TORBE ZA POSAO - Astrology Srbija - donnasfreeastrology.info\nKada je u pitanju moda pretpostavljamo da devojke žele sve, a da im je sve potrebno je prilično fer pretpostavka.\nDevojke vole - između ostalog - TORBE. Od sitnih prilično delikatnih, da masivnih stilova, tašni, pismo torbica, vintage, klasičnih, mi iskreno nikad ne možemo imati previše.\nStvar sa torbama je prosta i jednostavna: one su saučesnik za mnogo zabave. Torba može veoma dobro postaviti stil vašoj garderobi, ili biti prekidač koji ubija monotoniju dosadnog izgleda.\nIstina je da mnoge žene nemaju ormar poput Keri Bredšo, i ne mogu se igrati igre oblačenja dva sata pre posla. U 7 ujutru zapravo mnoge dame zgrabe crne pantalone i belu košulju ili svoje omiljeno crno odelo. I to je u redu.\nAli, da li postoji nešto što možemo da uradimo da ... pomešamo posao sa zadovoljstvom. Kako možemo obući jednostavan outfit za posao i izgledati poput sofisticirane žene?\nMožda je lakše nego što smo mislili. Samo razmislite o toj jednoj stvari koju uvek nosite. Sve vreme i nikada ne bi krenuli bez nje. Posebno na posao. Torba.\nTorbe za žene su poput džepova za muškarce. Imamo svoj svet tamo, nekad jedva možemo da nađemo nešto u njemu, ali to je već druga priča. Naše kancelarijske torbe su naši najbolji prijatelji. Oni idu sa nama od 9 – 17h. Dakle, kada je reč o kancelarijskim torbama, koji je vaš omiljeni stil?\nTorbe za posao bi morale da budu strukturirane. Strukturirane trobe izgledaju skupo.Odaberite veliku torbu u osnovnim klasičnim bojama, sa nekoliko zlatnih detalja na njima, koje se mogu nositi na ručkama ili preko ramena. Za dosadni outfit, masivna torba u svetlim bojama, sa skupim detaljima, ili fanki otiscima može zaista biti karta za veliki stil.\nMožete odabrati torbu koju ćete jednostavno baciti preko ramena, bez obzira na odeću, izgledaćete šik i sofisticiranije. To je tako jednostavno.\nDakle, bez daljeg odlaganja hajde da pogledamo neke neverovatne velike torbe koje su stvorene za posao. Jer one su dovoljno velike da ceo dan stane u njih i dovoljno lepe da se poigraju sa našim poslovnim izgledom.


Prim.dr sci. med Fatović Milićević: "Od genetske predispozicije za neku bolest stil života značajniji" - LookerWeekly.com magazin\n· 02/02/2022 ·2 min read\nNe mora da znači da ćemo se sigurno razboleti od neke hronične bolesti od koje su oboleli nama bliski članovi porodice. U prilog tome, između ostalog, idu i istraživanja koje za temu imaju dužinu ljudskog života i njenu povezanost sa stilovima života. Međutim, pre nego što vam kao lekar budem govorila više o zdravom načinu života žene, podsetićemo se šta je to ustvari zdravlje, kako mu možemo pristupiti, ili šta je to što je važno da kod sebe i svojih bližnjih negujemo.\nSavremena istraživanja pokazuju da je stil života značajniji od genetske predispozicije za neku bolest. Ne mora da znači da ćemo se sigurno razboleti od neke hronične bolesti od koje su oboleli nama bliski članovi porodice. Osoba koja ima neku naslednu bolest u porodici, a trudi se da živi zdravo, može imati duži i kvalitetniji život od osobe koja nema takvo porodično opterećenje, ali ne živi zdravo (nepravilno se hrani, nije fizički aktivna, ne pridržava se mera opšte i lične higijene, sklona je zloupotrebi duvana, alkohola i droga).\nZdravlje je, takođe, određeno mnogim faktorima, kao što su životna sredina, radno mesto, kultura, verovanje, navike, obrazovanje, prihodi, itd.\nVaše zdravlje će biti velikim delom rezultat načina života koji vodite.\nŠta podrazumevamo kada kažemo zdravlje?\nHolistički pristup zdravlju je filozofija, fundamentalno verovanje koje integriše fizičke, mentalne, emocionalne i duhovne elemente zdravlja.\nMentalno zdravlje obuhvata koncepte, ideje, misli, navike, disciplinu.\nDuhovno zdravlje je definisano kao osećaj povezanosti sa svim živim bićima, okolinom, živom i neživom prirodom, kao i ekosistemom u kome čovek živi.\nEmocionalno zdravlje obuhvata prepoznavanje, razumevanje, prihvatanje, disciplinu, ljubav, privatnost, kao i granice (koje postavljamo sebi i drugima).\nFizičko zdravlje obuhvata: vazduh, vodu, hranu, odeću, sklonište, vežbanje, zdrav seksualni život.\nPromocija zdravlja je definisana kao proces kojim se poboljšava sposobnost ljudi da povećaju kontrolu nad sopstvenim zdravljem i zdravljem svojih bližnjih, kako bi ga unapredili i očuvali. Njen je osnovni cilj da pomogne ljudima da usvoje zdrav stil života ili promene način života, radi dostizanja optimalnog zdravlja.\nPozitivan stav prema zdravlju ima osoba koja ima dispoziciju da na ispravan način vrednuje važnost zdravlja i zdravog načina života i preduzima određene akcije, odnosno formira ponašanje koje vodi zdravlju.\nOsnovne komponente zdravog stila života, su:\nBiti slobodan od PAS (psihoaktivnih supstanci: duvana, alkohola i droga)\nDobro razvijene veštine komunikacije\nMogućnost kontrole stresa\nPromocija reproduktivnog zdravlja\nPrevencija polno prenosivih infekcija i AIDS-a\nLična i opšta higijena\nPravilan odnos prema životnoj sredini\nDrage moje, visoko vrednujte svoje zdravlje i uvek budite spremne da za njega nešto i preduzmete. Znajte da samo zdrava žena može realizovati svoje osnovne potrebe, i tako voditi ispunjen i srećan život.\nBar jednom godišnje, odvojte za sebe vreme i sredstva i obavite jedan generalni sistematski zdravstveni pregled. Porodična anamneza i prisustvo izvesnih bolesti kod bližih srodnika treba da nam budu signal za posebno obraćanje pažnje na organe i sisteme koji su obolevali kod njih.\nBožica Fatović Milićevićfilozofijaginekologiskustvo lekaraprirodasavet lekarasekszdrava ženazdravlje


Jarac i Vodolija slaganje ~ DNEVNI I NEDELJNI HOROSKOP\nJarac i Vodolija slaganje\nJarac i Vodolija slaganje-Kako se slažu Jarac i Vodolija\nJarac i Vodolija stvaraju misterioznu kombinaciju energija.Oboje imaju planetu Saturn za vladara, što znači da imate određene kvalitete koji su zajednički, kao što su stabilnost i predvidljivost.Ali Vodolija ima uticaj Urana, što povremeno dovodi do nepredvidivosti.\nJarac je potpuno tradicionalan i kozervativan, i voli da drži stvari pod kontrolom tako da sve bude rutina, dok Vodolija smatra da postojeće strukture moraju biti slomljene.Vodolije nisu zadovoljne sa stvarima kakve jesu, i stalno guraju situacije do krajnjih granica.\nOne takođe veruju da život treba da bude potpuno istražen i nove ideje treba da budu testirane, ovo je njihov način da izvuku maksimum iz života.Ovaj pristup može da dovede do ogromne prepreke za oboje.\nS druge strane, možda su ove suprotnosti upravo ono što vam je potrebno.Možda su Jarac i Vodolija dve strane istog novčića.Jarcu je često potreban neko ko će ga premestiti iz zone udobnosti i poterati ga u nova istraživanja dok Vodoliji treba neko ko će je usidriti..\nVaši ukusi u drugim oblastima života takođe se razlikuju.Jarčevi vole antikvitete i tradicionalnu umetnost a Vodolija voli više moderan nameštaj i apstraktna umetnost.Tu bi mogla da postoji slična razlika u vašim muzičkim ukusima.\nTakođe, postoje neke sumnje u oblasti intimnosti.Istraživač u Vodoliji učiniće da se Jarac u početku oseća malo nelagodno.Ali ako prihvati neke od uzbudljivih seksualnih mogućnosti koje Vodolija nudi može dobiti veoma dobar seksualni život.\nOboje bi trebalo da imate malo više otvorenosti po pitanju novih stvari, usredsredite se na sličnosti, a ne na vaše razlike.\nJarčevi će se osećati prijatno, intelektualno i fizički, uz Vodolije rođene između 9. februara i 18. februara. Uticaj Venere znači da su veoma zainteresovane za sve lepe stvari.Ove osobe takođe imaju tendenciju da budu malo nežnije po prirodi, i vole puno nežnosti i pažnje.Ako Jarac možete da im pruži ovo to bi mogao biti dobar spoj.


Pet zemalja obeležava Dan Karpatskih Parkova | WWF\n35 nacionalnih parkova i parkova prirode u pet država koje se nalaze u području Karpatskih planina proslaviće 24. maja i tokom vikenda neizmernu prirodnu i kulturološku raznovrsnost poslednjeg velikog divljeg područja Evrope. Organizovan po drugi put, Dan Karpatskih Parkova će obuhvatiti zaštićena područja u Mađarskoj, Slovačkoj, Rumuniji, Srbiji i Ukrajini.\n„Svi parkovi Karpata nude nešto spektakularno i jedinstveno, a cilj Dana Karpatskih Parkova je da pokaže značaj zaštićenih područja u očuvanju biodiverziteta i održivom razvoju,“ rekao je Hildegard Meyer iz WWF Dunavsko-Karpatskog Programa.\n„Naš cilj je povećanje turizma i doprinos ekonomskoj stabilnosti regiona. Kada pogledamo na raspored događaja, set aktivnosti je impresivan – od biciklističkih tura i fotografskih takmičenja do čišćenja staza, sadnje drveća, edukacije o životnoj sredini i diskusija za okruglim stolom sa lokalnim stanovništvom. Postoje čak i neke prekogranične aktivnosti”, rekao je Meyer.\nMeđu parkovima koji učestvuju u Danu Karpatskih Parkova su Nacionalni park Tatra u Slovačkoj, Nacionalni parkovi Piatra Craiului i Maramures u Ruminiji, rezervat prirode Gorgani i Nacionalni parkovi Karpati i Užanski u Ukrajini, kao i Nacionalni Park Đerdap u Srbiji i Nacionalni park Dunav-Ipoli u Mađarskoj. Slovačka će imati najveći broj uključenih parkova, njih 18 će proslaviti Dan Karpatskih Parkova.\nU Karpatima se nalazi najveće područje starih prašuma u Evropi, kao i najveći preostali prirodni šumski bukovo-jelovi ekosistemi i ekosistemi planinske bukve. Jedna trećina svih vaskularnih biljaka Evrope (3,988 vrsta biljaka) se može naći u ovom regionu, od kojih su čak 481 endemične vrste.\nJedinstvena raznovrsnost staništa Karpata čini ovo područje rajskim mestom za život svetski ugroženih vrsta kao što su evropski bizon, divokoza sa planina Tatre i orao krstaš. Karpati su poslednje područje Evrope u kome opstaju minimalne održive populacije velikih zveri. Ovde se može sresti oko 8.000 medveda, 4.000 vukova i 3.000 risova.\nU regionu padne dva puta više kiše nego u okolnom području, a ova voda napaja Dunav, Vistulu, Dnjepar i njihove glavne pritoke u slivu ka Crnom i Baltičkom moru. Više od 80% zaliha vode Rumunije (ne uključujući Dunav) i 40% zaliha vode Ukrajine potiče sa Karpata.\nMeđutim, ova Evropska i svetska bogatstva su ugrožena usled besprimernih promena kroz koje prolazi region u procesu sve veće integracije u evropsku i svetsku ekonomiju. Karpati trpe neodrživu seču, preveliku eksploataciju velikih vrsta sisara, uništavanje staništa usled promene načina korišćenja zemljišta, fragmentaciju staništa usled razvoja infrastrukture, i uništavanje staništa slatkovodnih ekosistema usled regulacije reka i kontrolisanja poplava.


Školski portal ‐ Novosti ‐ Proglašeni najbolji edukatori Srbije za 2021. godinu\nProglašeni najbolji edukatori Srbije za 2021. godinu\nIzdavačka kuća BIGZ školstvo sa ponosom ističe da je nagradu za najboljeg edukatora ove godine, između ostalih, osvojila i Bojana Molnar, autorka radnih svezaka i kontrolnih vežbi iz biologije, kao i recenzentkinja udžbenika.\nŽelimo da se zahvalimo i onima koji su prijavili sjajne nastavnike i svima onima koji neumorno rade i svakodnevno pomeraju granice. Najbolji edukatori Srbije, bravo! Vi ste pokretačka snaga naše zemlje i nastavite da sijate. Vi ste šampioni!\nIzvor: Udruženje „Živojin Mišić”/BIGZ školstvo


Epidemiološka situacija u Bijeljini se stabilizuje\n24. Jun 2021. 10:32\nU kovid bolnicama u Bijeljini tokom vikedna nije bilo većeg broja prijema pacijenata, a epidemiloška situacija na području grada se stabilizuje, rečeno je na sastanku Kriznog štaba Bolnice "Sveti vračevi".\nNa liječenju u kovid bolnicama je ukupno 50 bolesnika, od kojih je 13 na respiratoru, a 17 na kiseoničnoj terapiji.\nU protekla 24 časa bila su dva prijema.Na sastanku Kriznog štaba je rečeno da se smanjuje broj zaraženih, ali da su kliničke slike oboljelih veoma teške, da se bolest veoma brzo razvija i daleko brže dovodi do komplikacija nego što je bilo ranije.\nU protekla 24 časa u Bijeljini su evidentirane četiri osobe kod kojih je potvrđen virus korona.\n"Epidemiološka situacija se stabilizuje, a da bi se održao period stabilizacije pozivamo sve da se i dalje odgovorno ponašamo i u skladu sa propisanim i preporučenim mjerama Republičkog štaba za vanredne situacije", poručuju iz Kriznog štaba Bolnice.


Prandeli: Dobijao sam prijeteća pisma - Vijesti.me\nBIVŠI SELEKTOR AZURA\nPrandeli: Dobijao sam prijeteća pisma\nDoskorašnji selektor Italije Čezare Prandeli rekao je danas da su on i njegova porodica dobijali prijeteća pisma poslije eliminacije sa Svjetskog prvenstva u Brazilu. Edit\nĆezare Prandeli (Foto: Reuters)\nBeta 8. jul 2014, 16:36 ažurirano 28. mart 2019, 10:25\nDoskorašnji selektor Italije Čezare Prandeli rekao je danas da su on i njegova porodica dobijali prijeteća pisma poslije eliminacije sa Svjetskog prvenstva u Brazilu.\nItalija je završila Mundijal u grupnoj fazi takmičenja, a Prandeli je odmah poslije utakmice trećeg kola napustio selektorsko mjesto.\n"Moja porodica i ja smo dobili prijeteća pisma od navijača. Mogao sam da tražim otpremninu, ali sam otišao sam sa namjerom da ne prihvatim ponude italijanskih klubova", rekao je Prandeli italijanskim medijima.\nOn je istakao da su ga pojedini reprezentativci "izdali".\n"Neki igrači su bili uplašeni, ali nije tačno da smo bili podijeljeni. Prisustvo porodica u kampu u Brazilu bilo je pozitivno, ali ima loših ljudi koji su me kritikovali zbog toga", rekao je Prandeli, koji je u međuvremenu preuzeo Galatasaraj.\nPrandeli je posebno kritikovao Marija Balotelija i Đuzepea Rosija, za koga je rekao da mora još da radi kako bi postao šampion.\n"Mario je imao velike utakmice, ali još nije postao šampion. Osoba koja me je najviše razočarala, gledano sa ljudske strane, jeste Đuzepe Rosi", rekao je Prandeli.\nDoskorašnji selektor je posebno naveo da ga je poslije eliminacije najviše boljelo što su ga pojedinci poredili sa kapetanom potopljenog italijanskog broda Kosta Konkordija Franćeskom Sketinom, kome se sudi za ubistvo iz nehata.\nManćini je govorio samo najbolje o Galatasaraju\nNovi trener Galatasaraja Prandeli rekao je da je razgovarao sa svojim prethodnikom Robertom Manćinijem prije nego što je preuzeo turski fudbalski klub.\n"Manćini je imao lijepe reči o klubu i gradu. Rekao mi je da je bio veoma srećan ovdje, da je trenirao dobro organizovan klub i da mu je iskustvo bilo pozitivno", rekao je Prandeli na promociji u Istanbulu.\nPrandeli je napustio selektorsko mjesto u reprezentaciji Italije poslije eliminacije u grupnoj fazi Svjetskog prvenstva u Brazilu i preuzeo Galatasaraj, sa kojim je potpisao dvogodišnji ugovor.\nManćini je, prema navodima italijanskih medija, najozbiljniji kandidat da preuzme mjesto selektora Italije.


Kada svako radi svoj deo posla – timski rad – Webstrana\nHome/Iz ugla Web dizajnera, Nešto lično/Kada svako radi svoj deo posla – timski rad\nPre par dana sam ušla u novi projekat. Veliki projekat je u pitanju i veoma se radujem. Prisustvovala sam za sada na dva sastanka i upoznala klijenta i tim sa kojim ću raditi.\nRaduje me što sam izabrana za deo tima jer je retkost u današnjim uslovima raditi na ovaj način odnosno raditi svoj posao i ne razmišljati o ostalim poslovima vezanim za izradu sajta (koordiniranje, programiranje, marketing, kodiranje…). Videćemo kako će sve izgledati.\nVeliko je olakšanje raditi samo deo projekta jer se u potpunosti posvećujete zadatku i fokusirate se na određene delove projekta, pratite faze razvoja. Sve je tačno definisano, svako zna i radi svoj deo posla a rezultat je zaista sjajan.\nRad u timu je dragoceno iskustvo i zaista je nešto što veoma prija, doprinosi ličnom razvoju i omogućava sticanje novih iskustava i veština.\nnenad 30. јануара 2009. at 13:59\nSa srecom u radu i zelim ti uspeh\nMaja Vasic 30. јануара 2009. at 16:56


Institut Servantes u Beogradu: Palma de Majorka na fotografijama. Izložba "Tranquilo" (Opušteno) ~ Mreza Kreativnih Ljudi\nInstitut Servantes u Beogradu: Palma de Majorka na fotografijama. Izložba "Tranquilo" (Opušteno)\nIZLOŽBA FOTOGRAFIJA: PALMA DE MAJORKA\nIGOR MANDIĆ: “TRANQUILO”\nBEOGRAD – U utorak, 28. juna, u Institutu Servantes u 19h biće svečano otvorena izložba fotografija “Tranqulo” (prevod: opušteno), fotografa Igora Mandića. Trideset crno-belih fotografija nastale su tokom autorovog boravka u prestonici Balearskih osrtvra, Palma de Majorci. Na otvaranju izložbe publici će se obratiti istoričarka umetnosi i medija Jelena Matić, kao i direktor Instituta Servantes u Beogradu, Enrike Kamaćo Garsija.\nPalma de Majorka, širom sveta poznata po svojim rajskim plažama, bujnoj vegetaciji i impresivnim geografskim pejzažima, oduvek je kroz istoriju bila stecište umetnika i boema. Čuveno ostrvo ugostilo je velikane poput Hulija Kortasara, nobelovca Migela Anhela Asturijasa, a boravak u Palma de Majorci inspirisao je i književnike poput Žila Verna i Agate Kristi, pa je ovo balearsko ostrvo postalo jedna od pozornica na kojima se odigravaju avanture njihovih likova.\nIzložba “Tranquilo” obuhvata trideset crno-belih fotografija koje se mogu podeliti u dve grupe. U prvoj bi bile fotografije dokumentarnog tipa, koje prikazuju skrivene kutke Palma de Majorke i na kojima umetnik u panoramskom formatu smešta posmatrača u svet mašte. Drugi tip predstavljaju nešto mističnije fotografije, one koje „hrane dušu“ i koje navode posmatrača da zastane i zamisli se o životu. Na taj način, pre nego što napravi fotografiju, fotograf prvo pažljivo osmatra urbanu prirodu u potrazi za najlepšom svetlošću Sredozemnog mora. Igor Mandić na svojim fotografijama ne prikazuje samo mesta, već se trudi da posmatrača navede da se udubi u njihovu neverovatnu lepotu.\nIgor Mandić rođen je 1973. godine u Sarajevu, živi i radi u Beogradu od 1989. godine, gde je član Udruženja likovnih umetnika primenjenih umetnosti i dizajnera Srbije (ULUPUDS). Od 1996. godine profesionalno se bavi fotografijom, najpre kao fotoreporter za novine i časopise, a kasnije u svom studiju. Njegovi radovi prikazani su na više grupnih i šest samostalnih izložbi. Profesor je sintetičke fotografije na Fakultetu za medije i komunikacije u Beogradu. Njegove fotografije su objavljene u brojnim domaćim i stranim časopisima i magazinima (Elle, Daily telegraph, Sunday Telegraph, između ostalih). Dobitnik je dve nagrade za inovativnost u fotografiji (2006. i 2007. godine), a 2015. godine Jevrejski muzej u Berlinu izložio je njegovih deset radova iz serije „Portreti ruku“, na inicijativu autora projekta “Obedience” (Poslušnost).


Adresa ovog clanka je: http://emperor.vwh.net/serbo-croatian/articles/s-pohitao.htm\nDa li je Remzi Klark pomagao Milosevicu?\nDeo 1: Zasto je Remzi pohitao u Beograd?\n11 Oktobar 2003\nProcitavsi clanke u kojima smo kritikovali Remzija Klarka zbog klevetanja Slobodana Milosevica na americkoj televiziji, mnogi od nasih citalaca su nas pitali zasto napadamo ovog coveka koji je toliko pomogao Milosevicu?\nPomogao? Je li? Na to pitanje cemo pokusati da odgovorimo u ovom i predstojecim clancima. Da li je, i kako, Remzi Klark u stvari ucestvovao u otmici Milosevica i njegovom odvodjenju u Hag, tokom leta i jeseni 2001? \nJos otkad je Klark sluzbeno imenovan za ko-presedavajuceg komiteta za podrsku Milosevicu (ICDSM), sumnjali smo u njegove dobre namere. Ali kao clanovi ICDSM, kao urednik internet-stranice (Dzered) i portparol (Niko), pokusali smo da saradjujemo s njim; na primer, organizovali smo Klarku organizovanjem konferencije za stampu u Amsterdamu pocetkom avgusta 2001.\nNa nase cudjenje, uvideli smo da je :\nA) Klark odbijao da saradjuje sa drugim ljudima....\nB) Klark nastojao da izvrsi kljucne elemente politike Tribunala, i....\nC) Tribunal pokusao da prisili Milosevica da prihvati Klarka kao branioca.\nU to vreme nismo znali da je Klark imao simpatije prema Islamskim fundamentalistima, niti da je branio nacisticke ratne zlocince i islamske teroriste.  Klarkovo ponasanje prema Milosevicu, a ne bilo sta drugo, nas je ubedilo s njim nisu cista posla.\nKlark i njegovi sledbenici tvrde da su najbolji predvodnici pokreta za drustvene promene sirom sveta, ukljucujuci i mirovni pokret u SAD. Ocigledno, nase optuzbe ne idu u prilog tim tvrdnjama.\nJesmo li u pravu ili ne? Da li se Klark pretvarao da podrzava Milosevica, dok je radio za neke druge ciljeve?\nU ovom clanku cemo da ispitamo Klarkovo delovanje odmah posle otmice Slobodana Milosevica. Kasniji clanci ce se baviti njegovim potonjim delovanjem u Hagu, i tokom intervjua za CNN 16. novembra .\nNATO organizuje montirani proces Milosevicu\nKada su oteli Slobodana Milosevica iz beogradskog zatvora 28. juna 2001, agenti NATO u Haskom tribunalu imali su jasan cilj .\nHteli su da od Milosevica naprave protagonistu montiranog procesa, koji bi zapecatio deceniju medijskih lazi.\nJednom i zauvek su hteli da dokazu da su Srbi bili novi Nacisti; bosanski i kosovski muslimani samo zrtve; i da je napad NATO na Jugoslaviju bio opravdan jer je njime zaustavljen novi holokaust. Na ovaj nacin Tribunal bi predstavio Srbe kao glavnog krivca za jugoslovenske ratove, i tako proglasio Srbiju odgovornom za ratnu stetu koja bi osakatila privredu te republike za mnogo narednih godina. [3A]\nZa uspeh tog plana je Hagu bilo neophodno da se Milosevic ponasa na odredjeni nacin. Trebalo je da se ponasa kao optuzeni i unajmi advokata, ili jos bolje celu ekipu, koji bi ga branio pred Tribunalom. Kako bi im to islo na ruku?\nPrvo i osnovno, samim cinom dovodjenja ekipe branilaca, Milosevic bi pokazao svetu da je Tribunal nepristrasni sud koji zeli da razmotri Milosevicevu krivicu. Ali Milosevic je hteo da dokaze upravo suprotno – da je Tribunal orudje NATO, stvoreno zarad satanizacije Srba i kaznjavanja njihovih vodja koji su se usprotivili NATO-u i njihovim domacim saradnicima.\nDrugo, ekipa branilaca bi onemogucila da se Milosevic licno suoci sa «sudijama», tuziocima i svedocima, i raskrinka ih kao lazove i orudja NATO. Ne bi bilo izuzetno bitnog elementa u cinjenici da Milosevic sam ispituje svedoke – da lider Srba razotkriva lazi ljudi koji su optuzivali Srbe.\nPo svojoj prirodi, pravnici koriste zakonske metode da oslobode svoje klijente i ne brinu o politickim pitanjima. Sa advokatima na pozornici, Milosevic ne bi mogao da iskoristi montirani proces kako bi otkrio istinu. Mediji bi mogli da sve poraze tuzilastva pripisu «Milosevicevim lukavim advokatima», dok bi sam Milosevic bio ucutkan. [3B]\nTrece, kao sto znamo iz iskustava sa tribunalima za Jugoslaviju i Ruandu, advokate odbrane placa upravo Tribunal, pa su oni zato u zavisnom odnosu. Od advokata pred tribunalom za Ruandu smo saznali da su u nekoliko slucajeva od njih zadrzavane plate od stotinu hiljada dolara i vise. Naravno da ce to imati uticaja na ponasanje advokata, posto postoji opipljiv pritisak da se ne ide protiv Tribunala. Tako se iskljuce odredjeni argumenti, ne preduzmu odredjene mere, a cak je moguce i da dodje do «iskrenog razgovora», u kom suptilni nagovestaj dovodi do tihe izdaje.\nMilosevic bi bio u nemogucoj poziciji da iz zatvorske celije kontrolise ekipu advokata sa a) pogresnom (legalistickom) strategijom, koje bi b) placali njegovi neprijatelji. Kao da vec nema visok pritisak.\nDakle, kakav bi to poklon NATO-u bio! Dok bi advokati legalisali, Milosevica i Srbe bi kasapili u medijima.\nZnajuci to, Milosevic je od pocetka usvojio potpuno drugaciju strategiju.\nMilosevicevo «Ne!» advokatima\nKao sto je njegov saradnik Zdenko Tomanovic izjavio novinarima 2. jula, na ulazu u zatvor Sheveningen kraj Haga:\n[citat clanka AP]\nG. Milosevic ne priznaje Haski tribunal … Milosevic veruje da je tribunal «deo mehanizma genocida nad srpskim narodom.»\n«On nece imenovati branioca», dodao je Tomanovic. Izjavio je da ce Milosevic odbiti advokatsku pomoc tokom saslusanja i sudjenja, ciji se pocetak ocekuje iduce godine... \nAsosijeted Pres je takodje javio da «Milosevic namerava da se brani tako sto ce reci da je njegov jedini zlocin sto se suprotstavio NATO-u, cime sud najverovatnije nece biti impresioniran ….» \nUpravo tako. Milosevic nije pokusavao da impresionira svoje neprijatelje u tzv. sudu. Njegov cilj je bio da pobedi laz.\nCikago Tribjun je objavio clanak pod naslovom «Milosevic odbija da prizna sud», gde navodi da je, prema Tomanovicu:\n«...sudija pokusao da uruci primerak optuzbe Milosevicu, ali je on odbio da ga preuzme, pa je sudija ostavio papire izmedju resetaka. 'Tu su i danas,' kaze Tomanovic.»\nTomanovic je izjavio kako Milosevic «nece dozvoliti da da predstavlja bilo koji advokat.»\nObratite paznju na reci: dozvoliti.\nTribunal nije bio zadovoljan, sto je potvrdio i portparol Dzim Lendejl:\n«On nas je obavestio da ne zeli pravnog zastupnika sutra [na saslusanju],» izjavio je Lendejl. «Mi smo mu savetovali drugacije, ali to je njegovo pravo». \nDok je Zdenko Tomanovic govorio novinarima u Hagu, bivsi drzavni tuzilac SAD Remzi Klark je govorio novinarima u Beogradu.\nKatrin Suc [Cathrin Schütz], aktivista Klarkove organizacije IAC, je intervjuisala Klarka za nemacke novine Junge Welt 18. juna ove godine. Clanak, objavljen par nedelja nakon nasa prva dva clanka o Klarku, je ocigledno bio odgovor na nase optuzbe. [5A]\nU njemu, Suc kaze:\n«G. Klark, kada su bivseg jugoslovenskog predsednika Slobodana Milosevica izrucivali Hagu u junu 2000, vi ste pozurili u Beograd da to sprecite. Zasto?» [5B]\nOvo laskavo obrazlozenje Klarkove posete Beogradu je pomalo neverovatno, posto je Klark napustio Njujork 28. juna uvece, sedam sati nakon sto je svako ziv znao da je Milosevic vec otet i isporucen Hagu. \nDakle, posto Klark *nije mogao* da ode u Beograd «da to spreci», kao sto Katrin Suc tvrdi, sta je stvarno bio njegov cilj? I cemu zurba?\nMozda se odgovor nalazi u Klarkovoj izjavi novinarima 2. jual, tri dana nakon svog ishitrenog putovanja.\nSetite se da je Milosevic odbio da ga bilo ko zastupa. Remzi Klark je 2. jula izjavio kako je razgovarao sa Milosevicevim advokatima u Jugoslaviji, tako da je svakako znao za taj pristup.\n(Spominjemo advokate zato sto su ti ljudi pravnici, ali je predsednik Milosevic jasno rekao da ti su ljudi saradnici koji istrazuju cinjenice, a ne pravni savetnici. On nikad nije imenovao branioca, domaceg ili stranog, jer ne smatra ono sto se desava u Tribunalu za *zakonit* proces.)\nUprkos utisku koji je Klark predocio na konferenciji od 2. jula, Milosevic nije trazio pomoc od Klarka. Klark cak nije ni razgovarao s njim. Od 1. aprila do 28 juna 2001, dok je Milosevic camio u beogradskom zatvoru «radi istrage», Klark je uspesno izbegao iskusenje da pohita u Beograd, uprkos brojnim pozivima ICDSM-a da dodje i javno osudi Milosevicevo tamnovanje.\nKlark je svejedno i bez oklevanja predocio javnosti svoju viziju Miloseviceve strategije:\n«...Bivsi americki drzavni tuzilac Remzi Klark se ponudio da pomogne Milosevicevoj odbrani. Klark je izjavio novinarima u Beogradu kako razmislja da se pridruzi Milosevicevim braniocima, ali da ce insistirati da jugoslovenski advokati predvode ekipu. ...[Klark] je izjavio da vodi razgovore sa Milosevicevim advokatima».  (Asosijeted Pres)\nPogledajte kako je Klark izjavio kako «razmislja» da se pridruzi ekipi branilaca, kao da je bio pozvan da to ucini. Isto tako, spekulacijama o svom pridruzivanju Klark je nagovestio da postoji ekipa Milosevicevih branilaca, da je Milosevic usvojio klasicnu strategiju odbrane, i da je prihavtio Tribunal kao zakoniti sud. Konacno, izjavom da ce «insistirati» na odredjenim stvarima, Klark je nagovestio svoju rukovodecu ulogu. A Klark je u stvari celo vreme pokusavao da stvori posao za sebe!\nBritanskim novinama Morning Star Klark je izjavio da ce se drage volje pridruziti «ekipi odbrane» Milosevica – protiv cega se Milosevic jasno izjasnio. Nastavlja Klark:\n«Ako prihvati moj savet, imace ponosne i sposobne jugoslovenske advokate koji ce stati pred taj sud i reci svetu: 'Mi smo sposobni da se branimo'.» \nKlark, dakle, opet nudi strateske savete, iako to od njega niko nije trazio, u sklopu nekog pravnog time koji Milosevic ne zeli. Ovo je zaista van pameti.\n* Prvo, bivsi americki dravni tuzilac se nudi da bude Milosevicev branilac i pravni savetnik. Zar nametanje klijentima nije povreda pravne etike?\n* Drugo, Klark se sastao sa advokatima bez Miloseviceve dozvole. Moglo bi se reci da advokati mogu da se sastaju s kim god hoce, ali imajte na umu da je to direktno islo protiv Miloseviceve strategije. Klark se zalagao da, po njegovim recima, «ponosni... jugoslovenski advokat» vode glavnu rec. Time je ohrabrivao te advokate da ubede Milosevica, dok je...\n* Trece, Klark vrlo javno pogresno predstavio strategiju Miloseviceve odbrane. Ovo je najbitnije. Kako bi osudio Milosevica (i celi srpski narod!) na sudu javnog mnenja, Tribunal je morao da ubedi javnost u dve stvari. Prvo, da se zaista radi o «sudjenju,» a ne montiranom procesu gde i sudije i tuzioci rade za NATO. I drugo, da su Milosevic i drugi srpski lideri – a ne lideri NATO – ti koji treba da se brane od optuzbi.\nDakle, glavni propagandni cilj Tribunala u tom casu je bio da prisili Milosevica da imenuje «ekipu branilaca», ili bar da stvori utisak kako je to u planu. Tome su posluzile Klarkove izjave, koje su gajile utisak da je Milosevic zaista oformio ekipu koju se Klark ljubazno ponudio da vodi. Kao da je Milosevic prihvatio svoju otmicu kao legitimno hapsenje, Tribunal kao legitiman sud,  a proces protiv njega kao normalno sudjenje na koje je on reagovao na normalan nacin – angazovanjem advokata.\n* Cetvrto, Klark je govorio o Jugoslovenima kao maloj deci za koje bi bio veliki uspeh da «sposobni» advokati izadju pred «sud» i dokazu da su sposobni da se brane. Dokazu da su sposobni? Kome? Sta je Klark mislio, da je Jugoslavija zaostala?\nGospodja Suc tvrdi da je Klark pohitao u Beograd kako bi sprecio otmicu Milosevica. Klarkove reci navode na znatno drugaciji zakljucak. Ima se utisak da je Klark pozurio u Beograd kako bi a) dobio na uticaju medju Milosevicevim advokatima u Jugoslaviji i ostalim pristalicama, b) koristeci ih kao polugu, nagovorio Milosevica da se odluci za legalisticku strategiju kojoj bi Klark bio na celu, i c) stvori pogresan utisak u javnosti da Milosevic stvara ekipu branilaca da ga zastupa ili bar pomaze pred sudom.\nOvu teoriju potvrdjuje i reakcija Tribunala na dve konferencije za stampu odrzane 2. jula (2001).\nKao odgovor na jasno objasnjenje Zdenka Tomanovica da Milosevic odbija tribunal tako sto *nece imenovati branioca*,Tribunal je od holandske vlade isposlovao da se Tomanovicu zabrani ulazak u Holandiju u sledecih sest nedelja. Tako je Tomanovic kaznjen a Milosevicu je oduzet glas u javnosti, bas u vreme kada su svi – pa i Miloseviceve pristalice – tek stvarali utiske o Milosevicevoj strategiji. A bas tada je Remzi Klark imao snazno medijsko prisustvo.\nKlark se proveo mnogo bolje od Tomanovica. Nakon sto je javno osporio Milosevicem pristup, Klark je dobio neogranicen pristup Predsedniku, i jos ponesto.\nAli o tome u nasem sledecem clanku: «Izabranik Tribunala»\n- Dzered Izrael i Niko Varkeviser\nUrednici, Carevo Novo Odelo\n[Beleske posle apela]\nCarevom Novom Odelu je potrebna vasa pomoc!\n* Beleske i izvori *\n «Remzi Klark, predstavljen kao Milosevicev advokat, klevece 'klijenta' na americkoj TV»\n«Remzi Klark u Pres-Klubu, Ponovo»\n Klark je cesto hvalio Islam kao silu napretka. Na primerr, izjavio je da je «Islam najbolja prilika za siromasne ove planete da imaju bilo kakvu nadu u pristojan zivot. To je jedina revolucionarna sila kojoj je stalo do covecanstva!» U stvarnosti, ta «revolucionarna sila» znaci islamski fundamentalizam.\nCitirano u «Islam in America; Five Mistakes of U.S. Policymakers in the Muslim World», El-Hajj Mauri’ Saalakhan; mart 1999, str. 86-89\n* Kako je Klark branio naciste vidi se u clanku na\n* Klark je isao u Egipat da trazi oslobadjanje Seika Abd-el Rahmana, duhovnog vodje grupe Dzama-al-Islamija (GAI). Tamo je odrzao konferenciju za stampu sa de fakto vodjom grupe. GAI je najveca i mozda najekstremnija teroristicka organizacija u Egiptu, sto cini posetu i podrsku jednog bivseg americkog funkcionera istinski zapanjujucom. Egipatski izvor koji govori o poseti je:\n Bogu hvala za Dzejmija Seja, portparola NATO tokom kukavickog bombardovanja Jugoslavije; on je uvek govorio previse. Upravo Sej se pohvalio kako NATO kontrolise Tribunal, rekavsi da je tadasnji vrhovni tuzilac Luiz Arbur radi ono sto joj «mi» (tj. NATO) dopustimo. Vrati se Dzejmi, nedostajes nam!\nSejovo hvalisavo priznanje procitajte u clanku na\n[3A] Satanizacija Srba je zahtevala izmisljanje Milosevica koji nikad nije postojao u stvarnosti. Vise o tome mozete procitati u clanku na:\nO optuzbama za «novi nacizam», procitajte «Prisvajanje holokausta» na\n[3B] Bas zato sto je Milosevic odbio da saradjuje sa Tribunalom u montiranom procesu, odustalo se od planova za TV-prenos sudjenja. Medjutim, ostali su zapisnici sa procesa sa detaljnim razlobicavanjem lazi protiv Srba i Jugoslavije.\n Asosijeted Pres, 2. jula 2001, ponedeljak. Medjunarodne vesti. Duzina clanka: 834 reci (engl. Naslov: «Milosevic Meets With Lawyer, Plans Strategy Ahead Of Scheduled Appearance Before U.N. Tribunal» Autor: Robert H. Reid.\n Cikago Tribjun, «Milosevic refuses to recognize court» («Milosevic odbija da prizna sud»);\nautor: Ray Moseley, 3 jula, 2001.\n[5A] * vidi belesku 1, i clanke:\n[5B] Nemacki tekst:\n"F: Als Milosevic im Juni 2000 nach Den Haag ausgeliefert werden sollte, sind Sie nach Belgrad geeilt, um die Auslieferung zu stoppen. Warum?"\nIzvor: Zum Inhalt der Beilage «sloboda - Freiheit für Milosevic»; 18.06.2003; Interview: Cathrin Schütz; »Das Tribunal ist illegal«; Junge Welt sprach mit dem ehemaligen US-amerikanischen Justizminister Ramsey Clark über den Verlauf des Prozesses\n Otmicu predsednika Milosevica objavio je CNN 28. juna 2001, oko 1 popodne po istocnom americkom vremenu:\nCNN BREAKING NEWS 13:20, June 28, 2001 Thursday, Transcript # 062808CN.V00, News; International, 630 words, Yugoslavia Confirms Extradition of Milosevic, Lou Waters, Alessio Vinci\n Morning Star; 3 jul 2001; str. 2; naslov: «Clark offers to defend Milosevic» (Klark nudi da brani Milosevica»)\n Carevo Novo Odelo je objavilo nekoliko clanaka o nezakonitosti Tribunala.Emperor's Clothes has published several articles on the illegality of The Hague Tribunal. Na primer, «Ilegalna osnova Tribunala za ratne zlocine» (The Illegal Basis of the War Crimes Tribunal), dr. Koste Cavoskog na:


JADNICA OSTALA BEZ MUŽA BOGATAŠA I SKINULA CRNINU: Vedrana Rudan o Nikolini: 97\t316\nIvan Ercegovcević 19.08.2020. 20:23h 20:40h\nZdravko Čolić je poklonio stan u kojem je odrastao, u sarajevskom naselju Grbavica, svom prijatelju koji je ratni vojni invalid! Ekipa Kurira boravila je nekoliko dana u glavnom gradu Bosne i Hercegovine, gde smo saznali mnogo zanimljivih detalja o najvećoj zvezdi na Balkanu. Stanovnici Sarajeva o Čoli imaju samo reči hvale.\nKurir.rs / Ivan Ercegovčević / foto: Dragana Udovičić\nOTKRIVENA TAJNA ČUVANA 40 GODINA! Kad jedna reč pokvari PRIJATELJSTVO za sva vremena: Evo šta se desilo Lokici i Čoli!\nLEPOTAN PROMENIO LIČNI OPIS: Maneken iz Čolinog i Breninog spota postao vehabija?\nKARLEUŠA SE SELI U VILU NA DEDINJU OD 2.500.000 €! Sauna, ogromni garderober, BAZEN - JK pokazala SUVI LUKSUZ u kom će UŽIVATI! 5 6\t18


Stižu tri letjelice za potrebe MUP-a RS: Kriminalce će loviti ruskim helikopterima? | Omladinska organizacija "Korak Naprijed" Trebinje\nHome » Sve vijesti » Stižu tri letjelice za potrebe MUP-a RS: Kriminalce će loviti ruskim helikopterima?\nin Sve vijesti, Vijesti 29/07/2019\t0\nBANJALUKA – Tender za nabavku tri helikotera, za potrebe Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, već je raspisan, a otvaranje ponuda planirano je za 9. septembar, potvrđeno je “Nezavisnim”.\nOdakle će helikopteri biti nabavljeni, zvanično bi trebalo da bude poznato nakon otvaranja ponuda, s tim što je portal “Tango Six”, tragom istraživanja na ovogodišnjem Vazduhoplovnom sajmu u Parizu, objavio da će se Republika Srpska najverovatnije odlučiti za ruske helikoptere Ansat.\nInače, MUP RS u posljednje vrijeme ulaže velika sredstva u svoje opremanje, a kako “Nezavisne” nezvanično saznaju, uskoro bi trebalo da im stignu i dva oklopna vozila “Despot”, koje proizvodi preduzeće “Tehnički remont Bratunac” (TRB).\nDragan Lukač, ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske, izjavio je nedavno da je “Despot” prvi put predstavljen 9. januara na paradi povodom Dana Republike Srpske, ali i najavio da će već na narednoj paradi učestvovati i veći broj tih vozila.\nSlavenko Ristić, generalni direktor preduzeća TRB, izjavio je ranije da su stručnjaci ocijenili da “Despot” ulazi u sam vrh multifunkcionalnih borbenih vozila.\nPrevious: Saobraćajka u trebinjskom tunelu\nNext: TREBINJE – Koncert Kaliopi za slavu grada


Mržnja dece - Zlatko Paković - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumna » Mržnja dece\nZlatko Paković03.06.2022. 17:00\nOpet je izvršeno masovno ubistvo u jednoj osnovnoj školi u Sjedinjenim Američkim Državama, ovog puta u Teksasu. Ubijeno je devetnaestoro dece i dvoje nastavnika. Ubica je imao 18 godina. Ni dete ni zreo čovek. I sam učenik u srednjoj školi. Takođe ubijen.\nJe li u biti ovog ubistva mržnja? Morala bi biti. Šta je to mržnja? Možda je od tog pitanja važnije pitati: zašto se ova ubistva u Americi ponavljaju (a da odgovor ne bude da je to samo zato što je tamo prodaja oružja poput prodaje nekog prehrambenog proizvoda)? Možda bi nas odgovor na to pitanje odveo na vrata teškog pitanja o uzrocima mržnje.\nPsihoanalitičar i pedagog Vilhelm Štekl – čiji je stav da je “mržnja prvobitna, iskonska u čoveku”, uticao na Frojda da oblikuje pojam ‘pramržnje’ – formulisao je psihološki zakon bipolariteta: “Svi se ljudski afekti i nagoni javljaju u protivrečnim parovima. Nema ljubavi bez mržnje, nema volje za vlašću bez volje za potčinjavanjem, niti priznanja tuđe veličine bez zavisti, nema vrline bez odgovarajuće suprotnosti, bez nekog poroka.”\nOvaj zakon osnova je svake čovekove drame, kao što je drama osnova identiteta svakog čoveka. Identitet, nešto je dinamično, a ne statično. U saobraćanju s drugim identitetima, među ljudima ili u istom čoveku, identitet je podložan razaranju. Drugim rečima, identitet se permanentno preustrojava. Svakodnevno je na ispitu. Osim ako nije poubijao sve druge, on nikad nije sam (usamljen).\nUmetnost drame, dramska umetnost, jedno je eksperimentalno područje ljudske egzistencije, na kojem se identiteti, najpre prikazani kao stabilno usvojeni, izlažu različitim pritiscima okolnosti; pod tim pritiscima, opitno, uočavaju se promene. Savremeni dramski komadi često nam pokazuju uticaj političkih i običajno-religijskih pravila koja teže da svaki identitet, na području vlastitog delokruga, uobliče na jedinstven način i da ga zadrže (u njegovoj nezrelosti).\nEngleskojezični dramski komadi (i filmovi) često, češće nego drugi, pokazuju uticaj rđavog vaspitanja na devijantno ponašanje osobe.\nDrame o ratu, i sa istoka i sa zapada, najčešće pokazuju uslove u kojima navike solidnog građanskog ponašanja predstavljaju otežavajuću okolnost za opstanak.\nKad je reč o dramam o drami deteta, dakle o drami veoma rovitog identiteta, identiteta koji izrazito zavisi od okolnosti u kojima se uspostavlja, onda su uvek posredi drastična drama i nagla promena ponašanja za koju dete ne može biti odgovorno.\nDrame o nasilju izvršenom nad decom i od dece, upozoravaju da je dečje nasilje uvek posledica rđave paradigme koju je dete usvojilo. Kad paradigma svojom rigidnošću ugrožava potencijal egzistencije, mlada osoba, ukoliko je jake volje (sic!), čini zlo delo.\nŠtekl tvrdi: “Dete je iskonski sklono da mrzi. Dete voli samo sebe i zauzima neprijateljski stav prema svojoj okolini. Ono mora da se nauči da voli druge. Ono počinje da voli one osobe koje mu donose radost.” Ta poslednja rečenica izgleda kao ključna. Ukoliko se deci ne “donosi radost”, onda se ne može očekivati da ona vole. Ovaj uvid nam omogućuje jedno humanije shvatanje dečje mržnje, jedno dublje razumevanje koje ide s onu stranu puke osude i priziva saosećanje (i strah).\nZa primer, uzimam ovde čuveno filmsko delo, prema scenariju i režiji Gasa Van Santa (Gus Van Sant), “Slon” (Elephant, 2003), koji prikazuje masakr u jednoj američkoj školi u Koloradu, o kojem je iste godine dokumentarni film snimio Majkl Mur (Michael Moor, “Bowling for Columbine”).\nDečji svet ubica u ovom filmu, svet je besprizorne zapuštenosti. Ovim osobama u nastajanju, okružujuća, priručna stvarnost predstavlja kraj sveta. Prepušteni stvarnosti bez srži, postvarenoj stvarnosti, dakle, stvarnosti u kojoj nema ničeg što je prevazilazi makar u mašti, ove nezrele osobe, deca bez detinjstva, nesvesno preuzimaju na sebe odgovornost da joj se osvete.\nDva dečaka dolaze u školu naoružana do zuba i, po unapred vešto skrojenom planu, ubijaju svoje školske drugove i nastavnike, kao što su besomučno ubijali čovekolike objekte na ekranu svog kompjutera. Ovi dečaci su bili svesni da će i sami biti ubijeni, ali njihov odnos prema smrti, tuđoj ili vlastitoj, nije bio izgrađen kao odnos prema gubitku svega onoga je mogućnost egzistencije, jer oni nisu imali iskustvo sopstvene egzistencije.\nPotreba čoveka da učini nešto sa sopstvenim životom, kako bi sebi podastro dokaz vlastite važnosti, čak neophodnosti pojave sopstvenog Ja u svetu (za koju nije odgovoran, ali za čiji smisao, u svaklom slučaju – ako je reč o odraslom čoveku – sam podnosi odgovornost), kod onih kojima niko nije donosio radost, ispoljava se u destrukciji te ograničavajuće, smrtno repetitivne stvarnosti.\nKod inteligentne dece snažne volje, kojima život ne donosi radost, nužno se ispoljava surovost inteligencije. Ravnodušnost ih odgaja kao ubice.


REDIS - Novo na Web hostingu - unlimited.rs - Hosting visokih performansi | cPanel Web hosting u Srbiji, VPS SSD, registracija domena\nREDIS – Novo na Web hostingu\nNa prvu godišnjicu od predstavljanja naših unapređenih “Plus” paketa donosimo punu podršku za Redis keširanje na Web hosting paketima OPTIMUM+, PREMIUM+ i BIZ+ web. U nastavku teksta ćemo pokušati objasniti zašto ovo može biti bitno za vaše projekte u nekom trenutku.\nRedis ili skraćeno od REmote DIctionary Server, je servis otvorenog koda koji u memoriji skladišti NoSQL ključeve odnosno vrednosti koje se koriste primarno kao keš ili brzi odgovor aplikacije ka bazi podataka. Dakle, koristi strukture podataka da bi čuvao podatke, najčešće strings, lists, sets, sorted sets, hashes.\nAko Redis upoređujemo sa konkurencijom i nešto starijim servisom – Memcached, dolazimo do toga da se razlikuju po tome što je Memcached servis orijentisan više za jednostavnije aplikacije koje zahtevaju manje resursa – memorije, ali dolazimo i do ograničenja kada se podaci skladište u serijskoj formi.\nVelike kompanije kao što su Twitter, AWS, Microsoft, Azure, Alibaba samo su neke koje koriste Redis za svoje aplikacije i sajtove.\nKako da Redis implementiram na svoj sajt?\nZa razliku od konvencionalnih metoda na Web hosting platformama gde se jedna Redis instanca deli sa više desetina klijenata, kod nas kontrolišete sopstvenu instancu (server) i imate jedinstveni port, što znači da Redis ne delite ni sa kim. Jednostavno u cPanel-u pronađite ikonicu Redis Manager, izaberite koliko želite da dodelite RAM-a i pokrenite Redis. Ono što je bitno napomenuti je da se koriste zasebni RAM resursi na nivou servera, a ne vaš RAM koji imate dodeljen u okviru paketa.\nDetaljno uputstvo (korak po korak) za aktivaciju Redis keširanja na WordPress ili nekim drugim sistemima je dostupno ovde.\nA šlag na torti?\nJoš jedna sjajna novost je da smo od 09.09.2020. obogatili naše Web hosting pakete sa dodatnim Cloud resursima, tačnije na raspolaganju je više CPU jezgara u svim paketima, kao i do 60% brži IO što će omogućiti još lagodniji rad kako za postojeće tako i za nove korisnike. Izdvajamo i povećanja koji se odnose na Email prostor po nalogu i to do 20%.


Srbija: Otkazana putovanja do 31. maja\nNacionalna asocijacija turističkih agencija Srbije (JUTA) poslala je preporuku svim agencijama članicama da se putovanja otkažu do 31. maja. To prenosi telegraf.rs\nPredstavnici turističkih agencija ranije su odlučili su da se usklade sa mjerama vanrednog stanja u Srbiji i da otkažu zakazana putovanja do 15. maja. Međutim, sada je ta odluka produžena do kraja mjeseca\npitanje je da li će moći da se zakazuju putovanja i do 15. juna.\nVlada Srbije je donijela uredbu koja predviđa da vrijednosni vaučer za cio iznos aranžmana bude osiguran polisom osiguravajuće kuće, bez obzira da li je isplaćen do kraja, ako je plaćanje ugovoreno na mjesečne rate.\nDo sada je,rezervisano 240.000 turističkih aranžmana. Od tog broja 10.000 se odnosi na Italiju kojoj je uplaćeno tri miliona eura\nUkupna vrednost svih rezervisanih aranžmana je oko 150 miliona eura. Najveći dio od toga se odnosi na Grčku, Tursku i Egipat, a manji na Španiju, Italiju, Crnu Goru i Bugarsku.


Kia obogatila ponudu modela Optima - GARAŽA\nJužnokorejski proizvođač automobila Kia je prošle sedmice evropskoj javnosti predstavila čak tri nove varijante limuzine Optima – hibridnu Optimu Plug-in Hybrid, karavansku Optimu Sportswagon i sportsku varijantu Optima GT.\nPlug-in Hybrid među vodećim u D klasi po dometu\nNovu hibridnu Optimu odlikuje veliki domet, za kojeg su zaslužni elektro motor i učinkoviti 2,0-litarski benzinski motor s direktnim ubrizgavanjem goriva. Na električni pogon Optima uz nulte emisije CO2 omogućava više od 54 km vožnje, što fizičkim i flotnim kupcima pruža veoma niske troškove održavanja.\nKod nas već sredinom novembra\nKijin prvi priključni hibrid, kojeg kod nas i drugde u Evropi očekujemo već sredinom novembra, odlikuju atraktivan izgled, izvanredan doživljaj vozača, niski troškovi održavanja i minimalan uticaj na okolinu. Hibridna Optima, na početku samo kao limuzina (iduće godine dobija i karavansku varijantu), od obične Optime vizuelno se razlikuje po nekoliko spoljnih detalja (najprimetnije su plave crte na maski, bokovima i zadnjem delu, gde je i oznaka ‘EcoPlugin’), koji osim vizuelnog utiska doprinose i smanjenju koeficijenta otpora vazduha.\nNovo vozilo pokreće litijum-polimerski baterijski sklop kapaciteta 9,8 kWh, uparen sa 50-kilovatnim elektro motorom, koji samo na struju može preći 54 km pri brzini od 120 km/h, a to ga svrstava među vodeće u klasi po dometu isključivo s pogonom na struju. Kada nestane struje pali se inovativni 2,0-litarski benzinski GDI četverocilindraš s oznakom ‘Nu’ sa 156 konjskih snaga i obrtnim momentom od 189 Nm. Kao i kod obične varijante i hibrid prenosi snagu preko 6-stepenog automatskog menjača. Ukupna snaga motora iznosi 205 KS pri 6.000 obrtaja u minutu, dok je najveći obrtni moment 375 Nm pri 2.300 obr./min. Uprkos tome što ubrzanje kod 1.705 kg teške limuzine nije od primarnog značaja hibrid od 0 do100 km/h ubrzava za 9,4 sekunda, što je 0,6 sekunda brže nego kod prethodnika – paralelnog hibrida.\nNovu hibridnu limuzinu odlikuje i inovativno skladištenje baterije iza zadnjih sedišta i u dvostrukom dnu zbog čega je u prtljažniku na raspolaganju solidnih 370 litara prtljažnog prostora. Kako smo se kod Kije već navikli i hibridna Optima donosi vrlo bogatu serijsku opremu. Ista između ostalog uključuje navigacioni sistem s 8-inčnim ekranom na dodir i DAB+ digitalni radio. To je ujedno i prvi model Kije, koji nudi Android Auto™, koji deluje na svim Android telefonima koje pokreće 5.0 (Lollipop) ili novije verzije, i Apple CarPlay™ (iPhone 5 ili noviji), koji će biti raspoloživ krajem godine. Android Auto™ korisniku omogućava povezivanje pametnog telefona i pristup aplikacijama pomoću ugrađenog infotainment sistema, kao npr. glasovno naređivanje navigaciji Google Maps, handsfree telefoniranje i tekstualne poruke i prepoznavanje glasa. Android Auto™ omogućava i emitovanje muzike iz Google Play Music. Apple CarPlay™, koji stiže krajem godine, omogućava potpuno glasovno naređivanje telefonu putem Siri, što uključuje npr. navigaciju preko Apple Maps, pozive i diktiranje teksta. Apple CarPlay™ podržava i ostale audio aplikacije, npr. emitovanje muzike ili audio knjiga, koje korisnik preuzme preko svojeg iPhonea.\nAudio-navigacioni sistem nudi potpunu povezivost s najnovijim podacima (Kia Connected Services). Sistem, koji pruža TomTomTM, nudi puno toga, između ostalog: saobraćaj uživo, radarska upozorenja, lokalno pretraživanje i vremensku prognozu. Sistem je u Evropi potpuno bestplatan za sve kupce Optime 7 godina od dana kupovine. Audio sistem je serijski opremljen sa šest zvučnika, a kupci mogu dodatno naručiti vrhunski Harman Kardon Premium snage 590W, sa 10 zvučnika, spoljnim pojačalom, tehnologijom za obnovu muzičkih fajlova Clari-FiTM MP3 i naprednom Harman Kardon surround tehnologijom QuantumLogicTM.\nOptima nudi bežično punjenje mobilnih uređaja, koje se nalazi u otvorenom pretincu centralne konzole. Bežični punjač snage 5W omogućava mobilno punjenje telefona. S ‘detekcijom stranog predmeta’ sistem punjenja se aktivira, kada u pretincu detektuje kompatibilan uređaj i korisnika upozori ako prilikom izlaska iz vozila u njemu ostavi telefon. Sistem na ekranu instrument ploče prikazuje stanje napunjenosti baterije i upotrebom bezbednosng sistema sprečava pregrevanje tokom punjenja.\nOptima Sportswagon – elegantni karavan, namenjen isključivo za Evropu\nKia je prošle sedmice predstavila i karavansku varijantu Optime, koja se može pohvaliti deljivom zadnjom klupom (u omjeru 40:20:40) i velikim prtljažnikom zapremine 552 litra, koji se potpunim obaranjem zadnjih sedišta povećava na izdašnih 1.686 litara. Glavnina kupaca Optime u Evropi će se prema očekivanjima odlučiti za karavan, koji će kao i limuzina ponuditi sva tehnička i bezbednosna pomagala, uz savršen komfor. Tehnološka oprema između ostalog uključuje: napredni tempomat (ASCC), automatsko kočenje u nuždi (AEB), upozoravanje kod nenadane promene vozne trake (LKAS), automatsko paljenje i gašenje dugih svetala (HBA), upozoravanje na ograničenja brzine (SLIF), sistem za detekciju mrtvog ugla (BSD), upozoravanje na predmete u pokretu prilikom vožnje unazad (RCTA) i još puno toga.\nKaravan Optima Sportswagon, kao i priključni hibrid, kod nas očekujemo sredinom novembra.\nKia Optima GT 2.0 T-GDI – najsnažnija Kia u Evropi\nOptimu GT, namenjenu isključivo evropskom tržištu, pokreće Kijin novi 2.0 T-GDI benzinac. Motor, koji je u potpunosti izrađen od aluminijuma, proizvodi 245 konjskih snaga pri 6.000 obr./min, a može se pohvaliti najvećim obrtnim momentom od 350 Nm u intervalu između 1.350 i 4.000 obrtaja u minutu. Optima GT, koja će biti raspoloživa i kao limuzina i kao karavan, ovaj motor premijerno predstavlja u Evropi. Naime motor je razvijen za američko tržište, gde je Optima jedna od najprodavanijih limuzina. Optima GT prosečno troši samo 8,2 l/100 km, uz emisije CO2 od 191 g/km (kombinovano, novi evropski vozni ciklus), a od 0 do 100 km/h potrebno joj je 7,4 sekunda (Sportswagon 7,6 sek. ). Zahvaljujući snažnom turbopunjaču za međuubrzanje od 60 do 100 km/h treba joj samo 3,7 sekunda (Sportswagon 3,8 sek.). Najveća brzina je elektronski ograničena na 240 km/h (Sportswagon 232 km/h), čime je GT najbrža Kia koju su ikad napravili za Evropu. S obzirom da se radi o ekskluzivnoj izvedbi Optima GT će za Kiju biti vrlo značajan dobitak, jer predstavlja Kijinu perjanicu, koja će u očima kupaca nesumnjivo podići imidž Optime i Kije kao brenda.\nKia u Evropi sa čak 10 modela i 17 varijanti\nSve tri varijante se sredinom novembra priključuju limuzini Optima i hibridnom krosoveru Niro i tako dodatno obogaćuju Kijinu gamu modela u Evropi, koju čini 10 modela i 17 varijanti.\n2016 gt hibrid kia optima sportswagon\nPrevious post:CXPERIENCE CONCEPT: Citroën-ova udobnost i dizajn koji ruše norme\nNext post:Nova Opel Astra ekstra-sportskog OPC izgleda


sanja ilic\t 04.06.2021. 19:16h\n"To je šezdeset godina vođenja evidencija. To je moja duševna hrana, ja ne mogu dok ne popunim šta sam uradio za današnji dan", objašnjava on svoj poriv. A da je zaista tako, pokazao je kada je crvenom olovkom upisana poseta televizijske ekipe Kurira.


MMF: Ekonomski izgubljena godina\nUsporavanje svjetskog ekonomskog rasta prijeti da anulira i preokrene u negativnom smjeru napredak kojeg su mnoge zemlje ostvarile u posljednjih desetak godina, procjenjuju najviši zvaničnici Međunarodnog monetarnog fonda. Uvjereni su da će ove godine pokazatelji globalnog ekonomskogi rasta biti negativni, ali da je oporak moguć u 2010. godini ako države budu tijesno sarađivale i provodile ekonomsku i finasijsku politku nužnu za okončanje recesije.\nDok neki ekonomisti porast vrijednosti dionica na njujorškom Wall Streetu ističu kao dokaz da je najgore prošlo, direktor MMF-a Dominique Strauss-Kahn, smatra da je 2009., unatoč znacima usporavanja ekonomskog pada, izgubljena godina:\n"Ova godina će biti ružna. Nije bitno šta se dešava sada, pad je evidentan. Svjetski rast će biti izrazito negativan. Činjenicu da se zaista suočavamo sa prvom svjetskom ekonomskom krizom mislim da sada svi shvataju."\nUz ocjenu da će ekonomski oporavak ovisiti o dosljednosti i usaglašenosti odgovora međunarodne zajednice, gospodin Strauss-Kahn je, govoreći u vašingtonskom Nacionalnom press klubu istakao da sadašnje stanje posebno pogađa zemlje u razvoju čiji izvoz uveliko opada:\n"Ovo što se dešava prijeti da poništi sav napredak ostvaren u posljednjih deset godina u tim zemljama i, a to je čak još opasnije, napredak u nisko-profitabilnim ekonomijama."\nBez hitnih poteza koji će odlediti tržište kapitala, direktor MMF-a smatra da napori na oživljavanju svjetske potražnje neće dati rezultata i da bi to milione ljudi moglo vratiti nazad u siromaštvo.\nGospodin Strauss-Kahn je ocijenio samit lidera G-20 u Londonu velikim uspjehom, ističući da je odlučnost učesnika samita da se uhvate u koštac sa recesijom dobra vijest:\n"Dobra je vijest da bi slobodan pad svjetske ekonomije mogao početi jenjavati. Postepeni oporavak je, prema našim prognozama, moguć od prve polovine iduće godine."\nProšlog mjeseca, analitičari MMF-a su predvidjeli da bi svejstki ekonomski rast mogao biti između pola i jedan odsto. Objavljivanje nove procjene očekuje se krajem ovog mjeseca, pred proljetno zasjedanje MMF-a.


�IRJAN ZNA Farma za budu�nost\nTravanj 22, 2019, 11:36:18\nLikaWorld.net > Vijesti na Forumu > Vijesti > > �IRJAN ZNA Farma za budu�nost\nAutor Tema: �IRJAN ZNA Farma za budu�nost (Posjeta: 2685 )\n« : Prosinac 08, 2007, 16:51:51 »\nBrinje: Godi�nja proizvodnja 3000 komada junadi zasjenjuje sve ostale u Hrvatskoj\nAutor Dra�en Pr�a\nBRINJE - Nakon �to je prije dvije godine u Vodote�u, u brinjskoj op�ini, otvorena farma junadi �irjan, prema rije�ima njenog vlasnika Zvonimira �irjana, godi�njom proizvodnjom od 3000 komada junadi me�u najve�im je farmama u Hrvatskoj.\nRatna zbivanja bila su uzrok propadanja farme, no uz podr�ku Op�ine i novac ulo�en u obnovu, proizvodnja je ponovno pokrenuta. Danas na farmi povr�ine sedam hektara ima i sedam modernih objekata sa svom prate�om najmodernijom mehanizacijom. Tri milijuna kuna ulo�eno je kako bi se pokrenuli poslovi, a potom i 10 mlijuna kuna u nabavu stoke. Opravdanost ulaganja u farmu Vodote� potvr�uju godi�nja proizvodnja od 10-milijuna kuna i vrijednost zaliha hrane od pribli�no pet milijuna kuna.\nBrinjski baby biff\nUz iznimno velik sto�ni fond, Zvonimir �irjan ka�e da oko 40 posto stoke sa farme zavr�i kao baby biff u Italiji, kao milanski rez, osobito u okolici Milana i Fiorentine, dok je ostali dio namijenjen doma�im mesnim industrijama.\n- Tov junadi ne namjeravamo pove�avati, no planiramo oformiti jedno stado pa�nih pasmina. Goveda bi bila na otvorenom, jer su otporna na vremenske prilike. Dobili bi isklju�ivo ekolo�ko meso koje �e biti brendirano. I dalje nastavljamo sa ulaganjima u modernizaciju farme. Sagradit �emo mje�aonicu sto�ne farme za svoje potrebe ali i za potrebe cijele Like - kazao je �irjan.


Afera “Respiratori”: Optužnica spremna, koga će Tužiteljstvo BiH sve teretiti? | Poskok\nTužiteljstvo BiH spremilo je optužnicu u predmetu “Respiratori” koja se odnosi na nabavku 100 respiratora iz Kine u BiH, saznaje “Dnevni avaz”. Pitanje je dana kada će optužnici biti poslana na potvrđivanje Sudu BiH.\nOva informacija potvrđena je Avazu iz više izvora iz Tužiteljstva BiH.\nZa sada su osumnjičeni u ovoj aferi Fadil Novalić, premijer Federacije, Fahrudin Solak, direktor FUCZ, Fikret Hodžić, vlasnik “Srebrene maline”, firme koja je za 10,5 milijuna KM i uvezla respiratore iz Kine u BiH, ali i Aleksandar Zolak, direktor Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH, koji je Hodžiću, pod čudnim okolnostima dao dozvole za uvoz i transport medicinskim sredstvima.\nNo, sada je pitanje tko će sve biti optužen i tko će se uz ovu četvorku naći na optuženičkoj klupi. Tužiteljstvo BiH je prošli tjedan ispitalo posljednje svjedoke, a optužnica se sada finalizira. Prema informacija “Avaza”, broj optuženih bit će veći od četiri, a posebno se to odnosi na pojedine svjedoke.\n” Optužnica je spremna”, rečeno je neslužbeno iz Tužiteljstva BiH.\nSvi osumnjičeni brane se sa slobode, a nedavno su im ukinute i mjere zabrane.\nTužiteljstvo BiH za sada ima više od 20 svjedoka, od čega su tri vještaka.


MRAČNE TAJNE IZ PROŠLOSTI ZADRUGARKE: Ermina Pašović provela sedam godina u popravnom domu?! : Nadlanu.com\nMRAČNE TAJNE IZ PROŠLOSTI ZADRUGARKE: Ermina Pašović provela sedam godina u popravnom domu?!\nObjavljeno 8. jan 2020. / 19:45:51\nZadrugarka Ermina Pašović ne prestaje da intrigira svoje cimere iz rijalitija "Zadruga", a budući da često ističe da dolazi iz uticajne porodice, istina je malo drugačija, piše VIP.\nNaime, iako je Ermina u nekoliko navrata ispričala da je njena porodica ugledna i u Sarajevu i u Beču, te da je morala da odrasta pod strogim pravilima, izvor blizak učesnici "Zadruge" ispričao je da je Pašovićeva nekoliko godina provela u popravnom domu zbog problema koje je pravila.\n- Ermina je imala dosta problema tokom odrastanja, a njen odnos sa roditeljima oduvek je bio turbulentan. Bila je čak i domu za nezbrinutu decu, ali i u popravnom domu, jer je kao maloletnica pravila dosta problema. Kada se sve sabere, Ermina je provela oko sedam godina u različitim ustanovama za problematičnu decu - počinje priču izvor i otkriva da je Ermina bila u lošem odnosu s ocem.\n- Pričala je svojim prijateljima da ju je otac maltretirao tokom odrastanja i da joj nimalo nije bilo lako dok je bila mlada. Jednom prilikom ju je čak krvnički pretukao i slomio joj ruku i nogu, a Ermina je čak završila u popravnom domu zbog krađe - priča izvor i dodaje da njena porodica nije toliko uticajna koliko ona voli da ističe.\n- Kada je Ermina ušla u "Zadrugu", puna su joj usta bila priče o njenoj porodici koja je, po njenoj tvrdnji, veoma "jaka" u Beču. Članovi njene šire porodice zaista drže ugostiteljske objekte u Sarajevu i Beču, ali ipak to nije tako kako je ona pričala. Kada je ušla, Ermina je Ivani Krunić zapretila moćnim stricem iz Austrije, ali to se na kraju pokazalo kao prazna pretnja. Taj stric kog je pominjala zapravo radi kao vulkanizer u Beču, a njeni roditelji rade neke sasvim obične poslove - kaže izvor i otkriva čime se bave Erminini roditelji.\naustrijaBečErmina Pašovićnezbrinuta decapopravni domZadruga


CU37, Beograd - Nekretnine Novogradnja, direktna prodaja od investitora | 4zida Novogradnja\nO ovoj zgradi - CU37\nOsmišljen sa idejom da ponudi mesto za život onima, koji žele vrhunski kvalitet i udobnost, kao i intimnost koju pruža mali broj stanova. CU37, smešten izmedju Kalemegdana, Knez Mihailove i Dunava, mestu gde se ukrštaju budućnost i tradicija.\nStanovi posedujuindividualni sistem grejanja i hladjenja, toplotne pumpe vazduh-voda (podno grejanje + fan coil), pametna zgrada, 3m visina plafona, unutrasnja stolarija visine 230cm, ulazna vrata sa IV nivoom protivprovalne zaštite, I klasa zvučne izolacije, spoljna stolarija Reynaers, troslojni parket najvećih dimenzija, video nadzor, ulazni hol sa privatnim lobijem i fizičkim obezbedjenjem 24/7, garažna mesta veličine 16m2 sa priključcima za električne automobile.\n95 - 148,64 m²\nGoran Invest BG CBRE d.o.o. Beoprojekt inženjering Shikun & Binui Group NEIMAR-V A.D. Bomax d.o.o. Brixwell Investment d.o.o. Paunov breg Construction doo GP Napred a.d. Energoprojekt Mikon company doo Blok point d.o.o Beograd Prelić gradnja Jugogradnja d.o.o. GOOD Properties Capital properties doo Banja Komerc Bekament d.o.o. AS POINT GROUP BS Investment Group GP Greda doo


pink.rs | Dan D u Portsmutu - Tramp pročitao Ruzveltovu molitvu (FOTO)\nDan D u Portsmutu - Tramp pročitao Ruzveltovu molitvu (FOTO)\nAmerički predsednik Donald Tramp danas je, na komemoraciji povodom obeležavanja 75-ogodišnjice Dana D u Portsmutu, podsetio na molitvu, koju je bivši predsednik SAD Frenklin Ruzvelt izrekao na radiju 6. juna 1944. godine.\nIzvor: Tanjug, Foto: Tanjug AP/Chris Jackson/Pool photo\nDok je u pozadini stajala slika Ruzvelta, Tramp je čitao molitvu, koju je 32. američki predsednik izrekao u vreme kada su američke i savezničke snage prelazile Lamanš kako bi se iskrcale u Normandiji.\n- Svemoćni Bože, naši sinovi, ponos naše nacije, ovog dana odlučno su krenuli u moćan poduhvat, borbu za očuvanje naše republike, naše vere i naše civilizacije, kako bi oslobodili čovečanstvo patnje - citirao je Tramp Ruzvelta.\nOkupljene je podsetio i da je Ruzvelt upozorio da bi neprijatelj mogao da odbije savezničke snage, ali je poručio da će se saveznici uvek vraćati, navodi Bi-Bi-Si.\n- I znamo da će, zahvaljujući tvojoj milosti, i pravdenosti našeg cilja, naši sinovi trijumfovati. Neki se nikada neće vratiti. Te Oče prigrli, i primi herojske sluge u svoje kraljevstvo. I, o Gospode, daj nam vere, vere u tebe, vere u naše sinove, vere jednih u druge i vere u naš zajednički pohod - preneo je Tramp Ruzveltove reči.\nAutor: Tanjug AP/Chris Jackson/Pool photo\nSvetski lideri okupili su se danas u Portsmutu, na jugu Velike Britanije, kako bi obeležili 75-ogodišnjicu najveće pomorske invazije u istoriji, takozvanog Dana D.


MOJA PRICA 16 GODINA TAME\nNaslov: MOJA PRICA 16 GODINA TAME Pon Jun 22, 2009 3:30 pm\nDragi moji dragunjci vecina vas je negdje daleko u svijetu daleko od kuce i od roditelja vec u poslednjih 20 godina i radjalo se svugdje po bijelom svijetu ali samo morate priznat dragunja je jedna.Moja prica je pocela deleke 1993 gudine u jesen od tada nisam bio u dragunji ni na kratko barem da prosetam a kamoli da se druzim sa mojim dragunjcima za sve ove godine od mojih dragunjaca i familije odnosno od 1995 godine video sam samo moju sestru petru i naravno prije jedno mjesec dana coparu.Z bog toga sam odlucio da zapocnem da pisem moju elektronsku knjigu kako vama tako i mojoj djeci da vidite kakav je moj zivot bio ovih 16 godina sta sam proso i dozivio gdje sam bio sta sam radio.\nneki ce reci lupam ali sve se da provjeriti a i sami ste bili svedoci mog burnog djetinjstva iskreno receno nije ni zivot sat koji mozes da navijes kada ti hoces i kada hoces nego on ima svoj ritam i smijer koji mi sami ne mozemo da odredimo niti da ga promijenimo.Naj draze mi je sto su gotovo svi moji dragunjci uspjeli da se snadju po inostranstvu a i oni koji su ostali u bosni kako cujem nije im lose kako bi rekli nasi stari imaju napredicu.ali kada sve saberes i oduzmes nekako fali nesta u zivotu.JEDAN MI JE COVIJEK REKO PRIJE PAR GODINA TEBI JE PUNA KUCA ALI PRAZNO SRCE.Ako ste razumijeli onda znate i sami zasto sam zapoceo ovo da pisem mada nisam nesto vican gramatici i interpunkciji ali nadam se da ce uca bosko malo da mi progleda kroz prste sto se tice toga.U ovoj prici zelim da ostavim sve ono sto u grudima stoji i polako gusi.Danas nakon 16 godina od mog poslednjag boravka u nasoj Dragunji pocinje polako da se budi osjecaj usamljenosti iako ima porodicu.Stalno nesta fali ima neka praznina u svakodnevnom zivotu.\nNaslov: Re: MOJA PRICA 16 GODINA TAME Pet Jul 03, 2009 5:38 pm\nOno o cemu bih volio da pisem i da svima vama ispricam kada vec nisam u prilici licno onda ovako putem interneta i naseg foruma jeste ta praznina koja se nemoze napipati ali se osjeca svakodnevno u vazduhu gdje god da je covjek.\nTog 10 oktobra 1993 kada sem se uputio put majevice da bih otisao u tu prokletu svajcarsku zemlju snova svakog bosanca nisam ni pomislio da ce proci toliko godina a da necu doci u moje rodno mjesto.Vecina koji ovo citaju zive i rade u svijetu daleko od kuce ali baren odu na ferje na par dana u dragunju i obidju selo i familiju ali ja nisam takve srece.\nJa sam izgleda obuo opanke koji neznaju put za nazad.\nNaslov: Re: MOJA PRICA 16 GODINA TAME Pon Sep 07, 2009 5:39 pm\nvec pocetkom decembra iste godine stigao sam u svicu u pocetku sa turistickom vizom a vec u januaru imao sam B vzu n taj nacin am steko i pravo da pocnem radit ali i sami znate mlados ludost nije dugo potrajalo nakon tri godine moro sam napustit svicarsku tako me zivotni put naneo u srbiju\nte 1996 godine zateko sam se u beogradu bez ikoga svoga sam\nali ozrenac se nije dao oceo sam vec za par dana da radim sverc benzina jer u to vrijeme su jos postojale sankcije srbiji\nNaslov: Re: MOJA PRICA 16 GODINA TAME


Prestati sa konfrontacijama i vratiti se konstruktivnom programu\nMeđunarodna zajednica može pomoći Bosni i Hercegovini da se vrati na put oporavka – ako bosanskohercegovački lideri prestanu sa konfrontacijama i vrate se konstruktivnom programu, rekao je danas visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU Valentin Inzko tokom sastanka sa njemačkim ministrom odbrane Thomasom de Maiziereom.\n“EU i međunarodna zajednica u cjelini su još jednom ponovili svoje opredjeljenje da pruže podršku razvoju Bosne i Hercegovine kao sigurne i suverene demokratije,” rekao je visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU. “I mi ćemo ovom zadatku pristupiti dinamično, a ne pasivno.”\nVisoki predstavnik i specijalni predstavnik EU pohvalio je Njemačku za inicijativu da posreduje u traženju konsenzusa o ustavnoj reformi u Bosni i Hercegovini, te naglasio da “kao ključni član Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira i zemlja koja ima bliske i dugogodišnje veze sa Bosnom i Hercegovinom, Njemačka može imati posebno važnu ulogu u naporima međunarodne zajednice da pomogne ovoj zemlji da izađe iz trenutnih poteškoća.”


Honor 6 – prvi Huawei 4G smartfon na osmojezgarnoj platformi\nNaslov: Honor 6 – prvi Huawei 4G smartfon na osmojezgarnoj platformi Pet 11 Jul - 19:50\nKompanija Huawei predstavila je novi smartfon – Honor 6, za koji kažu da predstavlja prekretnicu u istoriji Honor brenda.\nOvo je prvi 4G telefon baziran na Kirin 920 osmojezgarnoj platfomi na svetu koji podržava LTE Cat.6 konekciju i omogućava brzinu preuzimanja do 300Mbps.\nKirin 920 je zasnovan na little.BIG arhitekturi, poseduje četiri A15 jezgra i četiri štedljivija A7 jezgra.\nTakođe, Kirin 920 je prvi čip na svetu sa ugrađenim procesorom Tensilica HIFI3, koji podržava super HD audio kodiranje i dekodiranje, kao i UHDV ili super UHDV video zapise, navodi se u saopštenju ove kompanije.\nŠto se ostalih specifikacija tiče, kućište je izrađeno od aluminijuma, zadnja kamera je 13 megapiksela, a prednja 5 megapiksela. Prisutna je i podrška za LTE, Dual-band WiFi, i 16/32GB interne memorije sa slotom za microSD karticu.


Stojković: Regionalna liga za spas fudbala! | BN\nBivši reprezentativac zna put ka napretku domaćeg fudbala, da li je ujedinjenje sa komšijama rešenje? Vladimir Stojković: Liga stare Juge vodi u Ligu šampiona! Novi kapiten Partizana nudi razrađen sistem regionalnog takmičenja, govori o očekivanjima u susret novoj sezoni i otkriva koji novajlija ga je oduševio. . .\nFudbal 12.07.2019 | 23:30\nO toj temi razglabali su uglavnom funkcioneri, političari i bivši asovi. Aktuelne fudbalere skoro da niko nije pitao. A trebalo bi, jer su, ipak, oni protagonisti, osećaju da im je potrebno snažnije takmičenje nego što su postojeća u državama nekadašnje SFRJ.\nPošto je kroz celu karijeru bio drugačiji od drugih, Vladimir Stojković, kao novi kapiten Partizana, predlaže da se oformi fudbalska reagionalna liga, po uzoru na ABA u košarci. Ideja je stara bar deceniju, uprkos raznim nagoveštajima nije se odmaklo dalje od predloga, međutim, iskusni golman uverava da bi njegove reči naišle na odobravanje u okruženju.\n„Koji igrač ne bi bio za to“, pitanjem uzvraća Stojković i odmah nudi dopunu ideje. „Ne znam koji stadion ne bi bio dobro popunjen. Kad to kažem, smatram da bi kod nas, u Humskoj, bilo minimum po 15.000 navijača na svakoj utakmici“.\nNajveći razlog za formiranje regionalne lige Vladimir Stojković pronalazi u uverenju da bi takmičenje bilo za nekoliko nivoa jače od svakog postojećeg od Slovenije do Makedonije.\n„Voleo bih da se napravi liga stare Jugoslavije. Fudbal bi, garant, krenuo napred. Ta liga je u interesu fudbala. Ne može niko da me ubedi da fudbal ne bi profitirao, da igrači ne bi napredovali, klubovi finansijski stali na noge. Zamislite da imate sledeće učesnike: Olimpija, Maribor, Partizan, Zvezda, Vojvodina, Budućnost, Vardar, Željo, Sarajevo, Dinamo, Hajduk...“.\nKamen spoticanja za organizaciju takve lige su, nažalost, navijači i mogući neredi na tribinama ili ispred stadiona.\n„Evo, neka bude kao u Grčkoj. Ako je opasno, neka se ne ide na gostovanja. To bi izgledalo sasvim pristojno. Bilo bi žara, fudbal bi se uzdigao nekoliko stepenika. Kad je reč o rangiranju lige, svestan sam da ne može odmah da se napreduje na tim UEFA listama, ali za nekoliko godina bili bismo u vrhu“.\nDodatni ograničavajući faktor su termini odigravanja utakmica, preklapali bi se sa domaćim ligama, a one bi, kao u košarci, načisto izgubile smisao.\n„Imate upravo košarkašku ABA ligu kao primer kako može. Partizan ima Teleoptik, Zvezda svoju filijalu Grafičar, neka Partizan s B timom igra tu ligu, neka tu promoviše mlade igrače. Siguran sam da bi prvak regionalne lige mogao da dođe do takvog koeficijenta da ide direktno u Ligu šampiona. Drugi neka ide u kvalifikacije, recimo. Kome ne bi bilo u interesu da se to napravi? Možda ne bi UEFA odmah dozvolila dva predstavnika, ali dve, tri godine bismo se borili za to mesto. Smatram da bi kvalitet lige bio dovoljan da prvak dobije poziciju direktnog učesnika Lige šampiona. Takmičenje bi bilo ozbiljno, poboljšala bi se gledanost, ušlo bi više sponzora...“\nKAD SE PREĐE CRTA NE MOŽE DA SE ĆUTI\nOrganizacija takve lige je na dugačkom štapu. Igraće se fudbal i narednih godina u pojedinačnim državama, sa svim karakteristikama, bez obzira na destinaciju. Konkrento, u Srbiji smo se dosta toga nagledali. Ne baš pozitivnog, a to utiče na igrače bez obzira na životno doba.\n„Neću moći da izdržim ako dođe do tačke da nešto vidim, a da nije korektno. Budite sigurni da i kod mene postoje neke granice. Neke stvari mogu da se progutaju i sakriju, ali kad se pređe crta, ne može da se ćuti. Nadam se da se granica neće preći, najviše bih to voleo da sve bude na svom mestu, pošteno“.\nProšle sezone znao je Stojković da ukaže na sudijske greške, za protežiranje jednog kluba (Radničkog), na opšte stanje u našem fudbalu..\n„U sebi držim dosta toga što sam video i što ne želim da iznosim u javnost, a generalno me tišti. Nadam se da ću se obuzdati. Trebalo bi biti pametan. Sad, kao kapiten, moraću da balansiram između toga da li da kažem ili da se obuzdam. Bio bih najsrećniji kad ne bi bilo nesportskih tema. Neka titulu osvoji bilo ko, samo da to bude pošteno“.\nNije teško pogoditi da su mu na žulj stale sudije.\n„Ne bih da komentarišem arbitražu pre početka sezone. Nepotrebno je u ovom trenutku. „Milion“ puta sam pričao, pa se vodila polemika, ne bih da budem taj koji će da govori na tu temu. Moj klub je dosta puta bio nezadovoljan. Nadam se da će sve proteći bez problema, odgovaraće nam bolji tereni koji se grade u nekoliko gradova“.\nMožda bi uvođenja VAR-a – mada je tek to kompleksna tema u uslovima srpskog fudbala – smanjilo greške, bez obzira o kome je reč?\n„VAR-a se jedino plašim zato što u Srbiji još nemamo definisana pravila šta je faul, a šta ne. Što se tiče gol-tehnologije, pomogla bi. A u slučaj VAR-a opet ćemo biti pristrasni, jedan će da kaže „jeste“, a sutra ćemo nekoga da postavimo na SOS kanal da kaže „nije“. Mora da se zna detaljno kad je penal, u kom položaju ruka može da stoji i koliko utiče na igru, koliko je potrebno da ometeš igrača u 16 metara, da vidiš da li je prekršaj i tako dalje... Prošle godine sam se naslušao toliko priča da sam doveo u zabludu svoje znanje o fudbalu. VAR bi mnogo toga pomogao, u ofsajdima, penalima i da li je lopta prešla liniju.Jedino da se ustanovi procena pravila kod faulova“.\nIstiče Stojković da je njegovim saigračima, takođe, teško kad na svojoj koži osete nepravdu, poput nekih minule sezone.\n„Tu su i stranci, ne toliko pristrasni kao domaći igrači. Nevezano za ovu temu, ali legionairma je teško objasniti druge stvari, zašto je teren loš, zašto je nešto drugačije u odnosu na ono na šta su navikli. Na primer, sutra da nam dođe stranac i da gostujemo u nekom mestu u Srbiji, dođe u neki hotel i ne možeš da mu objasniš da nemamo bolji. Mora tu da se spava. Posle izvesnog vremena prilagode se, vide poentu, osete se kao kod kuće“.\nProbleme na tim putovanjima ima i sam Stojković.\n„U principu, više volim kraći krevet, nego onaj što je zatvoren na kraju i što ima rešetke. Onda moram da spavam ukoso. Imaš i u dobrim hotelima krevete s gvozdenom konstrukcijom, gde su na kraju rešetke i ako mi je kratak, spavam savijenih nogu. Zato više volim kraći krevet, a da nema pregradu“.\nVUJAČIĆ IMA KARAKTER ZA PARTIZAN\nNovu sezonu počinje u novoj ulozi. Umesto penzionisanog kapitena Saše Ilića, preuzeo je traku, svestan odgovornosti i pritiska koji nosi funkcija lidera\ngrupe. Promenio se i tim Partizana, stiglo je šest novih igrača, najavljeno ih je još, tako da...\n„Dosta toga se menja od psihološkog do fudbalskog plana. Krećemo se dobrom smeru. Fudbal je čudna igra, valjalo bi sačekati utakmice, da vidimo kako stvari stoje. Drugačiji je fudbal što vidite na pripremama i fudbal narednih, nadam se, šest kvalifikacionih mečeva u Evropi. Ako Bog da, još šest u grupnoj fazi“.\nŽelja svih u klubu je da se titula vrati u Humsku 1, ali prvi cilj, gledano hronološki, podrazumeva plasman u grupnu fazu Lige Evrope.\n„Značio bi nam iz niza razloga. Pred očima si evropske javnosti, igra se drugačiji fudbal. To što pokažeš vrednuje se. Uspesi u Evropi značiće i kao finansijska podrška klubu, mogu da se promovišu mladi igrači, da se zaradi i od učešća i od talenata što će biti na velikoj sceni“.\nJasno je i igračima Parnog valjka da bi za taj uspeh trebalo pojačati tim još dvojicom, trojicom, igrača, verovatno stranaca.\n„Pojačanja su uvek dobrodošla. Ako imate tri igrača na jednoj poziciji – u redu, svaki trener to voli. Bolje imati tri rešenja nego jedno. Samim tim se trening pojačava, uvek sam za to da ekipa koju imamo uradi 300 odsto. Pokazali smo šta možemo, nadam se da ćemo biti još bolji. Doveli smo šest igrača, bilo bi u ovom času nezahvalno da favorizujem nekoga, ali mi se sviđaju karakter i mentalitet Igora Vujačića. Na njemu je da se bori. Konkurencija je paklena, a Partizanu su potrebne karakteristike kakve poseduje“.\nCrno-beli su lane sasvim pristojno izgledali u „jakim“ utakmicama, derbijima, protiv Bešiktaša, dobili su Šahtjor na pripremama, ali ih je koštalo prosipanje bodova u „malim“ mečevima.\n„Pokazali smo da možemo da odigramo dobro protiv Zvezde i u još dosta mečeva, ali cele sezone trpeli smo omalovažavanja. Mogu da se saglasim da to nije bio Partizan koji melje rivale, mada smo tokom cele sezone izgledali korektno. Mučili smo se s „malim“ ekipama, tu nismo imali tu igru, nije to bio Partizan koji dominira, ali, nismo bili ni loši, kao što smo omalovažavani“.\nMožda bi Parni valjak stvarno mleo kad bi Grobari bili ujedinjeni, a ne rasuti po frakcijama.\n„Značilo bi nam zajedništvo. Ovako postoji mala rastrojenost, nekad protivničke ekipe profitiraju. Ne odlučujemo mi šta se dešava na tribinama, kao što navijači ne odlučuju šta će da se dešava na terenu. U to ne bi trebalo da se mešamo. Ako nije moguće da se ujedine, onda se ni mi ne mešamo, ne guramo nos gde nam nije mesto“, iskren je Vladimir Stojković.\nIz banke ukrala 300.000 evra, pa potrošila u kladionici


POTERA ZA BRUTALNIM NASILNIKOM Pobegao jedan od zlostavljača mladića iz Teslića\nFoto: Teslićdanas.net / RAS Srbija\nOsnovni sud u Tesliću raspisao je poternicu za Brankom Jurićem (24), jednim od zlostavljača mladića Bogdana Rakića (19) iz ovog grada. Kako nezvanično saznaje “EuroBlic” Jurić je verovatano pobegao izvan granica BiH.\nJurić je osuđen na četiri godine i šest meseci robije za zlostavljanje, mučenje i brutalno premlaćivanje mladog Rakića (19), ali nije se odazvao na poziv suda. Na identičnu kaznu osuđen je i njegov saučesnik Armin Jašarević (25), koji se odazvao i u zatvoru je na izdražavanju kazne.\nIsplivali DETALJI BRUTALNOG NAPADA na mladića iz Teslića: Rakića terali da PIJE URIN i da se baci niz liticu\nJurić je trebao biti u zatvoru 22. februara. S obzirom da se nije javio na poziv suda, sudska policija ga je u prvi mah tražila na adresi, a kada tamo nije pronađen raspisana je poternica. Alarmirane su sve policijske agencije u BiH i Granična policija BiH.\nTUČA U ŠKOLI Dečak (15) iz Teslića pretukao DRUGA IZ RAZREDA\nPolicija obezbeđuje birački materijal u Tesliću, a od listića se ne miču ni posmatrači SDS\nReferendum u Tesliću potvrdio sve manjkavosti izbornog procesa\nDeset citostatika trenutno nedostaje Zavodu zdravstvenog osiguranja i reosiguranja Federacije BiH. Pacijenti se sami moraju snalaziti kako bi nabavili lek od kojeg im zavisi život.\nSiguran sam da zakon o ispitivanju porekla imovine neće biti usvojen ni ovaj put, ili, ako se usvoji, neće se primenjivati, rekao je narodni poslanik Nebojša Vukanović za Srpskainfo.\nStanovnicima opštine Istočni Stari Grad, osim pasa lutalica, poslednjih dana problem predstavljaju i vlasnički psi, kojih je sve više po ulicama. Građani strahuju za bezbednost i mnogi se plaše pustiti decu samu da izađu vani.\nRepublička uprava Civile zaštite uključila se u potragu za Savom Đukićem (79) iz mesta Tilava u opštini Istočno Novo Sarajevo, koji je nestao pre devet dana.\nDok mnogi pakuju kofere da odu i ne vrate se, postoje i projekti koji pokušavaju ljude iz dijaspore podstaći da se vrate i ulažu u zavičaj. Međutim, to ne rade vlasti u BiH, nego stranci.


Vizit karte | Grafix Štamparija Banja Luka\nPoslovne (vizit) kartice su kartice koje nose poslovne informacije o kompaniji ili pojedincu. Poslovne kartice podrazumjevaju lično ime, ime kompanije, firme ili poslovnu djelatnost (obično sa logotipom) i kontakt informacijama, kao što su adresa, telefonski broj, broj faxa, e-mail adrese i web stranice. Takođe mogu sadržavati linkove, adrese društvenih mreža kao što su Facebook, LinkedIn i Twitter. Tradicionalno, vizitke su jednostavni crni tekst na bijeloj podlozi. Danas profesionalne poslovne kartice uglavnom podrazumjevaju jedan ili više aspekata marketinškog vizualnog dizajna.\nVizit karte izrađujemo digitalnom štampom na širokom asortimanu papira, od bijelih do specijalnih premaznih papira koji vizit karti daju glamurozan izgled. Vizit karte dorađujemo na najrazličitije načine: mat ili glos plastifikacija, rundanje ćoškova, cik-cak rez, bušenje rupice…\nVizit karte primjeri


Hotel Ezeretz Blagoevgrad, hotel Бугарска. Ograničeno trajanje ponude!\n> Europe > Бугарска > Blagoevgrad > Obshtina Blagoevgrad > Blagoevgrad > Hotel Ezeretz >\n2 Peyo Iavorov Str., 2700 Blagoevgrad, Бугарска\nProverite cene i raspoloživost za Hotel Ezeretz:\nHotel Ezeretz - Opis\nNa 4 minutaNastavak kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 2 Peyo Iavorov Str., a pozicija mu je jugoistok za grad Blagoevgrad. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Hotel ima 50 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel Ezeretz kreću se od 3 380 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Blagoevgrad je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Ima brzu internet konekciju.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.\nHotel Ezeretz tip(ovi): Povoljan\nHotel Ezeretz sadržaji i usluge\nParking uz naplatu , Privatni parking(Pronađite hotel sa Parking za Blagoevgrad)\nPristup internetu , Bežični internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Blagoevgrad)\n1,3 km - Hotel Pilevski\nNalazi se u ulici 60, Aleksandar Stamboliiski Str., pozicija mu je jugozapad za grad Blagoevgrad, a od centra je udaljen samo 13 minuta hodom.Stil hotela Hotel Pilevski je Povoljan, a pruža pun komfor\n2 km - Hotel Alpha\nNalazi se u ulici 7 Kukush Str., pozicija mu je istok za grad Blagoevgrad, a od centra je udaljen samo 2 minuta hodom.U hotelu Hotel Alpha pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tr\n2,2 km - Fenix Hotel\nNalazi se u ulici 78 Todor Alexandrov str., pozicija mu je zapad za grad Blagoevgrad, a od centra je udaljen samo 10 minuta hodom.U hotelu Fenix Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel k\n2,7 km - Snow Legend\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad Bansko, a nalazi se u ulici LG. BANSKO, na samo 77 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Snow Legend je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su\n2,7 km - Varosha Club Hotel\nNalazi se u ulici 10 Bistritza Steet, pozicija mu je severozapad za grad Blagoevgrad, a od centra je udaljen samo 10 minuta hodom.Stil hotela Varosha Club Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i uslug\n3,3 km - Hotel Apart Blagoevgrad\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Blagoevgrad. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Bar, Perionica, Besplatan parking, Klimatizovano. Hotel ima 10 soba/e/u,\n4,8 km - Hotel Park Bachinovo\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Bachinovo area, a pozicija mu je severoistok za grad Blagoevgrad. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Sti\n10,9 km - DI MARIO\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 23 Hristo Botev str, a pozicija mu je severozapad za grad Simitli. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.St\n12,1 km - Di Mario Hotel\nU hotelu Di Mario Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Simitli: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Perionica, P\n75,6 km Sofia Zoo:\n79,6 km Opera National Sofia:\n79,6 km Viva Casino Sofia:\n77,8 km Sofia National Sports Arena:\n78,8 km Vasil Levski National Stadium:\n67,9 km Minyor Stadium:\n3 km Hristo Botev Stadium - Blagoevgrad:\n76,4 km Ovcha Kupel Stadium:\n81,3 km Georgi Asparuhov Stadium:\n91 km Čukar:\nhotels near planina: Čukar\n92,6 km Zajednica:\n70,9 km Čukar:\n81,5 km Busilica:\n90,3 km Malo Bilo:\n88,3 km Vlaški Rid:\n68,7 km Yavorska Chuka:\n90,5 km Trn:\n75,6 km Crnook:\n84 km Sitna Gramada:\n81,4 km Beli Kamen:\n87,3 km Grčka Čuka:\nhotels near planina: Grčka Čuka\n49,4 km Pirin National Park:\n27,6 km Rila Monastery:\n73,5 km Boyana Church:\n36,7 km Bansko:\n13,9 km Borovets:\n81,1 km Crazy Shark Dive Center :\n64,9 km Lake Iskar :\n70,3 km Bulgarian Tourism Office:


Šerbo Rastoder / Naši stvaraoci :: Kulturno i sportsko društvo SANDŽAK u Sloveniji\nRastoder Šerbo rođen je 13.08.1956.godine u Radmancima, opština Berane (Sandžak) Crna Gora. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Baru. Diplomirao je na Filozofskom fakultetu u Beogradu-odsjek za istoriju 1981.godine. Na istom fakultetu je završio postdiplomske studije i odbranio magistarski rad: Jugoslovenska radikalna zajednica u Crnoj Gori 1935-1939 u junu 1987.godine, da bi potom odbranio i doktorsku disertaciju pod naslovom: Socijalno-ekonomski osnov političkih borbi u Crnoj Gori 1918-1929. u junu 1993.godine. Mentor diplomskog, magistarskog rada i doktorske disertacije Šerba Rasto- dera je bio dr Branko Petranović, profesor na odsjeku za istoriju Filosofskog fakulteta u Beogradu.\nPodaci o izborima u zvanje\n1985-1993 asistent pripravnik i asistentna predmetima istorije jugoslovenskih naroda i Uvod u istoriju sa osnovama pomoćnih istorijskih nauka\n24.02. 1994 izbor u zvanje docenta\n7.05. 1999 izbor u zvanjevanrednog profesora\n2005. izbor u zvanje redovnog profesora\nPedagoški rad na Univerzitetu\nOd septembra 1993. godine predavao predmete:Uvod u istoriju sa osnovama pomoćnih istorijskih nauka (na odsjeku za istoriju i geografiju), Opšta istorija XIX i XX vijeka (na odsjeku za sociologiju)\n1995-2002 Opšta istorija XIX vijeka na odsjeku za istoriju-geografiju\nod septembra 2001. Istorija Jugoslavije naodsjeku za istoriju-geografiju potvrđeno odlukom NN Vijeća Univerziteta od 15.02.2002\nod oktobra 2004. Savremena politička istorija na Pravnom fakultetu- odsjek za politikologiju, odnosno Fakultetu političkih nauka od 2006.\nod oktobra 2002. Istorija Evrope 1789- 1945; Istorija Evrope 1945-1991 i specijalistički kurs "Velike sile i mali narodi " - Centar za međunarodne studije Univerziteta Crne Gore\nod oktobra 2002. Opšta istorija evropskog društvaXVI – XI vijeka , Filosofski fakultet u Tuzli, Odsjek za istoriju\nod maja 2005. Metodologija istorijskih istraživanja iIstoriografija na Filozofskom fakultetu u Nikšiću, odsjek za istoriju\nStručni i javni angažman\n1999-2004 Redovni članDukljanskeakademijenaukaiumjetnosti\nčlan Odbora za istorijske nauke CANU od 1993. godine\nčlan Odbora izdavanje izvora za istoriju Crne Gore CANU od 1994\n2001- 2005 član Upravnog odbora Istorijskog instituta Crne Gore\nod 1997-2000članPredsjedništvaDruštva istoričaraCrneGore\n1999-2002 član Upravnog odbora za Otvoreno društvo Crna Gora\n2001- 2005 Član Savjeta Centra za međunarodne studije\nod 2002 član Savjeta RTCG\nod 2001 članUpravnogodboraCentraza ljudskapravapriUniverzitetuCrneGore\n2001-2003 Prvibirani i izabrani predsjednik Foruma Bošnjaka- muslimana CrneGore\n2001- 2003. Član Savjeta kurikularne komisije za reformu školstva i koordinator za oblast društvenih nauka (istorija, geografija, građansko obrazovanje )\nod 2003. član Savjeta za opšte obrazovanje Crne Gore\n2001- 2003 Potpredsjednik je Nacionalnog komiteta za dijasporu\n2001- 2003 član Nacionalnog savjeta "Lynk Diversity"\nod 2003 član je ekspertskog tima UN u timu od 100 naučnika iz čitavog svijeta na projektu "Dissolution of Yugoslavia ", sekcija "Indepedendence &the Fate of Minorities".\nOd 1994. članUpravnogodboraMaticecrnogorske\nOd2004. članNacionalnogForuma"Obrazovanjezasve" podpokroviteljstvomUNESCA\n2004- 2005. član prvog Savjeta "Grupe za promjene "\n2004-2006. član Izvršnog odbora Pokreta za nezavisnu Crnu Goru\nOd 2007 Prvi birani i izabrani Predsjednik Savjeta Bošnjaka Crne Gore\n- od 1997. urednik Almanaha", časopisazaizučavanjekulturno-istorijskognasleđaMuslimana–BošnjakauCrnojGori\n- 1994-1998 član redakcije "Istorijskih zapisa "\n- od 2002 član redakcije "Istorijskih zapisa\n- od 2000. članredakciječasopisa"Matica", časopis za društvena pitanja , nauku i kulturu\nOsnovnipredmetnaučnoginteresovanjaprof.dr ŠerbaRastoderajeIstorijaCrneGorei Jugoslavije XIXiXXvijekaiteorijsko-metodološkiproblemiistorijskenauke. Autorjei koautor šesnajest naučnihmonografija, pisacpogovoravišeknjiga, koautor udžbenika istorije za gimnaziju, autor skripte, urednik i recenzent preko 60 posebnih izdanja, autor preko200 naučnihpriloga, članakairaspravaioko200 prikaza, priloga, eseja, bilješkiiosvrta. Autor je više od 150 enciklopedijskih jedinica za "Enciklopediju Crne Gore "i "Crnogorsku enciklopediju". Urednik i koautor "Istorijskog leksikona Crne Gore". Učestvovao je na izradi više projekata međunarodnog karaktera, okruglih stolova i tribina iz oblasti istorije, ljudskih prava, interetničkih odnosa, medija i kulture. Tokom 2004. boravio na studijskom usavršavanju u SAD po osnovi programa za medije. Držao predavanja o istoriji i multikulturi Crne Gore u više zemalja Zapadne Evrope i SAD. Knjige i djela dr Rastodera su prevedene na najveće svjetske jezike: engleski, francuski, njemački i ruski\n1.Dr Nikola Dobrečić, arcibiskup barski i primas srpski 1872-1955,život i djelo,Prilog izučavanju istorije barske arcibiskupije,Mediteran, Budva 1991(koautorsko djelo).\n2.Životna pitanja Crne Gore 1918-1929, Kulturni centar Bar,Biblioteka "Barski ljetopis",Bar 1995\n3.Političke borbe u Crnoj Gori 1918-1929, Zadužbina Andrejević,Biblioteka Disertatio,Beograd 1996\n4. Skrivana strana istorije,Crnogorska buna i odmetnički pokret 1918-1929,I- IV,Zbornik dokumenata,Biblioteka Nidamentym,Bar 1997\n5. Političke stranke u Crnoj Gori 1918-1929,Conteco, Bar, 2000\n6. Janusovo lice istorije , VIJESTI, Podgorica, 2000\n7.Uloga Francuske u nasilnoj aneksiji Crne Gore , prevod izdanja iz 1921, Conteco, Bar, 2001 (pogovor)\n8.Petrovići u egzilu- suton jedne dinastije, CANU , Podgorica , 2002 ( Poseban otisak iz Zbornika radova sa naučnog skupa "Dinastija Petrović Njegoš " 227-301)\n9. Udžbenik za IV razred gimnazije (koautor ), Zavod za udžbenike, Podgorica , 2003\n10.Crna Gora u egzilu 1918- 1925, I-II, Istorijski institut Crne Gore, Almanah, Podgorica, 2004\n12. Uvod u istoriju, autorizovana predavanja, 2006\n13. Istorijski Leksikon Crne Gore I- V, Vijesti, Podgorica, 2006, urednik i koautor\n14. Istorija Crne Gore od najstarijih vremena do 2003, (koautor), Podgorica, 2006\n15 . History of Montenegro , (koautor), Podgorica, 2006\n16. CrnaGora i velike sile, Podgorica 2007[koautor]\n17. BOŠNJACI/MUSLIMALI CRNE GORE IZEMĐU PROŠLOSTI I SADAŠNJOSTI\nDoc. dr. sci. Redžep Škrijelj - Prijedlog za publikovanje\nVseh: 3980 since 24.10.2012\nTa mesec: 345\nTa teden: 93\nGlas-sandzaka.si » Naši stvaraoci » Šerbo Rastoder


Kopaonik - infoKOP - Last minute: Vila "Zmaj" (30.1. - 4.2.2022.)\n27.01.2022 | 00:00 -> 27.01.2022 | 23:20\nLast minute ponuda vile "Zmaj" koja se nalazi u samom centru Kopaonika. Rezervišite apartman S0 po ceni od 11.750 RSD po noćenju (100€ po noćenju) u periodu od 30.1. do 6.2.2022. godine. Vila se nalazi na samoj stazi Karaman greben. Pozovite se na infoKOP i iskoristite ovu promotivnu ponudu.\n03.02.2022 | 18:44\nNe postoji povoljniji smeštaj na boljoj lokaciji od vile Zmaj,još ako se uplati skroman avans ranije dobije se pristojan popust.Vlasnici izuzetno profesionalni i tu su za sve što zatreba.Svaka preporuka za vilu Zmaj i za SO apartman u prizemlju koji ima i skijašnicu,a mi smo imali i parking uvek obezbeđen.\nskijaš iz naselja\n28.01.2022 | 17:19\nNe piše da je ceo apartman na najam, već oznaka apatmana S0. Što se cene tiče, kada su apartmani u vikend naselju preko 60 eur za studio (bracni krevet + sofa), onda ovih 100 eur dnevno na KGB-u zaista dodje kao povoljna ponuda, pogotovu uzevši u obzir cimanje i nedostatak putne infrastrukture iz naselja do centra.\nПредходих година сам боравио у овиим апартанима више година, чак смо и закипљивали сва три и била је пристојна цена . Не знам зашто сви корисници апартма на у задњих две , три године подигли цене дупло и када стављају LACT MINUTE kažu da je ceo apartman na najam , dali to znači da možemo iznajmiti i pola .\n24.05.2022. 18:14 Temperatura\n15°C 13°C 63% 0cm\n10°C 7,3 m/s\n(S) pritisak 828.4 hPa staze


OMER ČOSOVIĆ - DOBITNIK PRIZNANJA “NAGRADA ZA ŽIVOTNO DJELO” OPĆINE VISOKO | Visoko\nOMER ČOSOVIĆ – DOBITNIK PRIZNANJA “NAGRADA ZA ŽIVOTNO DJELO” OPĆINE VISOKO\nHronika | 16/02/2016\nOmer Čosović je rođen 5. maja 1939. godine u Visokom. Kao omladinac počeo je trenirati u nogometnom visočkom podmlatku i postaje član FK “Bosna“ Visoko.\nU procvatu visočkog rukometa, postaje član Upravnog odbora RK “Bosna“. U tadašnjim naporima kluba ističe se u izgradnji rukometnog terena na Gradskoms tadionu i prvom njrgovom asfaltiranju. Radom u Upravnom odboru dobiva povjerenje u organizovanju najvećih sportskih događaja: organizacija finale Kupa Jugoslavije maja 1965. godine i Kvalifikacionog turnira za ulazak u Prvu ligu Jugoslavije jula 1965. godine.\nDvije godine nakon zlatnih uspjeha visočkog sporta imenovan je za generalnog sekretara RK “Bosna“ Visoko. Na ovoj funkciji ostat će zapamćen kao najpedantniji i najagažovaniji u historiji visočkog sporta. Međutim Omer nije bio samo aktivan u rukometu, postaje predsjednikom Društva za tjelesno vaspitanje Partizan Visoko, jedne od najznačajnijih sportskih funkcija tog vremena u našoj opštini.\nU dva navrata biran je sportskim radnikom opštine Visoko.\nOd značajnijih priznanja izdvaja se priznanje Rukometnog saveza BiH, 1971. godine kao člana ekspedicije pionirske ekipe RK “Bosna“- osvajač titule šampiona na prvenstvu Jugoslavije. Svakako treba izdvojiti priznanje Srebrena plaketa Rukometnog Saveza BiH, jednog od največih priznanja iz ove oblasti.\nNa svečanoj manifestaciji „Najuspješniji sportisti i sportski radnici općine Visoko 2015.“, Omer Čosović je dobio priznanje “Nagrada za životno djelo”.