Partizan i Česi. treći put: kome će svirati orkestar Panenky? – Crno-bela Nostalgija\ncbnostalgija - 10. februara 2018. 29. maja 2019.\nPartizan je posle trinaest godina dočekao takozvano „proleće u Evropi“ a u šesnaestini finala, u kojoj su ostale najbolje 32 ekipe Lige Evrope, rival „crno-belih“ biće češka Viktorija iz Plzena. Naši gosti, ako se gleda istorija njihovog kluba, svakako ne spadaju u sam vrh češkog (nekada čehoslovačkog) fudbala. Osvojili su četiri titule prvaka Češke i jedan nacionalni kup, a sve te uspehe su ostvarili počevši od sezone 2009/10. Ipak, ova statistika nam govori da je Viktorija, iako istorijski ne pripada kremu češkog fudbala, u poslednjih nekoliko godina njegov najbolji predstavnik.\nU ovom tekstu osvrnućemo se na dosadašnje okršaje Partizana protiv čeških klubova u evropskim takmičenjima. Napominjemo da smo u ovom tekstu uzeli u obzir samo susrete odigrane u takmičenjima pod ingerencijom UEFA, ne i susrete u okviru Mitropa / SE kupa, igrane protiv Banjika i Zbrojovke.\nŽreb je do sada dva puta spajao Partizan sa češkim, odnosno, nekada čehoslovačkim klubovima. Bilans je nerešen – dve pobede i dva poraza, uz gol razliku 10-10. Prvi put to se desilo u legendarnoj sezoni 1965/66, kada je Partizan u četvrtfinalu Kupa evropskih šampiona igrao protiv praške Sparte. Do četvrtfinala „crno-beli“ su eliminisali Nant i Verder, a Sparta je bila protivnik još jači od prethodna dva rivala. Ne, nije šala: čehoslovački fudbal je u to vreme uživao veliki ugled, potvrđen izuzetnim rezultatima. Na prethodnom Svetskom prvenstvu u Čileu, 1962. godine, Čehoslovačka je zauzela drugo mesto, za koje se izborila tako što je u polufinalu savladala upravo Jugoslaviju sa 3-1 a u finalu bila poražena od Brazila, istim rezultatom!\nTri godine kasnije, nekoliko igrača iz te legendarne čehoslovačke reprezentacije izašlo je na megdan Partizanu – Tomas Pospišal, Andrej Kvasnjak, Jirži Tihi i Vaclav Mašek. Sa druge strane su ih čekali, spremni da se revanširaju za reprezentativni poraz, Milutin Šoškić, Fahrudin Jusufi, Milan Galić i Vladica Kovačević, predvodeći ostale momke u crno-belim dresovima. Prvi meč u Pragu bio je pravi košmar za Partizan, poraz od 1-4 nije davao previše šanse u revanšu. Partizan je u Pragu poveo golom Hasanagića, ali su Kvašnjak sa tri gola i Mašek, doneli ubedljivu pobedu Sparti. Tadašnji mediji, po običaju, nisu davali nikakve šanse Partizanu. „Ko to može stići?“ – jedan je od naslova iz štampe tog vremena, koji možda i najbolje ilustruje nevericu u rezultatski obrt. Ipak, u čudo su verovali oni koji su se malo više pitali – igrači Partizana i njihova publika.\nTog devetog marta 1966. godine, Partizan je odigrao možda i najbolju utakmicu u svojoj istoriji. Krcate tribine Stadiona JNA svedočile su meču koji će oni prisutni pamtiti dok su živi, i prenositi sa kolena na koleno onima koji su rođeni kasnije. Već u prvom poluvremenu bilo je 4-0 za Partizan, golovima Kovačevića (dva puta), Vasovića i Hasanagića, da bi pred kraj meča Hasanagić još jednim golom doneo Partizanu neverovatan trijumf od 5-0 i proboj u polufinale Kupa šampiona! Ono što je fascinantno a vezano je za revanš meč, je podatak da je Partizan već u 29. minutu postigao treći gol, i praktično je već u tom momentu obezbedio plasman u polufinale! Iskusna čehoslovačka ekipa nije znala šta ju je snašlo na Topčiderskom brdu! Najlepši detalj sa utakmice je, paradoksalno, gol koji je postignut u finišu, a poništen je zbog ofsajda Kovačevića: Hasanagić i Kovačević su odigrali dupli pas glavom, a Hasanagić je volejom pocepao mrežu sa ivice šesnaesterca. Tog dana, igrači Partizana mogli su s loptom da urade šta god su bili poželeli. Završilo se sa hiljadama navijača na terenu i „Partizanovim bebama“ na njihovim ramenima. Partizan je na spektakularan način eliminisao prašku Spartu, sebi obezbedio dvomeč sa slavnim Mančester Junajtedom a kasnije i finale protiv Reala.\nNa naredni susret protiv neke od čeških ekipa Partizan je čekao punih 36 godina! U jesen 2002. godine, pošto je u dve runde kvalifikacija za Ligu šampiona Partizan prvo eliminisao švedski Hamarbi pa bio poražen od Bajerna, a zatim u Kupu UEFA eliminisao lisabonski Sporting (3-1 u Lisabonu, 3-3 u Beogradu), žreb je ekipi iz Humske 1 dodelio drugog velikana iz „Zlatnog grada“. Posle Sparte, na red je došao i njihov najveći rival – Slavija.\nOvaj dvomeč najbolje se može opisati pomalo otrcanom frazom – od sjaja do očaja. Bio je to susret dva podjednako kvalitetna rivala, a Slavija je bila u to vreme skup povremenih i stalnih reprezentativaca Češke, od kojih su najveća imena bili vicešampioni sa Eura 1996 u Engleskoj – Kuka i Suhoparek. Istina, te 2002. već su bili na zalasku karijere. Partizan je u prvom meču, na svom stadionu u Humskoj ulici, savladao goste sa 3-1. Golove su postigli igrači koji su, nema nikakve sumnje, među najvećim asovima koje je Partizan imao u poslednje dve decenije. „Parni valjak“ je napadima preko krila došao rano do prednosti od 2-0. Prvo je Danko Lazović uhvatio spektakularne „makazice“na centaršut pomalo zaboravljenog Nenada Miškovića da bi posle sjajne akcije sa drugog boka i ubacivanja Ćirkovića, Saša Ilić povisio rezutat. Dostalek je u drugom delu smanjio na 2-1, da bi Zvonimir Vukić posle solo prodora zakucao loptu pod prečku i postavio konačnih 3-1. Imponovala je igra „crno-belih“, posebno je, osim strelaca, bio inspirisan i Goran Trobok. Partizan je te noći zaista bio konkretan i ubojit i uprkos primljenom golu, svi su verovali da će bez većih problema obezbediti plasman u narednu rundu.\nFoto – partizan.rs\nU revanšu se dešava jedna od najlošijih evropskih utakmica Partizana tih godina, još jedan sunovrat tako karakterističan za „crno-bele“ u toj deceniji, pod komandom Ljubiše Tumbakovića. Partizan je poražen 1-5, bila je to treća „petarda“ u našoj mreži za samo pet godina (Kroacija 0-5, 1997, Rapid 1-5, 2001)! Istini za volju, meč u Pragu je u regularnom delu završen 1-3, da bi u produžetku, igranom usled identičnog rezultata onom u Beogradu, Slavija postigla još dva gola. Koliko je naša ekipa u Beogradu bila ubojita i konkretna, toliko je u Pragu bila smušena. Nema toga što igrači Partizana nisu uradili na sopstvenu štetu te noći u Pragu: jalova igra, primljeni golovi posle lopti predatih protivniku u noge (Duljaj), žuti i crveni kartoni (Bajić). Naša ekipa je zaslužila da bude eliminisana već posle 90 minuta, ali je utakmicu i agoniju produžio Vladimir Ivić, golom u 89. minutu. Strelci za Slaviju bili su Vahušek (dva puta), Petrouš, Gedeon i Da Silva, za ukupnih 5-1 i proboj praške ekipe u naredno kolo.\nŠesnaest godina kasnije, neki od aktera utakmica protiv Slavije, i dalje su u Partizanu, pred meč sa još jednim češkim timom, Viktorijom iz Plzena. Uloge su im različite – Saša Ilić je i dalje kapiten i igrač, postao je živa legenda Partizana, srušivši skoro sve klupske rekorde, Andrija Delibašić je trener u stručnom štabu Miroslava Đukića, a Ivica Iliev je sportski direktor kluba.\nEto im prilike da izravnaju račune sa češkim fudbalom. Ako bismo im nešto poželeli pred dvomeč protiv Viktorije, onda je to u najkraćem – da njihov i naš Partizan ne čini greške kao protiv Slavije 2002, i da nas susret protiv Viktorije bar malo podseti na beogradski meč protiv Sparte iz proleća 1966. Viktorija nije slavna kao Slavija, još manje kao Sparta, ali je u ovom momentu daleko najbolja češka ekipa. Samo pametno, „crno-beli“!\nOsim utakmica igranih u organizaciji UEFA, Partizan se protiv čeških ekipa sastajao još tri puta, u Mitropa /Srednjeevropskom kupu. U sezoni 1958/59 Partizan je u dva meča eliminisao Banjik iz Ostrave u četvrtfinalu (1-1 u Ostravi, 3-2 u Beogradu), Tri godine kasnije, u proleće 1962, protiv istog rivala bilo je oba puta nerešeno (2-2 u Beogradu i 1-1 u Ostravi), a u sezoni 1977/78, kada je Partizan i trijumfovao u ovom takmičenju, savladao je Zbrojovku iz Brna 5-1 u Beogradu i 3-2 u Brnu.\nTagovano sećanja, SK Slavia, Sparta\nOd ćoška na jugu do navijačkog kopa


Kategorija: Pozitiva // Arhiva - Page 2 of 253 - Kameleon M&M\nGluhi violinisti zasvirali su s pop bendom\nSve je moguće, pa su tako violinistice iz projekta Violinmusic4all ovog vikenda nastupale uz grupu Detour. Njihova zanimljiva priča nikog nije ostavila ravnodušnim. Inače, violinistice su gluhe i ...\nTuzlak Jasmin Zubčević do prije skoro pet godina vodio je sasvim normalan život. Studirao je, izlazio s prijateljima i uz sve to bio veliki humanista. Međutim, totalni zaokret ...\nMladi u Zenici uvredljive i nacionalističke grafite pretvorili u umjetnički mural (VIDEO)\nU sklopu realizacije projekta USAID-a “Budi inspiracija” jučer su mladi u Zenici na jednoj od zgrada, u blizini stadiona Bilino Polje, nacionalističke grafite i poruke govora mržnje zamijenili ...\nU crnogorskom gradu na moru, poznatom ljetovalištu Ulcinju, u subotu navečer je na Maloj plaži po prvi put organiziran javni iftar za sve građane dobre volje. Iftar na otvorenom je prvi ...\nMarija Kešeljević: Ne želim se zaustaviti na ovome, cilj mi je ispisati nove stranice historije\nMarija Kešeljević košarkaški je dragulj iz Trebinja. Iako joj je tek 17 godina te još ima pravo nastupa za juniorke, Marija već uveliko briljira u seniorskoj konkurenciji, gdje ...\nDanas za Siriju poslana dva šlepera humanitarne pomoći (FOTO)\nNakon konvoja od 600 tona humanitarne pomoći koju je MFS-EMMAUS u saradnji sa Muftijstvima tuzlanskim, zeničkim, travničkim i mostarskim isporučio za Siriju 17. aprila ove godine, pristiglo je ...\nMlada Tuzlanka Asja je dobitnica nagrade “Šampioni zaštite prirode, BiH green awards 2019”\nRuski profesor Andrej Zubov je rekao: “Barbarski odnos prema okolišu i kulturi uvijek je i svuda znak iskvarenosti duše bezočnim egoizmom i cinizmom.” Ona je mlada Tuzlanka koja ...\nKompanija AVON, jedna od vodećih svjetskih kompanija koja se bavi direktnom prodajom u BiH podržala je inicijativu ”Izbori se za ravnopravnost”, građansku inicijativu za ravnopravnost spolova u Bosni ...\nSuad Buljubašić porijeklom iz Srebrenika a sa prebivalištem u Njemačkoj, odlučio je 5.maja biciklom krenuti iz Oberhausena za Srebrenik te sa kolegama preći gotovo 2.000 kilometara do svog ...\nAko ste pomislili da se prave ljubavi dešavaju samo u filmovima, ova realna priča ponovo će vas podsjetiti da ljubav sama od sebe jeste najljepši film. Ljubav piše ...


Kovrdžavost lišća: Ključan momenat za zaštitu breskve i nektarine - Voćarstvo | Agroklub.rs\nProizvođači breskve i nektarine kao jako atraktivnog voća, gotovo iz godine u godinu muče muku sa vrlo simptomatičnom bolešću ovih voćnih vrsta, koja je poznatija kao kovrdžavost lišća. Podjednako napada kako obe voćne vrste, tako i gotovo sve njihove sorte, te se zbog toga u proizvodnji ne može oslanjati na otporni sortiment.\nNešto mlađi voćari kao i vlasnici stabala ovih voćnih vrsta na okućnicama, ovu bolest olako shvataju i često se vode time da se biljka sama regeneriše, ne shvatajući štetnost pojave "retrovegetacije" na fiziologiju same biljke. Retrovegetacija je višestruko štetna za biljku jer dovodi do značajno smanjene otpornosti na niske temerature, smanjuje prinos, biljke postaju osetljivije na bolesti i štetočine. To su ujedno i glavni aspekti štetnosti kovrdžavosti lista breskve i nektarine koju prouzrokuje fitopatogena gljiva Taphrina deformans.\nSimptom ove bolesti nastaje kao posledica infekcije patogenom gljivom, nakon koje dolazi do hipertrofije i hiperplazije ćelija lisnog tkiva, što rezultira pojavom naboranih izraslina na listu, tj. do njegovog kovrdžanja. Često naborani delovi lista dobijaju i crvenkastu nijansu, list gubi asimilacionu površinu te stoga za biljku postaje gotovo beskoristan i brzo otpada. Sve ovo za biljku predstavlja veliki šok jer list je neophodan za proces fotosinteze i normalan razvoj i plodonošenje. Međutim brzo dolazi do ponovnog olistavanja, retrovegetacije koja ima niz već navedenih neželjenih posledica.\nSimptomi u vidu nepravilnih zadebljanja mogu da se jave na inficiranim mladarima ili plodovima ukoliko je reč o jačoj infekciji.\nDa bi se neka bolest uspešno suzbila, pa samim tim i ova, neophodno je upoznati ciklus razvoja prouzrokovača, i delovati u ključnim momentima primenom agrotehničkih i hemijskih mera kako bi se sprečio razvoj bolesti. Obzirom da prouzrokovač ove bolesti prezimljava na obolelim mladicama i aktivira se rano na proleće kada temepratura pređe 15°C , gde usled i najmanje padavina dolazi do infekcije, od velike je važnosti rezidbom ukloniti sve grančice na kojima se primete simptomi prošlogodišnje infekcije ovim patogenom. Ovo neće sprečiti razvoj bolesti, ali zasigurno će smanjiti infekcioni potencijal u narednoj vegetaciji.\nNajsitnija zelena tačka na vršnom delu pupoljka\nMeđutim, osim povoljne temperature i vlažnosti, da bi se bolest razvila neophodno je da i biljka bude u osetljivoj fazi. Ovo je upravo ono gde proizvođači najčešće greše, jer najosjetljivija faza kod breskve i nektarine, nije otvaranje pupoljka i listanje, već pojava i najsitnije zelene tačke na vršnom delu pupoljka. To je ključan momenat za hemijski tretman.\nOvaj tretman često se preskoči u potpunosti ili delimično iz više razloga, proizvođač ne primeti sitnu zelenu tačku na vrhu pupoljka, dugi kišni periodi koji onemogućava hemijski tretman ili veći broj sorti u zasadu koji se neravnomerno budi iz zimskog mirovanja. Obzirom da čak i kod iste sorte ne pucaju svi pupoljci odjednom, a kamoli kod različitih sorti, poželjno bi bilo ovaj hemijski tretman ponoviti u nekom razmaku 5 -7 dana.\nUkoliko se iz nekog razloga ovaj hemijski tretman preskoči ili ne odradi blagovremeno, usled čega dođe do razvoja bolesti, nakon pojave deformisanog lišća moguće je odraditi tretman nekim od bakarnih preparata, kako bi se ubrzalo otpadanje obolelog lišća i podstaklo novo listanje. Tako oštećene biljke neophodno je držati u što boljoj kondiciji sa nešto jačim đubrenjem azotnim đubrivima i boljim navodnjavanjem. Kada dođe do pojave novih listova u cilju njihove zaštite mogu se primeniti preparati na bazi hlorotalonila koji je u tim momentima pokazao zadovoljavajuće efekte. Kako bi se tako iscrpljena biljka sačuvala od jačih zima i izmrzavanja, krajem jeseni potrebno je uneti đubriva sa većim količinama kalijuma i aminokiselinama da bi se biljka što bolje pripremila za zimu.\nVrlo je značajno kada se počnu pojavljivati deformisani lsitovi na početku vegetacije, napraviti razliku između listova koji se kovrdžaju usled napada lisnih vaši i obično su na vrhu krošnje i listova koji se kovrdžaju usled infekcije gljivom Taphrina deformans.\nKao završni čin u toku mera zaštite od ove bolesti primenjuje se plavo prskanje na kraju vegetacije nakon otpadanja listova. Ono mora da bude odrađeno intenzivno da ga mnogi nazivaju i "plavo kupanje" jer voćku treba detaljno i dobro okupati rastvorom nekog od bakarnih preparata (Bordovska čorba, Bordoška juha, Cuprablau, Bakarni oksihlorid, Funguran OH, Nordox, Blue bordo).\nDanijela Plavšić, pre 2 nedelje\nIgor Filipović, pre 2 nedelje\nRada Milišić, pre 21 sat


Prije nego zatraže pristup Wuhanu, SAD trebaju podignuti veo u vezi svojih tajnih laboratorija za biološka oružja, kažu analitičari -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nPrije nego zatraže pristup Wuhanu, SAD trebaju podignuti veo u vezi svojih tajnih laboratorija za biološka oružja, kažu analitičari\nSre, 27 Svi 2020 00:00 UTC\nAnalitičari kažu da bi SAD, prije zahtijevanja prava pristupa u Wuhanu, trebale podignuti veo u vezi svojih tajnih laboratorija za biološka oružja.\nOptužbe SAD-a protiv Pekinga zbog takozvanog "zataškavanja" pretpostavljenog podrijetla COVID-a u Wuhanu, postavile su pitanja u vezi američke mreže tajnih bio-laboratorija, smještenih blizu granica Rusije i Kine, kao i desetljećima dug otpor Washingtona na stvaranje međunarodnog mehanizma transparentnosti za istraživanje biološkog oružja.\nInstitut za virologiju Wuhana (WIV) prvo je primio klinički uzorak nepoznatog virusa, koji je kasnije postao poznat kao SARS-CoV-2, što se dogodilo 30. prosinca 2019., rekla je Wang Yanyi, imunolog i direktoricq instituta, 23. svibnja, negirajući tvrdnje Trumpove administracije da je novi koronavirus pobjegao iz bio-laboratorija iz Wuhana, naglasivši da je to "čista izmišljotina".\nSAD SE DESETLJEĆIMA OPIRE MEHANIZMIMA TRANSPARENTNOSTI U VEZI BIOLOŠKIH ISTRAŽIVANJA\nTrumpova administracija više je puta zatražila od Pekinga da američkim i drugim stranim inspektorima odobri pristup laboratorijima za virologiju, koji se nalaze u Wuhanu. Međutim, Kina negira tvrdnje Washingtona o podrijetlu virusa i izražava sumnju da će takozvana "neovisna" istraga za koju se SAD zalažu biti nepristrana i objektivna. Verbalni napadi Washingtona protiv Kine i navodna netransparentnost kineskih bioloških istraživanja, usmjerili su svjetlo na američki program biološkog oružja.\nRuski ministar vanjskih poslova, Sergej Lavrov 13. svibnja pokrenuo je pitanje u vezi američkih bioloških laboratorija koji su osnovani u inozemstvu, ponajviše u zemljama Šangajske organizacije za suradnju (SCO) i bivšim sovjetskim republikama.\n"Na rubovima Ruske Federacije i blizu kineskih granica postoji prilično gusta mreža ovih laboratorija", rekao je Lavrov novinarima, otkrivajući da je Moskva potpisala memorandum o biološkoj sigurnosti s Tadžikistanom te kako vodi slične razgovore s Uzbekistanom, Kazahstanom, Armenijom i ostalim susjedima, koji se nalaze na takozvanom "post-sovjetskom" prostoru.\nOd 2001. godine, Rusija, Kina i mnoge druge zemlje zalagale su se za stvaranje mehanizma za provjeru u okviru Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje i skladištenja bakteriološkog (biološkog) i toksičnog oružja, kao i za njihovo uništavanje radi osiguranja biološke sigurnosti i transparentnosti, s obzirom na biološka istraživanja širom svijeta. Ipak, SAD ostaje " takoreći jedina zemlja" koja se kategorički protivi ovom prijedlogu i to već 20 godina, izjavio je ruski ministar vanjskih poslova.\n"To je još jedan pokazatelj američke izuzetnosti", kaže Petri Krohn, finski politički analitičar i stručnjak za kibernetičku sigurnost.\n"Može se sigurno pretpostaviti da američki program biološke obrane razvija patogene uzročnike". To je dopušteno Konvencijom o biološkom oružju sve dok je u obrambene, a ne napadačke svrhe. Slična (GOF) istraživanja ili "istraživanja funkcija" vrlo su otvoreno i transparentno činili civilni znanstvenici".\nAnalitičar tvrdi da\n"ni u jednoj drugoj zemlji ne postoji program istraživanja biološkog oružja sličan programu kakav postoji u SAD-u".\nSredinom travnja, glasnogovornica ruskog ministarstva vanjskih poslova Maria Zakharova, nije isključila da Amerikanci koriste takve bio-laboratorije u trećim zemljama\n"kako bi razvili i modificirali razne patogene uzročnike, uključujući i one za vojne svrhe".\nRanije je o tom pitanju govorio tajnik Vijeća sigurnosti Rusije, Nikolaj Patrushev u svom izboru za Rossijsku Gazetu u studenom 2019. godine; ruski šef sigurnosti ukazao je na zabrinutosti zbog Pentagonove mreže prekooceanskih bioloških laboratorija\n"koji provode istraživanja zaraznih bolesti i vrše ispitivanja gdje se biološko oružje može napraviti".\nDOMAĆA I INOZEMNA BIO-ISTRAŽIVANJA SAD-A DOVODE DO NOVIH PITANJA\nKinezi su zabrinuti zbog američkih domaćih i prekomorskih bio-pokusa, koji ostaju ništa manje zaklonjeni tajnošću i netransparentnosti za međunarodnu zajednicu od onih koje provode njihovi ruski kolege.\nPočetkom svibnja, internetska stranica "Narodne oslobodilačke vojske" na engleskom jeziku objavila je\n"Deset pitanja na koje SAD moraju ponuditi jasne odgovore svijetu".\nJedno od ovih pitanja odnosi se na američki eksperiment modifikacije virusa ptičje gripe, koji je u veljači 2019. godine opisao Science Magazine, akademski časopis Američkog udruženja za napredak znanosti (AAAS).\nČasopis je izvijestio da je 2018. godine američka vlada preispitala "tiho odobrenje" eksperimenata s ptičjim virusom, gripom H5N1 koji su se prije "smatrali toliko opasnim da su federalni dužnosnici nametnuli neobičan moratorij na takva istraživanja", jer bi ona potencijalno mogla omogućiti prijenos patogena na ljude".\nJoš jedno pitanje na popisu PLA odnosi se na biološka istraživanja provedena na Američkom medicinskom istraživačkom institutu zaraznih bolesti (USAMRIID), smještenom u Fort Detrick, u Marylandu, prije i nakon travnja 2020. Prema New York Timesu u kolovozu 2019. izvješće,\n"pitanja sigurnosti važnog laboratorija za istraživanje virusa navela su na to da vlada zatvori istraživanje koje uključuje opasne mikrobe poput virusa ebole".\n1. travnja 2020. centri za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC) obnovili su punu operativnu sposobnost USAMRIID-a, dok su detalji gašenja ostali nejasni. "Što se istina krije iza?" stoji kao upit na stranici PLA.\nKomentar: Zašto je u srpnju 2019. zatvoren američki vojni laboratorij koji rukuje opasnim bolestima?\nSlično, kineska internetska stranica postavlja pitanja u vezi cilja i svrhe američkih bio-istraživanja koja se obavljaju preko oceana: "U vezi čega to SAD šuti"?\n"Mislim da je legitimno postavljati ta pitanja", kaže Rob Kajiwara, havajski aktivist za ljudska prava.\n"Ne kažem da mislim da je COVID-19 oružje, ali dobro smo svjesni da SAD ima dugu povijest biološkog i kemijskog ratovanja".\nNa konferenciji za novinare održanoj 8. svibnja, glasnogovornik kineskog ministarstva vanjskih poslova, Hua Chunying istaknuo je da iako Kina ima samo dva laboratorija P4 (razina biološke sigurnosti 4) koji se bave opasnim virusima, SAD ima 13 takvih bio-laboratorija koji su "ili u radu ili se šire ili su u planiranju". Napomenuo je da pored toga, SAD ima 1.495 objekata za srednju zaštitu (P3), "ne uključujući mnoge druge laboratorije koji su izgrađeni na teritoriju bivšeg Sovjetskog Saveza, poput Ukrajine i Kazahstana, ali i na mnogim drugim mjestima širom svijeta".\nHOĆE LI SAD BITI U MOGUĆNOSTI SUZBITI ŠIRENJE OPASNOG VIRUSA, U SLUČAJU DA NE USPIJE OBUZDATI COVID-19?\nPrema Petru Krohnu, USAMRIID "vjerojatno ima najveću zbirku virusa koji se javljaju u prirodi, kao i njihovih genoma". Pretpostavio je da je "jedna od glavnih funkcija satelitskih laboratorija u bivšem Sovjetskom Savezu i širom svijeta prikupljanje ovih virusa".\nŠto se tiče američkih pokusa ptičje gripe, finski analitičar ističe da se smatra kako su studije o "dobivanju funkcija" (GOF) vrlo kontroverzne.\n"SAD su uvele četverogodišnji moratorij na financiranje rada GOF-a, ali nova istraživanja, poput studije gripe H5N1, sada su nastavljena. Nemoguće je znati jesu li slične studije provedene u programu biološke obrane", kaže on.\nOno što još više zabrinjava je to da, s obzirom na neuspjeh SAD-a da zadrži COVID-19 "zbog raznolike kulture, individualističke ideologije i ogromne ekonomske nejednakosti", postavlja se pitanje hoće li SAD moći učinkovito riješiti potencijalno širenje virusa, ako bi on "pobjegao" iz domaćih ili inozemnih laboratorija, napominje analitičar.\nKineski dnevni list Global Times sugerirao je da bi izgradnjom bio-laboratorija u inozemstvu SAD nastojale izbjeći potencijalnu nesreću propuštanja, kao i pravne probleme i pritiske od strane američkih medija i antiratnih skupina. Citirajući kineske vojne stručnjake, mediji su iznijeli pretpostavku da bi Peking i Moskva mogli pokrenuti istragu američkih bio-laboratorija širom svijeta pri UN-u, ne bi li pritisnuli da SAD daju, sada već dobro zakašnjele odgovore na pitanja u vezi njihovih tajnih istraživanja.\nSAD diplomate u Gruziji transportiraju ljudsku krv i zamrznute patogene za laboratorije biološkog oružja Pentagona\nPentagonov program biološkog oružja se nikada nije završio: američki biološki laboratoriji širom svijeta\nDa li je Pentagon koristio insekte kao biološko oružje?\nCovid-19 ima baku, djeda i pradjeda. Gdje su? - Kineski veleposlanik u Moskvi kaže da se čitava priča o virusu tek razotkriva\nPet vodećih kineskih naučnih organizacija prikupilo je podatke 93 genomske vrste COVID-19 koje su objavljene u globalnoj bazi podataka na osnovu unosa podataka iz 12 zemalja sa različitih kontinenata.\nIstraživanja su pokazala da je najstariji "predak" COVID-19 virus poznat kao mv1, koji je naknadno evoluirao u haplotipove H13 i H38 (haplotip je grupa gena unutar jednog organizma koja je nasleđena od jednog pretka).\nH13 i H38 (oznake su internacionalne, tj. latinične, prim. prev.) su evoluirali u haplotip druge generacije - H3, koji je na kraju evoluirao u H1 (COVID-19).\nDrugim rečima, "otac" COVID-19 je N3, njegovi "baba i deda" su N13 i N38, a "pradeda" mu je mv1.\nMeđutim, iako virus koji je otkriven na pijaci u Vuhanu pripada vrsti N1, samo je njegov "otac" N3 primećen u Vuhanu, i to ne na pijaci morskih plodova.\nŠto je još važnije, "baba i deda" COVID-19, N13 i N38, nikada nisu detektovani u Vuhanu.\n"To nam govori da je vrstu N1 na pijacu donela neka inficirana osoba, što je izazvalo epidemiju. Sekvenca genoma ne može da laže", rekao je ambasador Džang. Dovoljno je da kažemo da izvor širenja COVID-19 tek treba otkriti.\nCOVID-19: Svaka istina ima tri faze\nTakođer, japanski i tajvanski virolozi nezavisno su došli do zaključka da je virus mogao podrijetlom biti iz SAD-a.


Zašto posetioci napuštaju vaš sajt?\nPočetna / E-marketing / Zašto posetioci napuštaju vaš sajt?\nSvakom vlasniku sajta ili bloga je cilj da privuče što više posetilaca. Međutim, nije samo broj važan. Bitan je i njihov kvalitet. Oni mogu da odu sa sajta nakon par sekundi, bez da su pročitali članak, pogledali opis proizvoda, proučili šta nudite, lajkovali vas i slično. Od takvih nemate mnogo vajde. Stoga uvek treba meriti stepen angažovanosti, to jest koliko vremena provedu, šta čitaju, gde klikću itd.\nAko su ti pokazatelji loši, mora se ustanoviti razlog. Danas ćemo nabrojati neke od najčešćih, mada ova lista nije konačna.\n1) Sadržaj ne odgovara nameri\nPosetioci uglavnom dođu na sajt sa nekom namerom. Ako ne mogu da je ispune nastaviće dalje. Stoga je korisno ispitati sa kojom namerom dolaze posetioci na vaš sajt, da li im je ona ispunjena i da li odgovara ciljnoj grupi.\n2) Loša navigacija\nSajt treba da bude jasno strukturiran. Do željene informacije treba doći sa što je manje klikova. U suprotnom, niko se neće truditi da shvati gde je šta, već će odmah otići.\n3) Tehnički aspekti sajta\nLoši tehnički aspekti takođe odvraćaju čitaoce. Tu spadaju brzina učitavanja stranica, neispravni linkovi, staromodan dizajn i neprilagođenost mobilnim uređajima.\n4) Bezbednost i pouzdanost sajta\nNa Internetu vladaju svakakve prevare. Zbog toga posetioci sve novo gledaju sa nepoverenjem. Koristite signale poverenja, kao što su garancije, preporuke i ostalo.\n5) Iskačuće i zvučne reklame\nŽelite da pročitate neku vest, ali vam stalno iskače prozor sa reklamom koji ne možete da ugasite. To niko ne voli i takve sajtove posetioci zaobilaze u velikom luku. Budite umereni.\nPrethodno Kako da sakrijete i otkrijete redove i kolone u Excelu?\nSledeće Kako povećati maksimalnu jačinu zvuka u VLC plejeru?


Stručni saradnik za programe i odnose s javnošću | Služba za zapošljavanje HNŽ/K\nStručni saradnik za programe i odnose s javnošću\nMuzički centar Pavarotti | Centar za kulturu\nRok trajanja: 25.10.2019\nDnevni list, 18.10.2019.\nNa osnovu člana 8. Zakona o radu u institucijama BiH („Službeni glasnik BiH", br. 26/04, 7/05, 48/05, 60/10, 32/13 i 93/17) člana 17. Pravila Muzičkog centra Pavarotti Mostar, člana 5., člana 79. i člana 80. Pravilnika o radu Muzičkog centra Pavarotti Mostar; Zakona o dopunskim pravima boraca i članova njihovih porodica u HNK-a („Sl. Novine HNK-a" broj: 6/18), i Odluke Upravnog odbora Muzičkog centra Pavarotti Mostar br: 140/2019 od 15.10.2019. godine, raspisuje se\nSTRUČNI SARADNIK ZA PROGRAME I ODNOSE S JAVNOŠĆU – 1 izvršilac\nda se protiv njega ne vodi krivični postupak\nda nije obuhvaćen odredbom čI. IX. stav 1. Ustava BiH\nmin. 5 (pet) godina radnog iskustva na poslovima iz oblasti kulture, umjetnosti i obrazovanja i iskustvo u poslovima odnosa sa javnošću\nUz potpisanu prijavu na Oglas kandidati su dužni dostaviti:\nBiografiju sa kontakt telefonom\nDokaz o stručnoj spremi - original ili ovjerena kopija\nPotvrdu o radnom iskustvu na poslovima iz oblasti kulture, umjetnosti, obrazovanja i odnosa s javnošću - original ili ovjerena kopija ne starija od 3 mjeseca\ndokaze o stručnom usavršavanju (ukoliko iste posjeduju) ovjerena kopija\nDokaz o poznavanju engleskog jezika - original ili ovjerena kopija uvjerenja/certifikata obrazovne ustanove (ili certificirane organizacije) ili ovjerena kopija iz indeksa o položenom ispitu iz engleskog jezika\nUvjerenje o državljanstvu - original ili ovjerena kopija ne starija od 3 mjeseca\nIzvod iz matične knjige rodenih - original ili ovjerena kopija ne starija od 3 mjeseca\nUvjerenje da se protiv kandidata ne vodi krivični postupak (ne starije od 3 mjeseca)\nOvjerenu izjavu da nije obuhvaćen odredbom čl. IX. stav. 1. Ustava BiH\nPotvrda o pripadnosti kategorijama lica po osnovu čl. 18. Zakona o dopunskim pravima boraca i članova njihovih porodica (Sl. novine HNK br. 06/18) izdato od nadležnog organa (ukoliko pripada tim kategorijama)\nNapomena: Prednost pri zapošljavanju pod jednakim uslovima imaju lica po osnovu čl. 18. Zakona o dopunskim pravima boraca i članova njihovih porodica (Sl. novine HNK br. 06/18)\nSa svim kandidatima koji ispunjavaju tražene uvjete konkursa obavit će se intervju. 0 vremenu intervjua kandidati će biti naknadno obaviješteni.\nRok za dostavljanje prijava je 8 dana od dana objavljivanja. Nepotpune, neblagovremene i neuredne prijave neće biti uzete u razmatranje.\nPrijave za Oglas sa potrebnom dokumentacijom dostaviti lično u administraciju\nMC Pavarotti ili preporučeno putem pošte na adresu:\nMaršala Tita br. 179\n"Prijava na konkurs - ne otvarati"


isključenje | VAmedia - info portal\nDana 25.03.2022.godine u periodu od 08h do 14h bez vodosnabdevanja će ostati potrošači od Poljoprivredne škole prema Beogradu sa svim poprečnim ulicama. ЈКP Vodovod\nGrad, Naslovne vesti isključenje, voda\nDana 29.09.2020. godine, u periodu od 08h do 13h, zbog radova na izradi vodovodnog priključka u ulici Karađorđeva br. 32-34, bez vodosnabdevanja će ostati potrošači u ulici Karađorđevoj, i to… Read more »


Brnabić: Vučić s Dodikom i Cvijanovićevom i o pomoći za Srpsku | Argumenti\nNaslovna Srbija Brnabić: Vučić s Dodikom i Cvijanovićevom i o pomoći za Srpsku\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić razgovaraće u subotu, 15. februara, sa zvaničnicima iz Republike Srpske i predstavnicima Srba iz Crne Gore o tome kako može da im pomogne, a država Srbija će se truditi da i dalje poziva na mir i stabilnost, izjavila je danas predsjednica Vlade Srbije Ana Brnabić.\n– Vučić će razgovarati u subotu sa njima kako na najbolji način da im pomogne i da ih podrži, ali i kako da mi pokušamo dalje da smirujemo situaciju u regionu, nama ovo najmanje odgovara – rekla je Brnabićeva novinarima u Beogradu.\n– Trudićemo se ponovo da pozivamo na mir i stabilnost, ali ne ugrožavajući prava Srba bilo gdje u regionu, koja, morate priznati, jesu u ovom trenutku ugrožena. To što se dešava ne bi trebalo da se dešava – rekla je Brnabićeva.\nVučić je pozvao srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, predsjednicu Republike Srpske Željku Cvijanović i političke predstavnike Srba iz Crne Gore na sastanak u subotu, 15. februara, zbog situacije u BiH i Crnoj Gori.\n– Reći ću mu da su Srbi napadnuti na svim mestima gde žive, u Crnoj Gori, na Kosovu i Metohiji, u Republici Srpskoj, da ne pričam u Federaciji i da svi žele od nas da naprave remetilački faktor – rekao je Dodik za RTS.\nU Crnoj Gori se već mjesecima, četvrtkom i nedjeljom, organizuju mirne litije zbog spornog Zakona o slobodi vjeroispovijesti, kojem se protive Srpska pravoslavna crkva i srpski narod u toj državi.


Radovi na putevima 08.11.2016. (BIH) | Logistic Magazin\nRadovi na putevima 08.11.2016. (BIH)\nU cilju bezbjednog odvijanja saobraćaja na autoputu “9. januar” Prnjavor-Doboj, uspostavljen je poseban režim saobraćaja, regulisan privremenom saobraćajnom signalizacijom.\nZbog radova na bušenju i miniranju terena na magistralnom putu M-5, na dionci Rogatica-Ustiprača u mjestu Dub dolazi do povremene obustave saobraćaja, u trajanju od 5-15 minuta u vremenskom periodu od 09:00 do 10:00 i od 14:00 do 17:00 časova. (Radovi su produženi do 30.11.2016.).\nNa regionalnom putu R-414 Karanovac-Kneževo, na trećem kilometru od Karanovca, u mjestu Ljubačevo, zbog aktiviranog klizišta, saobraća se jednom saobraćajnom trakom, naizmjenično.\nZbog izvođenja radova, na izgradnji mosta -vijadukta na regionalnom putnom pravcu R-405, dionica broj 494 Stari Majdan 2 – Lamovita, potpuno je obustaljen saobraćaj za sva vozila. (Radovi su planirani do 20.12.2016.).\nZbog radova na sanaciji kolovoza na magistralnom putu M-19 (dionica broj 286) Karakaj 2-Drinjača saobraćaj se odvija jednom saobraćajnom trakom.Regulisanje soabraćaja se vrši ručno i svjetlosnom signalizacijom (semaforima).\nZbog izgradnje mosta preko rijeke Ukrine u Dragalovcima, (na stacionaži km10+700) regionalnog puta R-474 Gornja Vijaka 2-Razboj, potpuno je obustavljen saobraćaj za sva vozila. Tokom trajanja potpune obustave saobraćaj je preusmjeren na alternativni putni pravac, lokalni put kroz selo Brestovo, gdje je aktuelna zabrana saobraćaja za teretna vozila preko 15 tona nosivosti. Planirano je da radovi traju do 31.12.2016.\nU toku su radovi na projektu “Rekonstrukcija gradskog vodovodnog sistema Kozarska Dubica-Faza II”na magistralnom putu M-14, dionica broj 154 Kostajnica-Kozarska Dubica 1. Izmjenu u odvijanju saobraćaja regulisaće privremena saobraćajna signalizacija, čije poštovanje je obavezno. Predviđeno je da radovi traju do 30.11.2016. godine.\nNa magistralnom putu (M-4), na dionici Čelinac-Kotor Varoš (od km 15+500 do km 18+650) I na dionici Kotor Varoš-Obodnik (na stacionaži od km 0+200 do km 0+950), zbog rekonstrukcije I sanacije gradske vodovodne mreže opštinr Kotor Varoš, takođe će biti izmjenjen režim odvijanja saobraćaja (planirano je da radovi traju do 31.12.2016.).\nU toku su radovi na izgradnji obilaznice (oko Brčkog) na magistralnom putu M-14.1 Brčko-Bijeljina, zbog čega je izmijenjen režim odvijanja saobraćaja u naselju Gredice ( Predviđeno je da radovi traju do 25.01.2017.)\nNa dionici Brčko- Lončari, u naselju Gorice zbog radova izmijenjen je režim saobraćanja. (Predviđeno je da radovi traju do 26.06.2017. godine.) Molimo vozače da na pomenutim dionicama, poštuju privremeno postavljenu saobraćajnu signalizaciju.\nNa regionalnom putu R-413 Kotor Varoš-Mitrovići, zbog radova na rekonstrukciji i sanaciji gradske vodovodne mreže, izmjenjen je režim odvijanja saobraćaja (predviđeno je da radovi traju do 31.12.2016.).\nNa regionalnom putu R-476 dionica Ukrina- Vijaka, u Vijačanima zbog radova na sanaciji kolovoza saobraćaj se odvija povremeno jednom trakom. Na R-414 Karanovac-Mitrovići na mjestu klizišta saobraćaj se odvija jednom saobraćajnom trakom.\nZbog radova na deminiranju terena na magistralnom putu M-18, dionica Tuzla-Ugljevik u mjestu Banj Brdo (lokalitet Simina cesta), dolazi do povremene, obustave saobraćaja u vremenu od 08:00 do 16:00časova u intervalima 30 minuta obustave i 15 minuta propušatanja .\nU vremenu od 08:00 do 16:00 časova, radi izvođenja deminerskih radova, dolazi do priveremene obustave saobraćaja na magistralnom putu na dionici Teslić-Kotor Varoš, u mjestu Rujevica (do 31.12.2016.). Privremena obustava saobraćaja vrši se na način 30 minuta obustave i 15 minuta propuštanja saobraćaja, i ne izvodi se u dane vikenda i praznika.\nRadi izvođenja deminerskih radova u mjestu Klakari Donji, opština Brod, izvršiće se povremena obustava saoobraćaja na magistralnom putu M-14.1 dionica Brodsko Polje RS/BiH (Brusnica) u periodu od 20.06.2016. do 16.12.2016. Povremene obustave saobraćaja će se izvoditi radnim danima u vremenu od 08:00 do 15:00 časova, dok se u dane vikenda i praznika neće provoditi.\nNa regionalnom putu R-454 a Bratunac 3-Drinjača i dalje ostaje na snazi zabrana za teretna vozila ukupne mase preko 3,5 t i autobuse klase M3, dok se zabrana ne odnosi autobuse prevoznika ad Holding “Drinatrans” Zvornik, koji saobraćaju na redovnim autobuskim linijama Zelinja-Zvornik, Bratunac-Polom-Zvornik, Bratunac-Polom-Bijeljina i Polom-Bratunac.(Od 23.11.2015. na osnovu dopunskog riješenja Ministarstva saobraćaja i veza RS br.13.03/345-2216/15). Zabrana se od 15 02. ne odnosi i na teretna vozila koja će vršiti transport drvnih sortimana regionalnim putem R-454a Bratunac3-Drinjača (od Poloma-do Drinjače) u periodu od : 01.10.do 31.12.2016. godine-transport će se vršiti u odjelima 6,7,i 8.\nZbog izgradnje mosta preko Šargovačkog potoka (Djevojački most), do 04.12.2016. biće obustavljen motroni i pješački saobraćaj, preko Djevojačog mosta u Subotičkoj ulici.Za vrijeme obustave saobraćaja preko mosta, autobusi na gradskoj liniji broj 19 Srpski Milanovc-Centar-Srpski Milanovac saobraćaće na sledeći način:\n-smjer iz Grada:autobusi se iz ulice Subotičke preusmjeravaju desno u Bilećku ulicu lijevo u prvi krak Bilećke ulice, lijevo u krak Subotičke ulice, desno u Subotičku ulicu i dalje postojećom trasom.\n-smjer iz Šargovca:autobusi se iz Šargovačke ulice preusmjeravaju lijevo u Subitičku ulicu, desno na put za Prijedor, desno put rezervisan za saobraćaj motornih vozila do Petrol pumpe, desno u Bilećku ulicu, pa lijevo u Subotičku i dalje postojećom trasom. Za vrijeme izvođenja radova saobraćaj će se regulisati privremeno postavljenom signalizacijom.\nBANJALUKA – U toku je velika prevntivana akcija “Bezbjedna vožnja u zimskim uslovima 2016”, koju je pokrenuo Auto-moto savez Republike Srpske (AMS RS). Kampanja traje do 25. novembra i realizuje se u okviru “Decenije akcije za bezbjednost saobraćaja na putevima”.Sutra će se akcija sprovoditi u Novom Gradu u AMD “Una” od 09:00 do 11:00 časova i u Prijedoru u AMD “Prijedor” od 13:00 do 15:00 časova.AMS RS i Auto-moto društva sprovode akciju u saradnji sa Ministarstvom saobraćaja i veza RS, Ministarstvom unutrašnjih poslova RS (MUP), Agencijom za bezbjednost saobraćaja RS i lokalnim zajednicama.Kampanju “Bezbjedna vožnja u zimskim uslovima 2016” podržala je i kompanija “Nestro grupa”, koja će vozačima dijeliti rashladnu tekućinu “Permant”, tekućinu za pranje vjetrobranskih stakala “Mosol” i druge korisne materijale.\nZbog kiše koja pada ili je padala u većem F BiH, jutros se saobraća po mokrom i klizavom kolovozu. Na dionicama koje prolaze kroz usjeke mogući su sitniji odroni zemlje ili kamenja. Apelujemo na vozače da voze maksimalno oprezno i da vožnju prilagode uslovima na putu.\nZbog izvođenja radova na redovnom održavanju sistema u tunelima na autoputu A1, večeras (08.11.) od 22 sata do sutra (09.11.) do 05:00 sati najavljeno je zatvaranje dionice Tarčin-Sarajevo zapad, desna strana (smjer Tačin – Sarajevo zapad) .\nPovremene obustave saobraćaja zbog minerskih ili deminerskih radova, tokom dana aktuelne su na putnim pravcima M-6 Stolac-Ljubinje (07-16 sati) I R-467 Zavidovići-Olovo (08-16 sati).\nZbog radova na području Hrvatske, na graničnim prelazima Orašje-Županja i Brod-Slavonski Brod vozila se kreću usporeno.


PROKUPČANI PEVAJUĆI IZ TRNOVCA - jugsport.net\nPROKUPČANI PEVAJUĆI IZ TRNOVCA\nFK TRNOVAC – OFK TOPLIČANIN 1:6 (0:3)\nTrnovac: Gledalaca 400. Sudija: Mihajlo Mihajlović ( Vranje) 8. Strelci: Abibi u 89 za Trnovac, Marko Arsić u 13, 27, 39, min, J. Jovanović u 58, N. Kitić u 76, D. Marković u 72 min, . Žuri kartoni: J. Jovanović ( OFK Topličanin), Ibrahimi ( Trnovac)\nTRNOVAC: Ramadani 5 ( Šabani -), Šaćiri 6, Ramizi 6 ( Zećiri -), Umani 6, Jusufi 6, Fetahi 6, (Aliju 6), Junuzi 6, Ebibi 7, Ibrahimi 6, Zečiri 6, Jahiju 6.5.\nOFK TOPLIČANIN: Koković 7, D. Stanković 7,5, Dragićević 7, Stamneković 7, Arsić 9 ( D: marković 7), Kaličanin 7 ( Nem. Kitić-), A. Stanković 7,.5, Milj. Kitić 7 ( Stojić-), J. Jovanović 7,5, M. Jovanović 7, L. Paunović 7.5.\nIgrač utakmice: Marko Arsić\nUtakmica koja je odlučivala u borbi za sam vrh tabele zasluženo je visokim rezultatom pripala gostima iz Prokuplja , koji su domaćinu očitali lekciju iz fudbala u oba dela sureta, dozvolivši mu da tek u poslednjim minutima igre postigne počasni pogodak.\nCentralna figura prvog dela utakmice bio je Marko Arsić koji je „het –trikom“ najavio svom timu možda i lidersku poziciju na kraju prvenstva. Prvi pogodak postigo je u 17 minutu igre, da bi tu prednost svog tima udvostručio u 27 minutu igre. Treći pogodak na utakmici usledio je u 37 minutu igre, što je i bio rezultat prvog dela utakmice.\nU drugom delu gosti iz Prokuplja ne posustaju i dalje atakuju na gol golmana Ramadanija i J. Jovanović u 76 minutu povećava prednost na čak četiri pogotka prednosti i najavlkjuje pravu katastrofu domaina. Petarda je pukla u 76 minutu pogotkom N. Kitića . da bi Dušan Marković duplirao prednost iz prvog dela utakmice šestim pogotkom za Prokupčane. U Poslednjim minutima igre posle nesmotrenosti odbrane gostiju dozvolili su igraču domaćih Ebibi da poatigne počasni pogodak za svoj tim i donegde ublaži i onako visoku razliku od pet pogotka.\nPobeda koja za Prokupčane glasi liderska pozicija na tabeli i dali će uspeti da je zadrže sve zavisi od samih njih i njihove igre do kraja prvenstvo, jer se glavni konurent komšije iz Žitorađe takođe ne preda\nREZULTATI LIGA FS –RIS-a za 14/15 MAJ 2022 GOD.\nDO BODOVA U DRUGOM DELU IGRE


SVAKI TREĆI CRNOGORAC VERUJE U TEORIJU ZAVERE O KORONI: Na lažne informacije posebno pada jedna kategorija građana\nNiže obrazovani "padaju" na lažne informacije\nTrećina građana Crne Gore veruje u teorije zavere o korona virusu, pokazalo je istraživanje koje je u martu ove godine sprovela istraživačka agencija Ipsos, na reprezentativnom uzorku.\nPrema rezultatima istraživanja, koje je sprovedeno uz podršku britanske ambasade u Podgorici i UNICEF-a, među onima koji veruju u teorije zavere više je osoba sa osnovnim i nižim nivoom obrazovanja nego među ostalima.\nAnketa je pokazala da u teorije zavere više veruju osobe koje su bile izložene velikom broju netačnih informacija o korona virusu, kao i osobe koje navode da su imale sreće ako su uspele da nađu željenu informaciju na tu temu.


Milojević: Ima vremena za Liverpul, Proleter je hit | N1 Srbija\n02.11.2018. |14.52 |\nPogledajte raspored 15. kola Superlige.\nDa znaš da jeste obizirom na filovanja u LŠ...\nIzjave Milojevica,pred meceve u nasem prvenstvu, kao da su copy paste. Pred mec sa Macvom isto, dobra ekipa odlican trener, sada protiv Proletera isto. A Liverpul? Ma batali ga...\nAhahaha ma proleter je problem, sa liverpulom ces lako. Haos


Nova mera za mlade koji su pobegli u inostranstvo: 'Evo vam 3.000€ plata, samo se vratite'\nGrci pokreću pilot projekt kojem je cilj sprečavanje i preokretanje efekata odliva mozgova.\nPrema podacima grčke Centralne banke, 420.000 visokoobrazovanih, mladih Grka napustilo je svoje domove u poslednjih deset godina zbog teške finansijske krize i posao potražilo širom sveta.\nZato u sklopu novog programa ‘Rebrain Greece’, grčke vlasti žele da nagovore barem 500 visokokvalifikovanih Grka između 28 i 40 godina, koji trenutno rade u inostranstvu, da se vrate u domovinu, a nude im dobre pozicije i minimalnu mesečnu platu od 3.000 evra.\nProsečna plata u Grčkoj 2018. godine iznosila je 1.100 evra.\nBudući da Grčka beleži veliki deficit kvalifikovane radne snage, posebno u IT sektoru, akcenat će biti na onima koji imaju diplome iz tih oblasti.\nU prvoj godini zaposlenja, povratniku će dve trećine plate pokrivati država, sufinansiranjem iz EU fondova, a preostalu trećinu poslodavac.\nKompanije koje u programu žele da učestvuju obvezaće se da zaposlenog na poslu zadrže, nakon prve subvencionisane godine, još barem godinu dana uz istu platu koju će u pokrivati u celosti.\nMeđutim, očekuje se, prema pisanju grčkih medija, da će nova mera izazvati veliki bunt među onima koji su ostali u Grčkoj za vreme finansijske krize, a trenutno na istim pozicijama rade za mesečne plate ispod 1.000 evra. Neki mediji su ovu meru već proglasili diskriminatornom.\n12/12/2019 | 21:11\nTako su mog deda prevarili pa se vratio u Jugoslaviju bile kao vece plate nego u Francuakoj , on se pokajao posle dve godine a unuci mu se kaju i danas.\nZato se ne vraćaš ako ti je negde dobro i uređeno pa ni za veću platu! Tako i sa poslom, ako mi je dobro. Što bih menjao pa čak i za veću platu.


Ljubić: Saradnja Čovića i Dodika alibi za bošnjačko dekonstituisanje Hrvata - Argumenti\nNaslovna BiH Ljubić: Saradnja Čovića i Dodika alibi za bošnjačko dekonstituisanje Hrvata\n– U stvarnosti, ta saradnja je posljedica njihove majorizacije i dekonstituisanja Hrvata, odnosno, pravnog, političkog, medijskog i drugog nasilja koje nad Hrvatima sprovode još od uspostavljanja takozvane Alijanse za promjene iz 2000. godine, kada nije bilo ni Dodika ni Čovića na današnjim pozicijama – rekao je Ljubić za zagrebački „Nacional“.\nPodsjećajući da odluka Ustavnog suda BiH u predmetu „Ljubić“ nalaže legitimno političko predstavljanje konstitutivnih naroda na svim nivoima vlasti, Ljubić je istakao da su prava konstitutivnih naroda izvornija i važnija od prava entiteta.\n– Dakle, to je sasvim u duhu Dejtona, jer ne predstavlja kršenje osnovnog načela Ustava BiH i sporazuma u Dejtonu – rekao je Ljubić.


23/Aug/2016 00:49:57 / TeshaDesign / komentara: 2\nJedan respektivan booj tekstova je objavljen na temu kako pisati, odnosno kako voditi blog na sajtu. O tome da li treba imati i zašto treba blog na sajtu, već smo pisali u prethodnim tekstovima.\nDobra stvar je što je sve manji broj onih koji osporavaju potrebu za njegovim postojanjem na web sajtu.\nNeretko, čitamo da je bolje imati nego nemati, ili da je bolje biti živ nego mrtav. Ili, važno je nešto napisati, a publika će veća sama doći.\nTo znamo svi i ne treba vređati inteligenciju čitalaca.\nAli, kada se treba spustiti na nivo realnosti, kada treba dati konkretne smernice, tada nastaju problemi i ona popularna opšta mesta.\nZa koga pisati blog, posetioce ili Google?\nJedna od veoma vrućih tema, i veoma zgodnih za stručne i manje stručne rasprave. Kao što smo i u uvodnim blogovima pisali, blog na sajtu TeshaDesign je namenjen običnim korisnicima. Dakle, pre svega vlasnicima firmi, sajtova, onima koji planiraju da imaju sajt ili onima koji žele da unaprede sopstveni sajt. Ali, i da u nekoj fazi povećaju mogućnost zarade od njega. Samim tim je i autorima bloga data jasna direktiva. Kada znate za koga pišete, onda imate mnogo veću šansu da svoj blog učinite veoma korisnim, čitanim, viralnim sadržajem i rado preporučenim od posetioca.\nNismo odgovorili za koga se piše blog, za mašine za pretragu ili posetioce sajta, tj. čitaoce? Odgovor je da se blogovi na sajtu pišu i za ciljne posetioce sajta, ali i za mašine za pretragu u skladu sa standardima SEO (optimizacija za pretraživače, posebno onsite SEO). Kako to da pojasnimo, a da ne pobegnemo u neko odbojno teoretisanje?\nVeoma jednostavno i veoma logično. Sadržaj bloga se prilagođava korisniku, tj. posetiocu, a struktura i forma bloga mašinama za pretragu. U ovoj fazi onsite, ili onpage optimizacija stranice je neophodna i podrazumevana. Dakle, za svakog ponešto i za svakog sve ono što mu treba. Da li je to baš tako jednostavno? Pa nije. Kao što ni vodoinstaleter ne može biti mehaničar za najnovije modele autmobila, ali i za mnoge druge, tako je i za pisanje tekstova, odnosno blogova na sajtu, potrebno stručno znanje i iskustvo.\nKako pisati blog na sajtu?\nNa mnogim stručnim forumima, blogovima, tekstovima pisanim od autoriteta iz ova oblasti, pročitaćete da je originalnost sadržaja ključni element kasnijeg uspeha bloga. Mi bi to malo drugačije iskazali.\nRekli bi smo da je originalnost u pristupu prezentovanja ono što treba da bude magnet i faktor uspeha bloga. Jer, biti danas unikatan u smislu smišljanja nečeg novog je jako teška misija. Ali, biti jedinstven u prezentovanju postojećeg je ideja vodilja za mnoge uspešne blogere. Kako naći pravi put do ciljnih posetilaca, kako ostvariti tu fluidnost, zavisnost, iščekivanje i želju posetioca bloga da nešto pročita baš na vašem sajtu. tj. blogu je magija koju poseduju samo najbolji.\nObogatite vaš tekst na blogu sa:\nnaslovima i podnaslovima,\nnaznačenim rečima, rečenicama, pasusima\npratećim video sadržajem,\npametnim internim linkovanjem,\nkorisnim eksternim linkovanjem,\nikonicama za socijalne mreže za deljenje sadržaja.\njer današnji posetioci su razmaženiji nego ti isti od pre nekoliko godina.\nKoliko često pisati blog na sajtu?\nJedan od očekivanih ciljeva web sajta je da stvorite lojalnog posetioca, potencijalnog konzumenta vaših proizvoda ili usluga. U tom slučaju, dinamika izrade novih blogova se nameće sama po sebi. Učestanost i redovnost treba da budu predvidivi i za posetioce i za mašine za pretraživanje. Samim tim učiničete vaš sajt posećenijim, stvorićete bazu lojalnih posetilaca, ali i promovisanjem svog bloga privuči nove posetioce i potencijalne klijente.\nSve to lepo zvuči, ali ako ste posvećeni, i smatrate da sadržaj vašeg bloga poseduje dovoljnu unikatnost, zanimljivost i/ili korisnost u vašoj oblasti, možemo slobodno reći, samo nebo je granica za njegov lokalni i globalni uspeh.\nKako promovisati blog na sajtu?\nKada imate dobar proizvod, onda je veoma lep posao raditi na njegovoj promociji. Koliko truda, rada, kvaliteta, kreativnosti uložite u vodjenje bloga na sajtu, efekti njegove promocije će biti srazmerni uloženom. To ne znači da će rezultati i posetioci doći sami od sebe, već da treba aktivno da radite na promociji sopstvenog bloga. Treba koristiti sve blagodeti i dostupnosti socijalnih mreža, Facebook, Twitter, Instagram, GooglePlus, Pinterest, vKontakte. Takođe, dobar glas se daleko čuje, ali ako pametno koristite socijalne mreže za promovisanje web sajta, odnosno bloga, povratni efekti mogu doći neuporedivo brže. Naravno, ukoliko nemate resurse i dovoljno vremena za taj posao TeshaDesign ima iskusne i kvalitetne resurse da vaš blog učini veoma popularnim i veoma čitanim.\nNaš narod kaže dobar glas se daleko čuje. Ali, treba taj dobar glas proneti i obavestiti one koji treba da čuju i vide.\n← Kako odabrati firmu za SEO?\nŠTA TREBA ZNATI O OPTIMIZACIJI →\nOdličan članak. Vođenje blogova je postalo vrlo popularno, i svako isli da može da vodi interesantan i posećen blog i da zaražuje od njega kao što zarađuju Jovanah i slični. Ali kao što sve u životu nije jednostavno tako i imati i voditi blog nije za svakog. Posebno što je blogovanje preuzelo na sebe i marketinšku ulogu, preko njega se promovišu proizvodi, usluge, brendovi... Vođenje blogova je postalo visoko profesionalna delatnost i tu samo najuspešniji najedukovaniji i najkvalitetniji uspevaju\nBlog na sajtu je jedan do dokaza da vlasnici sajta ozbiljnije pristupaju poslu promocije sopstvenog brenda, biznisa. Tu je i prilika da bolje osvetle neke aspekte sopstvenog poslovanja. Da potencijalne korisnike njihovih usluga upute detaljnije u novitete ili aktuelnosti vezane za tu oblast poslovanja. Takođe, da istaknu neke zanimljivosti, nešto što može biti zanimljivo posetiocima sajta.\nIstičem blog na sajtu za selidbe, agencije za selidbe Milošević.


Američka kompanija pretvara otpatke bora u motorno gorivo – Vaš obnovljivi izvor informacija – Energis\nAmerička kompanija pretvara otpatke bora u motorno gorivo\nKompanija iz Wyominga, S.A.D., KL Process Desing Group je proširila svoje poslovanje i dodala proizvodnji etanola iz kukuruza fabriku za preradu otpadaka borova za proizvodnju goriva. “Još uvijek razvijamo i poboljšavamo proces, i nadamo se novčanoj pomoći,” izjavio je podpredsjednik KL-a Tom Slunecka. Kompanija želi da počne sa prodajom goriva do kraja godine, i predstavlja samo\nKompanija iz Wyominga, S.A.D., KL Process Desing Group je proširila svoje poslovanje i dodala proizvodnji etanola iz kukuruza fabriku za preradu otpadaka borova za proizvodnju goriva. “Još uvijek razvijamo i poboljšavamo proces, i nadamo se novčanoj pomoći,” izjavio je podpredsjednik KL-a Tom Slunecka.\nKompanija želi da počne sa prodajom goriva do kraja godine, i predstavlja samo jednu od kompaniju u rastućoj industriji proizvodnje goriva od bioloških otpada. Ohrabreni visokim cijenama nafte, vladinim povlasticama i količini investitorskog kapitala, najmanje 28 malih fabrika trenutno radi ili su u procesu izgradnje.\nTeoretski, motorno gorivo se može dobiti iz bilo koje materije koja sadrži ugljik, kisik i hidrogen. Postoji veliki broj izvora koji se danas koriste, od biljaka poput algi i drveća do smeća na deponijama. Jedna kompanija u Nevadi, S.A.D, cilja na godišnju proizvodnju od 15,5 miliona galona etanola godišnje, koristeći isključivo smeće sa lokalnih deponija, dok je slična kompanija osnovana u Los Angelesu, sa ciljem da se iskoristi deponija u blizini grada. Kompanija u Motrealu planira proizvodnju goriva iz električkih stubova koji su onečišćeni arsenikom.\nVlada Sjedinjenih Američkih Država daje poticaje u iznosu od 1$ po galonu biogoriva koje nije proizvedeno na bazi kukuruza, kao i velike grantove za otvaranje pogona za proizvodnju biogoriva, sa željom da se ispuni cilj od 18 milijardi galona biogoriva do 2022. godine.\nDok neke kompanije tvrde da je proizvodnja neminovna, postoje i skeptici prema ovakvim tvrdnjama.\n“Lično mislim da kompanije nisu još spremni za proizvodnju biogoriva,” izjavio je Steven Chu, direktor Lawrence Berkeley laboratorije. “Moraju se pažljivije posmatrati ovakve kompanije, a posebno kompanije koje tvrde da će početi sa proizvodnjom, a pri tome traže da im se plati pola troškova.”


PRED RONALDOM SU TRI OPCIJE: Korona virus uzima danak, Juventus ne može da plati Portugalca! - Fudbal, Evropske lige\nHotSport»Fudbal»Evropske lige»PRED RONALDOM SU TRI OPCIJE: Korona virus uzima danak, Juventus ne može da plati Portugalca!\nDarko Noveski| 2020-03-31T19:35:48+02:00\t31. mar 2020. 19:30|0 komentara|HotSport\nVisoka plata Kristijana Ronalda u redovima Juventusa mogla bi da bude uzrok razlaza sa “starom damom”, preneli su italijanski mediji.


Poslednja aktivnost: 18. 10. 2021. u 11:24\nRADOMIR MIHAILOVIĆ TOČAK - BYZANTINE BLUE\nĐORĐE BALAŠEVIĆ - NAPOSLETKU\nMIŠKO PLAVI TRIO - LIVE IN BELGRADE\nBOBAN PETROVIĆ - ŽUR - CD - NOV\nFROM SPIRITUALS TO SWING - 2LP-COMP.\nTHE VERY BEST OF COUNT BASIE\nLAZAR TOŠIĆ QUINTET- FREE AT LAST\nVICENTE FELIU - NO SE QUEDARME\nTHE MAMAS & THE PAPAS - 20 GREATEST HITS\nCARMEN MC RAE - CAN'T HIDE LOVE\nMETAK - U TETRAPAKU\nDARKWOOD DUB - ELEKTRO PIONIR\nANSAMBL SPASE MILUTINOVIĆA- EVO NAS OPET\nŠABAN BAJRAMOVIĆ - KAHAV KAPIJAV\nBLUES STREET - LIVE AT BLUE MONDAY CLUB\nPETER MEZE&JANC GALIČ - POZABI - ZATOČIŠČE\nDRUGI NAČIN- JUGOSLAVIJA/CRNOGORSKO KOLO\nMARCONNY - DEVOJKA IZ TOKIJA\nMAMA ROK - ŽIVOT MOJ\nFJAAK - FJAAK - NOVO\nCLOCKDVA - ADVANTAGE\nGIBONNI - 20th CENTURY MAN - 2CD-NOVO\nGORAN BREGOVIĆ - TRI PISMA IZ SARAJEVA - NOV\nYU GRUPA - 35 GODINA- LIVE\nVAN GOGH - BESNILO U ZEMLJI ČUDA\nAFRICAN ROCK- SUGAR BUS\nTAMARA ŠARIĆ - JA NEĆU KRAJ\n385 pozitivnih i 0 negativnih (računa se prva ocena dobijena od istog korisnika)\n580 pozitivnih i 0 negativnih


Политика кроз ноте\nPolitika kroz note\nJEDNA od prvih studija o filmskoj muzici “zlatnog doba” jugoslovenske filmske produkcije, koja se bazira na opsežnoj arhivskoj i memoarskoj građi, predstavljena je ovih dana u Jugoslovenskoj kinoteci.\nReč je o knjizi “Filmska muzika u SFRJ – između politike i poetike” autorke Maje Vasiljević (izdavač “HERAedu”), koja otvara i kompleksno pitanje kako se Titova “nesvrstana” politika igre između Zapada i Istoka može čitati kroz film, tačnije kroz filmsku muziku. Kao muzikolog i sociolog po profesiji, istraživač na odeljenju za istoriju Filozofskog fakulteta u Beogradu, Maja Vasiljević se u svojoj knjizi bavi i društvenim problemima u SFRJ, kulturnim navikama, bioskopskom i radijskom publikom, i razmatra relacije muzike i filma pod uticajem politike i ideologije.\nU njenom fokusu su period šezdesetih i sedamdesetih godina 20. veka, reprezentativni primeri muzike u dominantnim ratnim filmovima, kao što su “Bitka na Neretvi” Veljka Bulajića, sa muzikom kompozitora Bernarda Hermana i Vladimira Krausa Raijterića, “Bitka na Sutjesci” Stipa Delića, za koju je muziku komponovao čuveni Mikis Teodorakis, preko masovno konzumirane muzike i van filmskog platna (“špageti vesterni” Žike Mitrovića).\nKrećući se misaono od ovacija publike, kritike, političara i stranih zvezda u “Pulskoj areni”, autorka analizira i sjajnu muziku Zorana Hristića u filmu “Hasanaginica”, uspostavljanje žanra “zabavne muzike” šezdesetih godina, koji je imao značajan uticaj na kompozitorsku delatnost u jugoslovenskoj kinematografiji – pesma “Devojko mala” Darka Kraljića, koju u komediji “Ljubav i moda” peva glumac Vlastimir Đuza Stojiljković, nadživela je ovaj film.\nNa više od dve stotine strana, u knjizi koja je bogato ilustrovana, autorka prati i uključivanje domaćih kompozitora u tokove svetske filmske muzike, poput rada Dušana Radića u žanru istorijskog spektakla holivudske produkcije.\nNEDELJIVO NA REPUBLIKE\nMENI je bilo važno da se vidi koliko su domaći kompozitori bili vešti, a imala sam potporu u tome što filmska muzika u SFRJ nikada nije bila republička. Ona nije mogla da bude republička, jer nismo imali studio, pa su svi kompozitori putovali u Ljubljanu na snimanje, imali su nekoliko orkestara na raspolaganju, i ona je jednostavno morala da bude jugoslovenska – izjavila je Maja Vasiljević predstavljajući svoju knjigu.\nVi "svirci" , tj muzikanti , možete svirati gdje god želite. SRBin , seljak , PROTJERAN sa KOSMETA ili RSK svoju njivu više ne može orati a vi svirci i dalje svirate po čitavoj toj vašoj "j"U"goslaviji". Srbija više nije "zemlja seljaka ..." postala je zemlja "sviraca".


Zračna luka Istanbul pogodila zrakoplove, avioni posjetili minute u zraku | RayHaber | raillynews\nNaslovnaTURSKARegija Marmara34 IstanbulMagla koja je zahvatila zračnu luku Istanbul, avioni su nekoliko minuta obišli zrak\n20 / 11 / 2019 34 Istanbul, Genel, Zračne luke, HIGHWAY, Naslov, Regija Marmara, TURSKA, VIDEO\nmaglom pogođena zračna luka Istanbul\nAvioni koji posluju zbog magle koja je bila na snazi u utorak ujutro na aerodromu Istanbul trajali su dugo u zraku. Unatoč kašnjenju, svi su zrakoplovi sigurno sleteli u zračnu luku.\nPrema zračnoj luci AirportHaber, letu leta Necef-Istanbul Necef, broju leta SV219 Medina-Istanbul, Taromovom RO3259 broju leta Bukurešt-Istanbul i T261 broju letaMedine-Istanbul, letovi Turkmenistan Airlines morao baciti.\nZbog magle koja je na snazi naročito u jutarnjim satima, vidljivost na pregači na zračnoj luci Istanbul smanjuje se s vremena na vrijeme na 5 metara; Prema podacima dobivenim od AirportHaber-a povratna vozila su data operaciji uz pratnju mene. Zrakoplovi se ne mogu približiti zvonjavi zbog magle su upućeni u područje poznato kao Sjeverna pregača.\nNavodi se da se vidljivost na aerodromu u Istanbulu smanjila na 20 metara. Neka Allah pruži pogodnost zaposlenima u zračnoj luci, pilotima i kabinskim službenicima pic.twitter.com/huvasnxnumxhxnumxl\n- Ali KIDIK @alikdk Studenog 19, 2019\nZrakoplovi do zračne luke u Istanbulu nisu se mogli ponovno sletjeti, zabrinuti piloti\nIzvjesni vlakovi i zrakoplovi velikih brzina metrobusa su u opasnosti\n3. aerodrom će promijeniti sudbinu svijeta u zraku\nAnkara - Istanbul Projekat velike brzine Unitek - Tur Construction dobio je sud\nAvion Medina Istanbul\nNajaf leti za Istanbul


Gdje si ti sa 3 godine pratio i sječaš se tih dana .\nNa vrlo sretan način su došli do pobede. Još jednom su dokazali neki igrači da ne zaslužuju dres Intera (Rocchi, Schelotto, Alvarez i još neko bi se našao)\nNe mogu verovati da je Pereiri uspeo jedan normalan centaršut\nSchelotta i Rocchija bi ja poslao ovce čuvati... to dvoje nemaju pojma. A ni Alvarez nije ništa bolji nešto izigrava C. Ronalda i uvek zajebe i ne dodaje u pravo vreme i zajebe akcije. A Guarin ponekad previše precjenjuje svoje sposobnosti i previše izgubi loptu ponekad... misli da je Maradona.\nJedina svetla tačka danas su bili Handanović i Palacio. Ostali sačuvaj bože.\nOvu ekipu treba pod hitno prenoviti jer sa takvom ekipom nečemo nikuda dogurati. Kad se mučimo ovako sa Catanio pa je pičkin dim od kluba... šta če biti tek protiv Tottenhama koji je danas razbio Arsenal i još neke velike ekipe prošla kola.\nTreba vratiti u našu igru onu dominantnost kao što smo je imali u poslednjih 7 godina u Serie A a ne ovku kukavičku igru koju igramo sada. Sa takvim igračima (polovnim i starim) neče toga imati.\npa od sezone 88/89 do 05/06 (calciopoli) je puuuuuuno godina ...nije bilo titula (ako ne racunamo cup uefa) pa se opet navijalo\nPoenta je da nisi tada ('89) pratio utakmice Intera .\nAlvarez je bar unio živosti u igru, imao dobrih prodora, šta je trebalo, igrati sa samim DM. AM-ovi moraju nekada i pogriješiti, što su danas igrali Alvarez i u nekim akcijama Guarin.\nPoenta je u tome da je Inter bio ekipa koja ne pobjedjuje pa se navijalo za taj klub, a ne eh ovi pobjedjuju idemo navijat za njih\nNema takvih jos od 2011.


Radio BIR - Prva analiza mektebske nastave u Sjevernoj Americi\nPrva analiza mektebske nastave u Sjevernoj Americi\nPovodom početka nove mektebske 2019/20. godine, Ured za vjerske poslove Islamske zajednice Bošnjaka Sjeverne Amerike (IZBSA) proveo je istraživanje u među svojim džematima na teritoriji Sjeverne Amerike, s ciljem da se napravi osnovni uvid u stvarno stanje i ambijent u kojem djeluju i rade naši mektebi.\nKako navodi rukovodilac Ureda za vjerske poslove IZBSA hafiz mr. Muriz ef. Mešić, u prvoj analizi mektebske nastave ovakve vrste na područja Sjeverne Amerike učestvovalo je 35 džemata, iz sva četiri medžlisa (Northeast, South, Midwest i West), od Hartforda na istoku do San Josea na zapadu, od Toronta na sjeveru do Tampa Ba na jugu, odnosno u džematima kako iz SAD-a tako i iz Kanade.\nAnaliza je uključila, između ostalog, informacije o tehničkim uslovima u kojima se odvija mektebska nastava,a li i neke dodatne aktivnosti u džematima koje se mogu pozitivno ili negativno odražavati na nastavni proces i gdje Islamska zajednica može eventualno pomoći u obezbjeđivanju kvalitetnijih uslova ili organizovanju edukativnih programa u cilju poboljšanja istih.\nCilj ovog istraživanja bio je da odgovori na neka vrlo značajna pitanja poput koliko je učenika u mektebima na teritoriji Sjeverne Amerike, koliko vjeroučitelja je angažovano u nastavnom procesu, koji udžbenici se koriste u nastavi, na kojem jeziku se nastava odvija, koliko su ostale aktivnosti procentualno zastupljene u džematima u odnosu na mektebsku pouku, te kakve uslove obezbjeđuju džemati svojim polaznicima mekteba.\nU analazi mektebske nastave na teritoriji IZBSA učestvovala su 35 džemata od ukupno 60 džemata članova IZBSA, dakle, istraživanje je uključilo skoro 60 posto džemata IZBSA, što ga statistički gledano čini relevantnim.\nBroj porodica koje su formalno članovi IZBSA kroz članstvo putem navedenih 35 džemata broji 10,094 porodica. Procentualno, Bošnjaci su velika većina u ovim džematima, u 25 džemata 100 posto članova su Bošnjaci, dok se članstvo Bošnjaka u ostalih 10 džemata džemata kreće iznad 80 posto.\nVećina džemata nastavu obavlja oba dana vikenda, drugi dio njih nastavu obavlja tokom jednog dana vikenda, dok manji broj džemata nastavu održava tri i više dana u sedmici. U većem broju džemata džemata, nastava se odvija na oba jezika, na bosanskom i na engleskom (75 posto džemata), u 15 posto džemata nastava se odvija isključivo na bosanskom jeziku, dok svega 10 posto džemata insistira na realizaciji nastavnog gradiva isključivo na engleskom jeziku.\nIstraživanje je donijelo i još jedan vrlo zanimljiv podatak, a to je da je 45 posto imama starosti od 30 do 40 godina, te da je 40 posto imama je starosti od 40 do 50 godina, dok je mlađih od 30 i starijih od 50 godina svega 15 posto. Dakle, riječ o relativno mladoj generaciji obrazovanih imama.\nIzmeđu ostalog, analiza je pokazala da nastavu u mektebskoj 2019/20.godini u spomenutih 35 džemata pohađa 3150 učenika što je 90 učenika po džematu.\nU samo četiri džemata ima upisanih više od 200 učenika, što čini 11,43 posto od ukupnog broja džemata, dok trinaest džemata (37,14 posto) imaju između 50 i 100 učenika. Također, u sedam džemata ima upisanih između 100 do 200 učenika (što čini 20 posto), dok u deset džemata upisano je ispod 50 polaznika mektebske nastave, što je 28,57 posto od ukupnog broja džemata.\nAnaliza je pokazala i da u navedenih 35 džemata mektebsku nastavu izvršava i vodi 105 vjeroučitelja, uključujući imame, dok su oko 70 posto njih volonteri, aktivisti iz džemata, koji pomažu u realizaciji mektebske nastave.\nVeliki broj volontera nema završeno islamsko obrazovanje (medresa, islamski fakultet) ali pomažu u mektebskom radu i svojim volontiranjem doprinosi poboljšanju mektebkih sadržaja.\n"I u tom pogledu Islamska zajednica Bošnjaka Sjeverne Amerike bi mogla da ponudi određene programe i treninge koji bi pomogli ovim volonterima vjeroučiteljima da usavrše svoje odgojno-obrazovne vještine i na taj način pomognu svojim džematima u obrazovanju polaznika mekteba. Naravno, ovo je priliku i da pozovemo džemate da aktivnije ulažu u razvoj svojih mekteba i drugih edukativnih sadržaja jer je to elementarna stvar na kojima se zasniva rad svih neprofitnih vjerko-edukativnih organizacija", navodi se u saopćenju IZBSA.\nViše iz kategorije: « IKC "Selam" Rotterdam za jednu noć skupio 150.000 eura za novu džamiju Svečana inauguracija Islamske zajednice Bošnjaka u Italiji 30. novembra »


Bivši savetnik predsedničke kampanje Donalda Trampa Džordž Papadopulos, s kojim je započela istraga o Rusiji, napušta federalni sud 7. septembra 2018, u Vašingtonu. (Foto: AP)\nRusija je koristila sve najvažnije platforme društvenih mreža kako bi uticala na glasače dezinformacijama, u pokušaju da Donald Tramp bude izabran za predsednika, piše u novom izveštaju koji je pripremljen za Senat SAD, a u koji je uvid imao dnevnik Vašington post.\nU izveštaju se navodi da su Rusi, koji su radili za grupu zvanu Agencija za istraživanje interneta (IRA), započeli sa eksperimentima na društvenim mrežama, kako bi uticali na lokalne izbore 2009. i da su proširili svoje operacije na izbore u SAD 2013. koristeći Tviter.\nPostepeno su dodavali druge popularne društvene mreže svojoj kampanji, uključujući Jutjub, Fejsbuk i Instagram.\nZa predsedničku kampanju 2016, u izveštaju se navodi da su Rusi pokušali da izazovu konzervativne glasače da podrže Trampa, naglašavajući teme poput prava na oružje i imigracije.\nU isto vreme, ruski operativci slali su afroameričkim glasačima poruke i druge informacije sa ciljem da ih zbune u vezi sa izbornim procesom, uključujući i pogrešne informacije o tome kako da glasaju.\nArhiva - Fejsbukova godišnja F8 konferencija developera, u San Hozeu, 18. aprila 2017.\nDruge grupe, poput liberala, žena, muslimana, Latinoamerikanaca i veterana, takođe su bile na meti sličnih poruka, kojim su ili pokušali da pridobiju poverenje tih birača ili da ih obeshrabre i odvrate od glasanja.\n"Ono što je sigurno jeste da su sve te poruke jasno imale za cilj da idu u korist Republikanskoj partiji i posebno Donaldu Trampu", navodi se u izveštaju, prema pisanju Vašington posta.\nUticajni dnevnik takođe piše da se u izveštaju kritikuju tehnološke kompanije za ono što nazivaju "zakaslenim i nekoordinisanim odgovorom", kada je otkrivena kampanja dezinformacija, kao i zbog kašnjenja da se informacije podele sa istražiteljima.\nU izveštaju se takođe upozorava da se društvene mreže preobražuju iz nečega za šta je rečeno da će biti alat za "deljenje kolektivne kritike i koordinaciju građanskog angažovanja", uključujući i po Bliskom istoku, u pretnju demokratiji koja dolazi od "lukavih političkih savetnika" i "političara u demokratijama i diktaturama, podjednako".\nVašington post piše da Fejsbuk i Gugl nisu imali komentare povodom ovog izveštaja, ali je Tviter saopštio da je sproveo "značajne korake posle izbora 2016, kako bi ojačao svoju digitalnu odbranu".\nSjedinjene Države već su podigle krivične optužnice protiv ruske Agencije za istraživanje interneta zbog mešanja u kampanju 2016.\nSpecijalni tužilac Robert Maler istražuje da li je Trampova kampanja sarađivala sa Rusima u vezi sa mešanjem u izbore 2016. i da li je predsednik pokušao da opstruira pravdu pokušavajući da omete istragu.\nTramp negira bilo kakvu saradnju i naziva Malerovu istragu "lovom na veštice".


DO 33% POPUSTA NA KURSEVE JEZIKA\nImajte na umu komunikacija je ključ.\nPočnite danas >>\nPrijavite se do 15.09.2018. i uštedite čak do 33%! Ukoliko svoju prijavu podnesete do naznačenog datuma obezbedili smo vam i pogodnost plaćanja na rate. Nastava se odvija na 2 lokacije: Centar, Kosovska 19, ulaz iz dvorišta OŠ Drinka Pavlović i Mirijevo, Koste Nađa 34b, preko puta OŠ Pavle Savić\nKurs traje mesec dana, ukupno 15 časova 5x3 časa, obično vikendom ili radnim danima uveče. Kurs je na popustu -30%. Cena kursa 5.460 rsd umesto 7.800 rsd i počinje 17.09.2018. godine.\nEfikasna poslovna komunikacija na engleskom\nSavladajte osobenosti uspešne pisane i usmene komunikacije na engleskom na kursu od 20 časova, 3x2 časa nedeljno. Početak kursa 17.09.2018. godine Popust 33%. Cena kursa 6.000 rsd umesto 9.000 rsd. Za pohadjanje kursa je neophodno znanje engleskog jezika na nivou B1/B1+.\nPoslovni kurs engleskog\nPoslovni kurs engleskog sa fondom 50 časova, 3 meseca, 2x2 časa nedeljno. Upišite kurs sa popustom od 20%. Cena na popustu 20.160 rsd. Kurs počinje 17.09.2018. godine.\nNemački kurs 2 u 1\nZavršite ceo nivo na jednom kursu. Kurs traje 3 meseca, fond 80 časova, 2x3 časa nedeljno. Upišite kurs sa popustom od 20%. Cena kursa na popustu 28.560 rsd. Početak kursa 24.09.2018. godine.\nEngleskog, nemačkog, španskog, ruskog sa 25% popusta. Svaki kurs traje 3 meseca, 52 časa, 2x2 časa nedeljno. Cena kursa na popustu 19.200 rsd, plativo u 3-4 rate. (puna cena 25.600 rsd). Početak kurseva 24.09.2018. godine.\nPozovite nas: 011 3035 167, 064 1207 668\nNaš tim stručnjaka stoji vam na raspolaganju. Za sve dodatne informacije možete nas kontaktirati putem telefona svakog radnog dana od 11 do 19 časova: 011 3035 167, 064 1207 668 ili putem kontakt forme.\nUspešno ste poslali upit\nUskoro će vam odgovoriti naš stručni tim. Hvala vam na poslatom upitu.\nSva prava zadržana © 2018 Škola jezika Mlingua


Cist radikalski kadar\nA, ona nije član SNS-a?!\ni nama ziteljima delnicke ulice u vrtiste na sest kilometra od centra nisa gradska vlast obecava vodovod da deca vise ne piju bunarsku koja je puna arsena i bakterija kanalizaciju put sijalica jedva svetli ma ni jedan kotejner nisu postavili samo obecanja pa posle zaborave\nPa stvarno izgleda kao clan, a ne clanica...hehe...\nLevi ili desni sa fotke?\nAna se vec ponasa kao clan SNS, pozdrav ponocnoj smeni Redakcije!\nKoji je car ovaj Sloba Georgiev\nA zasto je EU jedina opcija za nas? Pitajte obicne gradjane Hrvatske,Slovenije,Bugarske,Rumunije šta su oni dobili od clanstva? Jedno veliko NISTA! Dobra stvar je to sto sa pasosem EU mozete lakse da odete u inostranstvo i da radite bez problema.\nDakle, vredi! Sam si sebe ponistio.\nBiti euro skeptik je legalan stav. Medjutim, biti euro skeptik a zeleti pasos kojim mozes u EU da radis bez problema je licemerje.\nOva gospodjica gospodja je neotesana, nezgrapna, smotana i gde god se pojavi, izgleda kao da je pala sa Marsa, a recnik joj je svakoga dana sve vise napredno radikalski....ne da ne deluje strucna, vec deluje kao razmazeno deriste koje je dobilo priliku da glumi vlast, pa joj se uloga dopala i uspela je da se uzivi, cak mozda i veruje u price koje joj serviraju, a ona ih prenosi nama...od srtucne osobe je daleko....daleko je i od divnog stvorenja, kako nam je predstavise...\nSledeci premijer je Dacic\nNeće dačić dobijati funkcije više. Njegovo je da ćuti i samo hvali našeg Precednika jer ga ovaj ima u šaci\nse izdernja pred kamerama gradonačelniku, ali ne skloni ni njega, ni njegove saradnike i dokaže nam da ga Niš ne interesuje. Od kanalizacije, skoro ni k, vodovodna mreža ništa bolja, ulice se ne hrade i lose se održavaju...to je prava slika rada državne i lokalne uprave i AV.\nAna nije formalno clan SNS,a jeste prakticno. Faraon odlucuje sve ,o fikusima i njihovom napretku ...\nTakodje i moj utisak..kontinitet vec pet god..sve sto dolazi od nje je sramno ..posto nema rezultate napada novinare ..nije bilo i pre nje slobode a sad zeli ili pokusava da suzi prostor slobodnog novinarstva ..pa odlazi u Brisel klevece i misli da dobije podrsku od ino zvanicnika..pala je jako nisko..sve to poseca na tuzne i nesrecne devedesete..vreme.lazi traje od kad su dosli u politiku..ponizavaju ,vredjaju bahate se a racune uvecane za njihove bahanalije nam dolaze...!!?\nTermin "nestranački" važi dok neko ne sedne u fotelju.Taj luksuz sada ima samo Vujović , a o ovom fikusu koji glumi " premijera".... ma ahte ljudi to je smešno i tužno .


www.virtualtourist.com - Širom planete - Klub putnika\nStarted by klika, December 22, 2006\nNisam primetio, mozda je bilo reci ranije, da li je neko pominjao ovaj sajt www.virtualtourist.com\nInformacije za sve zemlje sveta na jednom mestu, briljantan sajt!\ndobar je sajt, ali je previse glomazan, barem meni..... i ima previse reklama za hotele...\nja ga znam odavno, ali ga retko koristim jer mi je malo nezgodan za snalaženje... i nekako, ima gomilu beskorisnih informacija, pa dok pronađeš šta ti treba, izgubiš silno vreme... naravno, ima i gomilu korisnih informacija, jednostavno je ogroman\nTreba znati kako traziti informaciju, vrlo je lako naci u Forumu sve sto ti treba preko pretarzivaca kljucnih reci, vrlo jednostavno.........glomazan, pa kada ima gomilu informacija za 200-njak zemalja, mora biti glomazan.\nJa sam tamo nalazio tako dobre informacije koje nisam uspeo da iskopam na drugom mestu.\nTakodje, nije los http://www.tripadvisor.com/\nHoces da kazes da ne znam kako se trazi informacija pa sam napisao takav komentar??\nForum je forum, sajt je sajt.? I ja sam pre 4 godine bio odusevljen ali sam vec nakon 15 dana shvatio da to nije to.....\nIma barem 5 kvalitetnijih sajtova o putovanjima koji imaju cak i veci broj informacija ali su mnogo pregledniji. To sto ima 200 zemalja nista ne znaci, nego su sekcije "sta da se vidi", "gde da se ide", "cega da se cuvamo" zatrpane bespotrebnim porukama......\nS` druge strane, dobra je baza amaterskih fotografija iz celog sveta, tako da moze dosta da pomogne pri planiranju putovanja.\nIma barem 5 kvalitetnijih sajtova o putovanjima koji imaju cak i veci broj informacija ali su mnogo pregledniji. ...


Bota sot: Ubijena tri svedoka Specijalnog suda - 06.10.2020, Sputnik Srbija\nU roku od godinu dana na Kosovu su ubijena tri svedoka Specijalnog suda. Ovo tvrdi izvor lista „Bota sot“, koji dodaje da niko nije podigao glas zbog njihovog... 06.10.2020, Sputnik Srbija\nvesti, ovk, sud za zločine ovk\nIzvor ovog lista kaže da su sva tri svedoka svedočila u Specijalnom sudu i da su „sigurno bili prisluškivani ili se saznalo za njihova svedočenja i da su zato i ubijeni“.\nIsti izvor upozorava da bi i drugi svedoci mogli biti izloženi riziku da budu ubijeni.\n„Taj rizik se povećao nakon objavljivanja datoteka OVK“, ističe on.\nJedan od tri ubijena svedoka je, kako se navodi, inspektor opštine Priština Nazmi Rustemi, koji je pronađen mrtav u blizini jezera Badovac. Ovaj 63-godišnjak je bio zaštićeni svedok u Specijalizovanom tužilaštvu u Hagu. Navodno je sa njim obavljen razgovor tri meseca pre nego što je pronađen mrtav.\nPrema rečima njegove porodice, Rustemija je OVK uzela za taoca tokom rata.\nZa druga dva slučaja izvor ove novina nije dao mnogo detalja, samo što je rekao da je jedan od njih pronađen ubijen u planinama oko Drenice, nakon što je iz dijaspore došao na Kosovo.


Bolest dolazi iz tanjira, jer je hrana puna aditiva – STABLO\nBolest dolazi iz tanjira, jer je hrana puna aditiva\n08/03/2018\t0\tBy admin\nProfesor Staniša Stojiljković o dodacima hrani koji je čine ukusnijom: Iako postoje propisana ograničenja, na deklaracijama nije jasno naznačena količina aditiva u proizvodu\nSLATKIŠI, čips, šunka, sirevi, pašteta, keks i drugi industrijski prehrambeni proizvodi uglavnom su puni veštačkih zaslađivača, boja, aroma i pojačivača ukusa. Ovi dodaci industrijsku hranu čine ukusnijom i na izgled primamljivijom, ali ukoliko se često unose, mogu da izazovu zavisnost. Ona se između ostalog manifestuje i tako što “prirodna” hrana, bez aditiva, postaje bezukusna, a kao prateća pojava javljaju se i problemi sa varenjem, respiratornim sistemom i neraspoloženjem.\nAditivima se industrijska hrana zapravo “konzervira” kako bi što duže ostala sveža i u ovim proizvodima su ograničene količine aditiva neophodne, pogotovo u kavijaru, tofu siru, ribi, morskim plodovima, pečenici…\nProfesor Staniša Stojiljković, šef Katedre za ekološko inženjerstvo Tehnološkog fakulteta u Leskovcu i sertifikovani predavač Međunarodnog udruženja za promociju i razvoj kvantne medicine Q UANTTES, +u oblasti ekologija organizma, kaže, u intervjuu za “Novosti”, da je najveći problem izračunati količinu aditiva koju unesemo tokom dana.\n– Iako postoje propisana ograničenja, na mnogim deklaracijama nije jasno naznačena količina aditiva u proizvodu, već samo njihov naziv – kaže profesor Stojiljković. – Jedini način da proverimo količinu jeste da pročitamo “Pravilnik o dozvoljenim aditivima” i nađemo koja količina je u tom proizvodu zakonom dozvoljena. Zatim, u “Pravilniku o bezbednosti” treba da potražimo koja je dozvoljena količina tog aditiva po kilogramu mase osobe.\n* Koji su najopasniji aditivi u hrani i u kojim proizvodima ih ima najviše?\n– To su veštačke arome, pojačivači ukusa, veštački zaslađivači, hormoni i antibiotici, kojih ima najviše u mesu. Tu se ubrajaju i veštačke arome i boje u slatkišima i slanim grickalicama. Ovi dodaci “varaju” naš neurotransmiterski sistem i čine ga “pohlepnim” prema toj vrsti hrane. Njih je najbolje potpuno izbaciti iz ishrane.\n* Koje zdravstvene probleme mogu da uzrokuju?\n– Budući da postoji nekoliko hiljada aditiva, teško je nabrojati sve njihove loše strane. Kada jedemo hranu sa veštačkim zaslađivačima mozak dobija informaciju da jedemo slatku stvar i priprema enzime, hormone i bakterije za preradu. Kad ta hrana dospe u tanko crevo, ne može se preraditi supstancama koje je naš organizam stvorio. Zbog toga se stvaraju gasovi. Vinobran koji se koristi u sušenom voću, konditorskim proizvodima, nekim vrstama napitaka (najčešće vinu), izaziva problem sa respiratornim sistemom. Agresivnost kod dece često je izazvana prevelikom količinom konzervansa, pod nazivom natrijum benzoat.\n* Kako aditivi izazivaju zavisnost?\n– Zavisnost najčešće izazivaju slatkiši, veštačke boje i arome. Zdrav organizam, kada su creva prazna, može da oseti blagu glad i da je trpi nekoliko sati bez problema. Ako je čovek naviknut na aditive, kad je gladan počinje da se trese i oseća vrtoglavicu. To znači da telo traži još hrane, umesto da pokrene eksploataciju energije iz rezervi.\n* Sadrži li i zdrava hrana aditive?\n– Svaka hrana, bilo koje vrste, treba da bude bezbedna u toku skladištenja, transporta, prodaje i korišćenja. Zbog toga sadrži odgovarajuće aditive, poput konzervansa i antioksidanata. Sušeno voće se konzerviše natrijum-metabisulfitom ili kalijum-metabisulfitom, odnosno već pomenutim vinobranom. Dosta voćnih napitaka sadrži veštačke zaslađivače. Pržena riba sadrži zasićene masne kiseline, da ne bi oksidisala, odnosno “užegla”.\n* Da li je sadržaj aditiva obavezno naznačen na proizvodu ili se dešava da bude skriven?\n– Često je tako. Recimo, ako soku od neprskane, hemijski netretirane šljive dodate konzervans, niste u obavezi da to naznačite na pakovanju džema koji je od tog soka napravljen. Na ambalaži može da piše da napitak ne sadrži šećer, već prirodni zaslađivač, ali ako pogledamo deklaraciju, videćemo da među sastojcima, takođe, postoji i veštački zaslađivač, hiljadu puta slađi od šećera.\n* Možemo li uopšte da izbegnemo aditive u ishrani?\n– Teško, ali trebalo bi koristiti domaću, a izbegavati industrijsku hranu. Slatkiše, testeninu, slane grickalice i sireve treba izbaciti iz ishrane ili ih što manje konzumirati. Ako je reč o ribi, šaran, recimo, ima manje estrogena od pastrmke. Piletina gajena na farmama sadrži dosta estrogena i antibiotika, i svakako nije zdrava.\nALERGIJSKE REAKCIJE ZBOG HISTAMINA\n* Koliko je zapravo štetna konzervirana hrana?\n– Sva konzervirana hrana se termički tretira vodenom parom, na temperaturi koja obezbeđuje sigurnost što se tiče kompletne mikrobiologije. Međutim, ukoliko je sveža riba neadekvatno čuvana do momenta prerade, moguće da je samo tkivo ribe stajanjem stvorilo višak histamina, koji se ne može jednostavno termički uništiti. Zato se ponekada dešavaju masovne alergijske reakcije na ribu. Osim u ribi, histamin se u velikim količinama može nalaziti i u vinu, pivu, kiselom kupusu, sirevima, fermentiranim mesnim proizvodima i sojinim proizvodima.\nOna je najbolja žena Zodijaka\nVranilovka je najjači prirodni antibiotik


smeštaj u beogradu Arhive - Stranica 4 od 5 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: smeštaj u beogradu (strana 4)\n31. mart 2014. Hoteli u Beogradu 0\n29. mart 2014. Hoteli u Beogradu 0\n27. mart 2014. Hoteli u Beogradu 0\n25. mart 2014. Hoteli u Beogradu 0\n23. mart 2014. Hoteli u Beogradu 0\n21. mart 2014. Hoteli u Beogradu 0\n19. mart 2014. Hoteli u Beogradu 0


Polovni Minami agregati oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Agregati > Minami\nPolovna Minami agregati na prodaju\nPregledajte oglase polovnih Minami agregati za prodaju širom Evrope. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu. Da biste sortirali ove polovne Minami agregati kliknite na sort dugme kao što su brend, godište, cena, sati korišćenja, država. Da biste tražili polovne agregati za prodaju kliknite na link.\nOvde je kompletna lista polovnih Minami agregati za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Minami agregati koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


"Zlatna arhiva" Istorijskom arhivu Požarevac | Boom93\n„Zlatna arhiva“ Istorijskom arhivu Požarevac\nIstorijski arhiv Požarevac, kao najuspešnija arhivska ustanova, dobitnik je nagrade "Zlatni arhiv" za nemerljiv doprinos očuvanja dragocene srpske baštine.\nNagrada "Zlatna arhiva" dodeljena je Istorijskom arhivu Požarevac, kao je navedeno u obrazloženju nagrade, za postignute izvaredne rezultate kako na polju zaštite arhivske građe sa područja Braničevskog okruga, tako i na polju izložbene, izdavačke, kulturno-prosvetne i propagandne delatnosti, primeni savremenih tehnologija i međunarodne saradnje.\nNa Dan arhiva koji se obeležava 15. decembra, nagradu je primila direktorka mr Jasmina Nikolić koja je rekla da nagrada ima za cilj ne da bude kruna dosadašnjeg rada već podsticaj još većem i kvalitetnijem pregnuću svih zaposlenih u Istorisjom arhivu Požarevac.\nLuna butik u Podgorici


Vreme 559 - Skrivena kamera za bivseg ministra: Tabakera, sat i parfem\nPrema rečima branilaca, poslednji put kada je Simić bio kod Ristovića ovaj mu je rekao da uzme novac sa stola i otišao da natoči piće kako bi kamera Simića snimila kako novac uzima. Kako stvari trenutno stoje, čini se da će jedina olakšavajuća okolnost za Simića biti to što nije osuđivan\nKAMERA - IDE: Željko Simić u "akciji"\nSuočen sa video-snimkom načinjenim skrivenom kamerom u kući svog vrlog prijatelja Viktora Ristovića, poznatijeg kao Miša Grof, Željko Simić, doktor pravnih nauka i visoko kotirani intelektualac bivšeg režima, priznao je pred istražnim sudijom beogradskog Okružnog suda da je uzeo devize i dragocenosti u trenutku kad ga je domaćin ostavio samog u kući. Još kad je policija u Simićevom stanu otkrila ukradene stvari, istražni sudija nije imao kud do da okrivljenom odredi pritvor koji, po svemu sudeći, neće dugo trajati budući da krađa, bar zasad, nije sporna te se očekuje da će ubrzo uslediti optužnica.\nPolicija je, naravno, odmah sazvala konferenciju za štampu budući da je reč o bivšem savetniku Slobodana Miloševića, potpredsedniku savezne vlade, ministru kulture, direktoru Narodnog pozorišta u Beogradu i visokom funkcioneru SPS-a... Novinarima je prikazan snimak načinjen skrivenom kamerom za nadzor na kome se vidi kako Simić sa stola uzima, kao da je reč o kikirikiju, novac (ukupno 500 DEM) iz koverte. Nekoliko puta je ustao iz fotelje i kupio stvari (na snimku se ne vidi koje), i trpao ih u džepove koristeći trenutno odsustvo domaćina.\nNAPAD: Neoprezni bivši ministar upao je tako u pripremljenu stupicu. Ko ju je pripremio nije baš jasno. Prema nekim izvorima policija u saradnji sa Ristovićem. Inspektori SUP-a Beograd otkrili su u Simićevom stanu pokradene stvari: zlatan sat Rolex, dva para zlatnih naočara, dva korišćena parfema i načetu kutiju vitamina strane proizvodnje. Kao čovek od ukusa prethodno je pomirisao parfem.\n"Oštećeni (policija je izbegla da kaže ime, odnosno da je reč o antikvaru Viktoru Ristoviću) prijavio je da nedostaje i kutija za duvan kao i srebrni svećnjak, predmeti od navodno izuzetne vrednosti iz XIX veka, što optužbi daje karakter teške krađe, a ukupna vrednost ukradenih stvari procenjena je na 2.100.000 dinara", saopštila je policija. Krivični zakon Srbije inače za ovako kvalifikovano delo preti kaznom do 15 godina zatvora.\nKrađe su, kako kaže major policije Ljubiša Mavrić, počinjene od 25. avgusta do 7. septembra. Simić je dolazio u stan oštećenog, i koristeći njegove izlaske iz prostorije uzimao skupocene predmete. Takođe je rečeno da je oštećeni antikvar i kolekcionar pre nekoliko meseci prijavio policiji da mu iz kuće nestaju stvari, skupoceni predmeti. Malo je čudno da skupoceni predmeti leže svuda po kući od tri sprata i da ih nije mogao skloniti već posle prve krađe. "Uz pomoć policije načinio je spisak prijatelja i poznanika koji mu dolaze u kuću i za koje je sumnjao da bi mogli da budu kradljivci", objavljeno je u novinama. Biće da je već tada Miša Grof bacio udicu ne bi li uhvatio kapitalca – bivšeg ministra, i tako doprineo raskrinkavanju vrhuške bivšeg režima, a policija zabeležila veliki uspeh. Jer, da je bilo ko drugi podlegao iskušenju i pokrao prebogatog kolekcionara starina i dragocenih predmeta, izvesno je da policija ne bi to udarala na sva zvona. Ne daj bože da zbilja otkriju otmičare Miroslava Miškovića od hvale se ne bi moglo živeti. Doduše, ministar srpske policije, kako reče, već mesecima sa ekspertize u Austriji čeka dlaku, vlas kose, jednog od osumnjičenih otmičara, te je sve moguće. Obećanje da će dati ostavku ukoliko ne otkrije otmičare do 15. proteklog maja pučanstvo zapravo nije razumelo. Policija zna ko su otmičari, ona ih je otkrila, ministar zna i imena, ali, eto, nikako da pribave jedan dokaz koji bi upućivao na "osnovanu sumnju, neophodnu da bi sud započeo istragu".\nODBRANA: Željko Simić tokom saslušanja kaže da je uzeo pomenute devize i stvari bez znanja vlasnika. Veliko je pitanje hoće li se pred sudom uopšte braniti i kakva će mu biti teza odbrane. Kleptoman? "Stvar je stručnjaka da na sudu procene o čemu je reč i advokata okrivljenog da li će se pozvati na kleptomaniju. Za nas je on klasičan lopov i ne isključujemo mogućnost da je počinio više krađa. On je čak jednu ukradenu stvar poklonio svom komšiji", objašnjava major policije Ljubiša Marić. Simićev advokat Branimir Gugl posetio je svog branjenika u zatvoru i saopštio novinarima: "Željko Simić ima akutno oboljenje bubrega, neophodni su mu lekovi, sudija mu je obezbedio lekarski pregled, i njemu će u zatvoru biti pružena odgovarajuća nega. Rekao mi je da on nema šta da poriče jer smatra da je uhapšen bez razloga i da nije u pitanju nikakva krađa. Kaže da je na saslušanju rekao da je stvari uzeo od prijatelja i da bi ih posle vratio na isto mesto gde su bile." Simić očigledno u očaju nije uspeo da smisli ništa pametnije. Zanimljivo je, ako ostane pri pomenutoj odbrani, kako će objasniti uzimanje iz koverta dve novčanice od 200 i jednu od 100 maraka. Advokat Gugl je, uvek spreman na vispren odgovor, na pitanje novinara da li je tačno da postoji kaseta na kojoj je snimljeno kako Simić krade izveo završni udarac: "Ma kakva kaseta, ona ne postoji." Odmah potom usledila je reakcija: Željko Simić je Guglu otkazao punomoćje i angažovao nove branioce – Borivoja Pajovića, Dragomira Nastića i Zoricu Aleksendrić, koji su posle razgovora sa Simićem izneli prihvatljiviju tezu odbrane. Naš branjenik je znao, objasnio je Pajović, da su u Ristovićevom stanu i na ulaznim vratima bile postavljene kamere koje sve snimaju. Simić je inače bio prijatelj sa Ristovićem i nesporno je da je on uzeo 500 maraka i stvari navedene u krivičnoj prijavi, koje mu je zapravo vlasnik ponudio kao protivuslugu za sve što je on za njega učinio. Te stvari Ristović je davao Simiću tokom proteklih pet meseci, a ne kako je policija saopštila od 25. avgusta do 7. septembra. "Simić je predmete dobijao uvek kada je bio sam sa Ristovićem, te je van pameti pomisao da vlasnik ne bi odmah primetio da mu nedostaju dragocenosti", tvrdi Pajević. Prema rečima branilaca, poslednji put kada je Simić bio kod Ristovića ovaj mu je rekao da uzme novac sa stola i otišao da natoči piće kako bi kamera Simića snimila kako novac uzima. Taj novac je javnosti prikazan na neprihvatljiv način s namerom da se Simić pre sudskog postupka, bez mogućnosti odbrane, prikaže kao lopov", zaključuje advokat Pajević. Inače, postoji uobičajena praksa da naša policija i političari dozvoljavaju sebi da javno optužuju i presuđuju pre nego što sudovi daju konačnu reč, što se inače u iole pristojnim zemljama sa trunkom vladavine prava smatra nezamislivim i tretira kao krivično delo.\nKako stvari trenutno stoje, čini se da će jedina olakšavajuća okolnost za Simića biti to što nije osuđivan. Ipak, rano je govoriti jer ko zna šta sve još može isplivati. Pogotovo kada je reč o Miši Grofu, odnosno Viktoru Ristoviću. U prošlom režimu bio je prijatelj mnogih ljudi na vlasti poput Željka Simića. Posebno se nije razdvajao od bivšeg ministra policije Radmila Bogdanovića. Jedan od načelnika MUP-a mu je kum, a njegovo veliko bogatstvo stečeno kupovinom i preprodajom starina, počev od nameštaja do basnoslovno skupocenih antikviteta, metalnih novčića i ukrasa od plemenitih metala iz prastarih vremena. Bio je, na primer, pominjan u višegodišnjem sudskom procesu u Sremskoj Mitrovici u čijoj okolini je iskopan takozvani Avarski pojas neprocenjive vrednosti koji se sad nalazi u Sremskomitrovačkom muzeju. Bio je, kažu upućeni, za otkup tog pojasa, ali je imao konkurenta, te je došlo do sukoba u kome su obojica ostali kratkih rukava. Tako se dogodilo, navodi se, da je Avarski pojas zahvaljujući naporu i sad aktivnog policajca kapetana Dragana Karleuše napokon dospeo gde mu je mesto, u Narodni muzej u Beogradu.\nSećanje na "Sevso"\nZanimljivo je da su Viktor Ristović i njegov kum Anton Tkalec Toni u proleće 1990. godine bili uhapšeni u Beogradu pod sumnjom da su umešani u ilegalno iznošenje iz zemlje čuvene srebrne kolekcije posuđa "Sevso". Posle nekoliko časova provedenih u policiji bili su pušteni, s tim što je Ristović teretio Tkaleca. Tkalec je otputovao u Cirih, gde i danas živi. U Jugoslaviju se nikada nije vraćao. Prijateljima je tvrdio da ga je Ristović "namestio" policiji i da je cela ujdurma bila fingirana budući da on nikakve veze nije imao sa kolekcijom "Sevso", ali da se uplašio da će nevin robijati te je dao 200.000 maraka da bi ga pustili na slobodu.


Lobistička firma “McGinnis Lochridge” iz Teksasa, novi “savjetnik” RS za odnose sa BiH i međunarodnom zajednicom – BHDINFODESK\nby BHD Info Desk Administrator 15/05/2019 0329\nVlasti manjeg bh. entiteta su 25. aprila potpisale ugovor s američkom lobističkom firmom “McGinnis Lochridge” iz Teksasa, čime će ova firma do 31. decembra RS pružati pravne usluge u Americi.\nUgovor koji je potpisala Vlada RS i lobistička firma procurio je na internetu i nosi oznaku “interno”, a u ime manjeg bh. entiteta ga je potpisao Zlatan Kokić, ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju RS.\n“McGinnis Lochridge” će prema ugovoru savjetovati i predstavljati RS u odnosima sa OHR-om, PIC-om, OSCE-om, Vijećem sigurnosti UN-a, EU, Vijećem Evrope.\nUsluge savjetovanja će biti pružene i kod usklađivanja djelovanja pravnih institucija RS i BiH u dejtonskom okviru.\nInače, Vlada RS iz budžeta mjesečno izdvaja 80.000 dolara za usluge ove lobističke forme, prenosi Avaz.


Sudbino - Milić Vukašinović, Vatreni Poljubac - Gleda A Ne Da (CD, Album)\n04.10.2019 04.10.2019 by Nikojin\nEtude 39 37 Tone, Unknown artist - 阳关三叠 (二胡独奏) (Vinyl), Solo P - ELSO - 1989 (CD, Album), Matka Yksinäisen, Dr. Mo - What A Wonderful World (CD), Whats Worse? - Bahamas (4) - Pink Strat (Vinyl, LP), Scum Of The Neighbourhood - Batmobile - Batmobile (CD), Sombre Guitar (Spiller Latin Age Remix) - Various - IRMA UNLIMITED: Spring / Summer House Collection, Modern Romance - Best Years Of Our Lives (Vinyl), Dean Martin And Nat ;King; Cole* - Open Up The Doghouse (Two Cats Are Comin In) / Long, Long Ago (Vi, Tel Aviv, Rapidash - PZA - Vaporwave Will Never Die (File, MP3, Album), Todo Lo Que Pueda Hacerme Bien\n8 thoughts on “ Sudbino - Milić Vukašinović, Vatreni Poljubac - Gleda A Ne Da (CD, Album) ”\nFrogtoon Music - 49 Mejores Albumes de Milić Vukašinović 1) Gleda a ne da 2) (null) 3) Disko Mix 50 hitova Gorana Bregovica 4) Hej jaro jarane 5) Ima Boga 6) Seksualno Nemoralan Tip 7) Sad ga lomi 8) Potraži Me 9) Hej Jaro Jarane tygojaskazizilzushura.xyzinfo 10) Novi Grand Hitovi 11) - Da Je Zivot Pametniji (Era Ojdanic) 12) - Hej Jaro Jarane.\nMilić Vukašinović, Vatreni Poljubac Milić Vukašinović, Vatreni Poljubac - Gleda A Ne Da (Album) 2 versions Music Star Production.\nMilić Vukašinović (Serbian Cyrillic: Милић Вукашиновић; born March 9, ) is a Yugoslav and Bosnian musician, the founder of the hard rock band Vatreni Poljubac and drummer of the famous Yugoslav rock bands Bijelo Dugme and Indexi.\nVATRENI POLJUBAC Jedna od ključnih ličnosti sarajevske scene je Milić Vukašinović Mića (rođen u Beogradu). Po prelasku u Sarajevo, na nagovor starijeg brata koji je svirao gitaru, sa dvanaest godina počinje da vežba bubnjeve.\nVATRENI POLJUBAC Jedna od ključnih ličnosti sarajevske scene je Milić Vukašinović Mića (rođen u Beogradu). Po prelasku u Sarajevo, na nagovor starijeg brata koji je svirao gitaru, sa dvanaest godina počinje da vežba bubnjeve. Debituje u bratovljevoj grupi, svirajući na igrankama, a sa trinaest godina osniva sastav Plavi dijamanti.\nMilić Vukašinović, Vatreni Poljubac: Milić Vukašinović, Vatreni Poljubac - Gleda A Ne Da  (CD, Album) Music Star Production: CD// Serbia: Sell This Version: CD\nKlasičan narodnjački album Ima Boga izdaje za bijeljinski Renome sa kojim je u BiH doživeo veliki uspeh. Nakon toga izdaje ponovo rock album i ponovo pod imenom Milić Vukašinović pošto je kompletan album i sam odsvirao o otpevao. Međutim album nije imao veliku medijsku pažnju.\nDec 05, · Vatreni Poljubac - Ne ide to Ooooooooo ne ide to, ooooooooo, e ide to. Nije to lako kad tudjom voljom dodjes na ovaj svijet, mada ni oni te nisu htijeli, al tad im je bio cef, i obicno bude suvise kasno da utvu ti svaki trag, tad nema druge vec da se rodis i budes svakom drag. I onda pocinje stara prica, rodio se sin.\nNijmegen (Feat. Aal, Roddels & Ketama) - Moris (8) - De Kracht Van Vriendelijkheid (CD)\nFaelkis on Sudbino - Milić Vukašinović, Vatreni Poljubac - Gleda A Ne Da (CD, Album)


Sada je sve lepo\nOvogodišnji dobitnik nagrade za životno delo Festivala dokumentarnog i kratkometražnog filma u Beogradu, filmski reditelj Miomir-Miki Stamenković, nastavljajući svoj dokumentaristički rad na rasvetljavanju značajnih događaja i ličnosti u srpskoj istoriji, pozabavio se životom i delom našeg velikog književnika Stevana Sremca.\nStamenković je pošao od nadahnutog, ali nedovoljno filmičnog scenarija uglednog književnika Saše Hadži Tančića, koji i sam priprema jedno prozno delo o piscu Zone Zamfirove, Ivkove slave i Pop Ćire i pop Spire. Film je sniman u gradovima koji su obeležili Sremčev život od rođenja, 11. novembra 1895. godine u Senti, preko školovanja i službovanja u Beogradu, Nišu i Pirotu, sve do prerane smrti, 12. avgusta 1906. godine u Sokobanji. Arhivska građa koja se koristi u filmu je autentična, kao i pojedini sačuvani enterijeri, kakva je npr. piščeva spomen soba, a u eksterijerima u kojima se nekad Sremac kretao, autori su pokušali i najčešće uspevali da vizuelnim stilizacijama nadgrade osnovni informativno-obrazovni sloj filma.\nPrigodni ton filma nadograđuje i izuzetno nadahnuta muzika Žarka Stankovića, poznatog niškog muzičara kome je ovo debi u oblasti primenjene muzike. Uzbudljivost Sremčevog života u kojem je bilo i ratova i nesrećnih ljubavi i putovanja i boemije, ali i radosti stvaranja i neprolaznih literarnih vrednosti, svakako zaslužuje i duže dokumentarne, pa čak i igrane forme, a ne samo (mada ni to ne potcenjujemo) ekranizacije njegovih popularnih dela. Posebno zanimanje naših sineasta za Sremčeva dela pokazuje svežinu i inspirativnost tih dela, briljantnost piščevih karakterizacija i pogađanje u srž našeg mentaliteta, a ono do čega film posebno drži, dobra priča, prisutna je kod Sremca i to mnogo više nego što je to dobar zaplet ili efektno opisana epizoda.\nOno po čemu bi dokumentarni film Mikija Stamenkovića o Stevanu Sremcu mogao da bude upamćen je i fina posveta koju jedan odličan savremeni pisac čini svom kolegi, književnom klasiku, kao i deo koji pokušava da dočara Sremca kao čoveka sa svim suptilnostima njegovog karaktera i životnih lomova koji su ga snalazili. Posle svega, postaje jasnije nešto što se ne uči na predavanjima o književnosti – odgovor na pitanje kako je neko, ko je bio toliko cenjen i voljen, ipak na kraju ostao sam, iako ga je ožalilo svekolko srpstvo. Šteta je što poetična rečenica koju je Sremac izrekao na samrti „Sada je sve lepo“ i koja je dugo predstavljala radni naslov filma, nije postala i konačni naslov ovog dokumentarca koji će korisno poslužiti u popularizaciji Sremčevog dela i koji će sa podjednakim interesovanjem pratiti gledaoci svih generacija.


Vila Vardakas - Pefkohori - Balos Travel letovanje 2020\nVila Vardakas – Pefkohori\nVila je udaljena je 150 metara od plaže i 30 metara od centra...\nVila je udaljena je 150 metara od plaže i 30 metara od centra…\nLokacija: Vila Vardakas udaljena je 150 metara od plaže i 30 metara od centra.\nVila poseduje dvokrevetne studie u prizemlju i na spratu. Studiji su standardno opremljeni sa mini kuhinjom sa osnovnim posuđem, TV, AC i terasom. Promena posteljine na pola smene. Za vreme boravka gosti sami održavaju higijenu u svojim studijima. Ulazak u studije je najkasnije do 14 sati na dan dolaska, a poslednjeg dana gosti napustaju studije najkasnije do 9.\nVila Vardakas - Pefkohori


nemanja - prevodi filmova i TV serija po članu, stranica 3 - Titlovi.com\nnemanja - prevodi filmova i TV serija po članu, stranica 3\nPrevod postavio: Nemanja29.02.2020. 22:52\nPrevod postavio: Nemanja26.02.2020. 15:50