srpske" rekao akademski slikar Marin Milutinović Maki, čija je izložba "Jazz" nedavno otvorena u izložbenom salonu Banskog dvora Kulturnog centra.\nOvaj, po mnogo čemu zanimljiv umjetnik kaže da baveći se slikarstvom pokušava da pobjegne od monotonije, radeći na nepredvidiv način.\n- Živimo u erupciji kiča i šunda i to je gore nego da nas neko bombarduje! Naša omladina je "otrovana" nekvalitetom i malo je ko toga svestan - rekao je Milutinović.\n* GLAS: U toku je Vaša izložba "Jazz" u izložbenom salonu Banskog dvora Kulturnog centra. Kako je u stvari nastala?\nMILUTINOVIĆ: Izložbu sam nazvao "Jazz" zato što je džez forma u muzici, ali i u ponašanju, načinu razmišljanja i filozofiji života, koji akcenat stavlja na improvizaciju. Džez u muzici dozvoljava jednu vrstu eksperimenta i istraživanja, izlazak iz konvencionalnih standarda, beg od monotonije i ponavljanja, te nam na taj način otvara jedan prostor koji je bezgraničan, a samim tim i interesantan. Tako je slično i u slikarstvu. Lično volim da radim na jedan nepredvidiv način. Imam u glavi viziju kako bi neko delo trebalo da izgleda, ali nikada ne znam kako će se završiti. A sa slikom se borim, gradim je sloj po sloj, tražim teksturu, odnos boja.\n* GLAS: Koliko ima improvizacije u slikarstvu?\nMILUTINOVIĆ: Improvizacija je jako važna, ali mora da ima temelj, kao i znanje na osnovu kojeg umetnik može da improvizuje. Nije to samo puko nabacivanje boja ili sviranje nekih nota koje vam padnu na pamet tek tako. Na prvi pogled to može da izgleda kao da je nasumično urađeno, međutim, iz podsvesti izlazi ono što je umetnik godinama nagomilavao u sebi.\n* GLAS: Šta predstavlja za Vas apstrakcija u slikarstvu?\nMILUTINOVIĆ: Apstrakcija je po mom mišljenju jedan savremeni, slobodni vid izražavanja, koji je danas veoma aktuelan i potreban. Realizam je davno prevaziđen. Danas umetnik mora da bude kreativan, a ne reproduktivan. Reprodukcija je prevaziđena u slikarstvu. Zašto bi neko verno preslikavao ono što vidi, kada imamo fotoaparate i druge medije? Ako bi slikao ono što vidi, onda je to zanat, jer svako može da nauči savršeno da nacrta jabuku. To jeste jedan vid opismenjavanja u slikarstvu, ali to je samo jedan alat koji služi da mi svoju filozofiju života predstavimo javnosti kroz savremene vidove izražavanja.\n* GLAS: Nastavnik ste likovnog vaspitanja u osnovnoj školi. Kakvo je stanje kod nas kada je u pitanju likovno obrazovanje?\nMILUTINOVIĆ: Likovno vaspitanje je još uvek na margini, nebitno. Hoće da uvedu opisno ocenjivanje, a to je još veća degradacija. To je predmet koji služi da se ocene poprave, da se đaci samo opuste i služi samo za talentovane đake. To je totalno pogrešno. A takvo pogrešno mišljenje je i među kolegama i među roditeljima, a nažalost i među učenicima. Nisam jednom čuo rečenicu, "ma šta će meni likovno u životu"! Međutim, nismo ni svesni da je likovna kultura jedna duhovna nadgradnja. Da bismo postali dobri ljudi, moramo da se bavimo umetnošću i kulturom, jer je kultura baza svakog društva. Žalimo se na kič i šund, na svašta, a da bi nam u stvari bilo dobro, moramo da obavimo jednu kulturnu reformu. Moramo da damo značaj kulturi i umetnosti. Đaci od malena treba da nauče da konzumiraju umetnost i onda ćemo imati i bolje društvo i lepše ponašanje, normalniju komunikaciju i poštovanje.\nNa izložbe u Banjaluci dolazi najviše 200 do 300 ljudi i to je to. Niko više ne ulazi u galerije da gleda slike, u pozorišta da gleda dobre predstave, više ne čitamo dobre knjige, muzika nam je katastrofa. To je žalosno! - istakao je Marin Milutinović.


Memnuna Cmiljanović 30 maj 2020\n“Kupovali” smo vreme za svakog bolesnika”, kaže anesteziolog, dr Ljubinko Radaković.\nMeđu onima uz čiju brigu i negu su oboleli od korone imali najviše šanse da prežive kritične situacije, bila je kompletna služba intenzivne nege prijepoljske Opšte bolnice, sva četiri anesteziologa i dva anestetičara, koji su se smenjivali u kovid bolnicama u Beogradu. Uz epidemiologe i infektologe, upravo su oni poneli titulu najvažnijih u celoj korona priči ne samo kod nas, već na planeti.\nJedan iz grupe anesteziologa koji su “kupovali” vreme za obolele i starali se da svi dobiju dovoljno kiseonika kako bi se njihovo telo moglo izboriti sa teškom zarazom, bio je i anesteziolog, dr Ljubinko – Ljuba Radaković, šef prijemno - urgentne službe u prijepoljskoj Bolnici.\nPosle dve nedelje provedene u jednoj od najpoznatijih kovid bolnica, “Dr Dragiša Mišović”, dr Radaković kaže da je njegovo glavno osećanje ponos.\n“Ponosan sam što sam dao svoj doprinos u borbi sa virusom, mada je moj dodir sa kovid bolnicom bio čudna mešavina neverice i straha od nepoznatog. Tu se susretnete sa neviđenim merama predostrožnosti. U oblačenje zaštitne odeće spadaju tri para zaštitnih rukavica, dvoje naočara i vizir, dva zaštitna odela, pored onog osnovnog koje imate na sebi, dve kape …Posle dva sata imate otežano disanje, zamagli vam vizir a ako nešto skinete, sve ide nanovo, kaže dr Radaković navodeći da je “proces” izlaska iz odeljenja bio još komplikovaniji zbog kontaminirane odeće.\nŠto se tiče brige o teško obolelim pacijentima, tu se našao na svom terenu:\n“Raspoređen sam u koronarnu jedinicu gde su bili najteži slučajevi, njih sedam do osam. Svi su bili teški pacijenti koji su tražili pojačanu brigu i zaista nije bilo lako proceniti kome je potrebno posvetiti najviše pažnje. Na nama je bilo da donesemo prave odluke, kada ih odvojiti od aparata, kada im povećati dotok kiseonika, podesiti parametre na tom čuvenom respiratoru, promeniti mod ventilacije…”\nOkolnosti su, na žalost, bile takve da je u svim smrtnim slučajevima, umesto najbližih, lik anesteziologa bio poslednji koje su žrtve pandemije videli, čiji glas su čuli i osetili umirujući stisak njihove ruke. Anesteziolozi su, dodaje dr Radaković, naučeni da budu najsmirenije osobe u intenzivnoj nezi pa su lečili ne samo terapijom već i rečima:\n“Reči pomažu.To su uglavnom bili bolesnici duboko svesni činjenice gde se nalaze i u njihovi očima vi ste mogli videti samo paniku i strah”\nU trenutku našeg razgovora dr Radaković je sa ostalim kolegama čekao rezultate testiranja na kovid 19. Propisano je da tek nakon dva negativna nalaza, anesteziolozi mogu da se vrati na posao. A do tada “slaže” utiske …\n“Stekao sam jedinstveno iskustvo. Imali smo izvrstan smeštaj, obezbedjen taksi prevoz do bolnice, izuzetne mere zaštite, ali ono što je možda najveći benefit je druženje sa kolegama iz cele Srbije, razmena iskustava i novih saznaja.Ponosan sam i na sve moje kolege,koje su bile zaista na prvoj liniji odbrane od virusa, susrećući se prvi put sa nepoznatim virusom, nepoznatim lekovima i metodama. Posebno se divim kolegama iz Beograda koji su sve vreme radili ovaj visokorizičan posao.”, kaže na kraju anesteziolog, dr Ljubinko – Ljuba Radaković.\nPročitano 1677 puta\nSTIGAO KARDIOLOŠKI ULTRA ZVUK: DONACIJA PRINCEZE KATARINE PUN POGODAK\nНАЦИОНАЛНА СЛУЖБА ЗАПОШЉАВАЊА: ПРВИ ВИРТУЕЛНИ САЈАМ