CRNI VIKEND U ŠMEKU - 20% POPUSTA NA SVE PAKETE\nCRNI VIKEND U ŠMEK-u\nHej, iskoristi crni petak i obezbedi sebi novu tehnologiju, krpice, novu opremu za trening… Ma šta god da ti je volja, jer za sve članove ŠMEK-a, popusti pod kategorijom posebne ponude važiće ceo vikend – crni vikend.\n20% popusta na sve pakete\nU okviru posebne ponude i svega onoga što ona sa sobom nosi, dajemo ti 20% popusta na sve pakete članstva u ŠMEK-u.\nOvde ne pripadaju paketi polu-personalnih i personalnih treninga, jer treneri imaju neku drugu u planu, pa prati nas pomnije, jer uskoro više i o ovome.\nŠta znači posebna ponuda?\nKao i do sada, posebna ponuda u sebi nosi sve beneficije kao i redovna članarina. Imaš pravo na zamrzavanje članarine, na stopiranje paketa usled nepredviđenih situacija, kao i sve one dodatne žurke i druženja.\nOd kada do kada mogu da uplatim posebnu ponudu?\nPosebnu ponudu možeš da uplatiš u periodu od subote 27.11. do ponedeljka 29.11. – računajući i ponedeljak.\nDa li mogu ovu ponudu da uplatim i za nekog drugog?\nDa, naravno. Ukoliko želiš, ponudu možeš da uplatiš i za dragu osobu, računaćemo i tebi i toj osobi popust, a uvek možeš iskoristiti ŠMEK vaučer i dati ga kao jedini poklon koji dobija na vrednosti tokom vremena.\nSVE ŠTO TREBA DA ZNAŠ UKRATKO\n20% popusta dobijaš na sve pakete članstva u ŠMEK-u (osim na pakete personalnih i polu-personalnih treninga);\nPopust pripada kategoriji Posebna ponuda i sa sobom nosi sve beneficije kao i redovna članarina;\nPakete možeš da uplatiš u periodu od 27.11. do 29.11.2021.;\nU cenu je uračunato i ŠMEK godišnje privilegovano članstvo.\nZa sva dodatna pitanja, stojimo ti na raspolaganju.


Trilateralni samit u Pakistanu\nIranski predsednik Mahmud Ahmadinedžad i pakistanski premijer Jusuf Raza Gilani na sastanku u Islamabadu\nLideri Irana i Avganistana su doputovali u Pakistan, na trilateralni samit posvećen uspostavljanju mira sa avganistanskim Talibanom.\nPakistanski predsednik Asif Ali Zardari i premijer Jusuf Raza Gilani, dočekali su danas avganistanskog predsednika Hamida Karzaija i iranskog predsednika Mahmuda Ahmedinedžada, koji predvode delegacije.\nPakistanske istorijske veze sa Talibanom i porozne granice koje dele tri zemlje su osnova samita na kojem će se razmotriti koraci ka stabilizaciji situacije u regionu. Veruje se da su avganistanski Taliban i njemu srodne organizacije stacionirane u pakistanskom poluautonomnom plemenskom regionu duž granice sa Avganistanom.\n"Vols strit džornal" je danas preneo izjavu predsednika Karzaija - da su američka i avganistanska vlada počele tajne trojne razzgovore sa Talibanom. Međutim, pobunjenička organizacija je saopštila da nikada nije pregovarala sa - kako je rečeno - "Karzaijevom marionetskom administracijom".


Digitalna TV do izbora - TeVe\nDigitalna TV do izbora\nAutor: TeVe | 08. 09. 2016 - 00:10 | 0 komentara\nJusko je kazao kako je proces digitalizacije u Bosni i Hercegovini, koji je već počeo, nacionalni projekat koji je od velike važnosti za svakog građana ove zemlje. Dodaje da je za ovaj projekat (koji je podijeljen u nekoliko faza) u proteklom periodu izrađena i usvojena tehnička dokumentacija i da su osigurana kompletna finansijska sredstva za realizaciju.\n"U ovome momentu u Prvoj fazi projekta digitalizacije spremni smo za puštanje u rad MUX-a za koje su pribavljene sve potrebne dozvole od Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine i to puštanje će se desiti u toku septembra 2016. godine. Testna faza MUX-a podrazumijeva da će se instalirana oprema pustiti u rad na testni period od 90 dana", rekao je Jusko.\n"Ukoliko se testna faza pokaže kao uspješna programi Javnih emitera bi se i zvanično počeli emitovati u digitalnom obliku na prostoru Sarajeva, Banje Luke i Mostara", kazao je Jusko.\n"Očekujemo da će se dokumentacija za tender pripremiti i objaviti do kraja 2016 godine. Treća faza podrazumijeva ispitivanje pokrivenosti teritorije digitalnim signalom, a zatim nabavku potrebne opreme za pokrivanje i onih dijelova teritorije BiH koji nisu pokriveni signalom", rekao je Jusko.


REM krije audio-zapis sa sednice na kojoj su u Upravni odbor RTS-a izabrani Krstić i Panović - Sindikat novinara Srbije\nREM krije audio-zapis sa sednice na kojoj su u Upravni odbor RTS-a izabrani Krstić i Panović\nRegulatorno telo za elektronske medije odbilo je da dostavi Cenzolovci audio-snimak sa sednice Saveta na kojoj su za članove Upravnog odbora RTS-a izabrani Nebojša Krstić i Zoran Panović, uz obrazloženje da će se o zahtevu novinara odlučivati „na narednoj redovnoj sednici“.\nNisu naveli kada će se ona održati.\nZbog kontroverzi koje naročito prate izbor Nebojše Krstića, Cenzolovka je od REM-a zatražili audio-zapis i stenogram sa te sednice, ali je REM zahtev odbio, uz obrazloženje da, prema Zakonu o elektronskim medijima, sve odluke u REM-u donosi Savet, pa će se i o ovom zahtevu odlučivati na nekoj od narednih sednica.\n„Imajući u vidu da Savet Regulatora o zahtevima stranaka odlučuje na sednicama Saveta većanjem i glasanjem… obaveštavamo Vas da će Vaš zahtev za pristup informacijama od javnog značaja biti uvršten na dnevni red na narednoj redovnoj sednici Saveta“, navodi se u odgovoru REM-a.\nZakon o pristupu informacijama od javnog značaja, međutim, propisuje da institucije imaju rok od 15 dana da dostave informacije ili, ukoliko iz opravdanih razloga to ne mogu da učine u datom periodu, mogu zatražiti dodatni rok do 40 dana, što REM nije učinio.\nZbog izbegavanja REM-a da javnosti u zakonskom roku dostavi snimak, novinari su uputili žalbu povereniku za informacije od javnog značaja.\nTajne aktivnosti javnih institucija\nNovinar nedeljnika Vreme Radmilo Marković, koji je pre nekoliko meseci takođe tražio audio-zapis sa sednice Saveta REM-a, kaže da je REM i njegov zahtev odbio sa sličnim obrazloženjem, što implicira da je takva praksa zapravo „izbegavanje da se javnosti da na uvid ono što ova institucija radi“.\n„Kako su sednice javne i obavezno se snimaju, tražio sam im audio-zapis sa jedne od njih. Međutim, umesto da mi pošalju snimak u roku od 15 dana, rekli su da će moj zahtev razmotriti na nekoj od narednih sednica, što apsolutno ništa ne znači“, navodi Marković i dodaje da je postupak po njegovoj žalbi i dalje u toku.\nSam poverenik Rodoljub Šabić za Cenzolovku navodi da ne može da se izjašnjava o konkretnom slučaju, ali je, kaže, njegov načelni stav o ovakvim stvarima odavno poznat.\n„Ja ne mogu da zamislim ni jedan jedini opravdan razlog zbog koga bi se od očiju javnosti sklanjali procedura, kriterijumi i načini izbora bilo kog nosioca bilo koje javne funkcije. Naprotiv, oni su više nego legitiman predmet interesovanja javnosti. Naglašavam – bilo koje javne funkcije, a utoliko pre što je to javna funkcija u Upravnom odboru nečega što nosi naziv Javni servis“, navodi Šabić.\nNepoznati kriterijumi REM-a\nIzbor Panovića i Krstića je u delu medijske javnosti naišao na osporavanja. UNS je podsetio da je Krstić bio medijski savetnik tadašnjeg predsednika Borisa Tadića kada su „usvojene drakonske izmene Zakona o javnom informisanju, kada su novinari koji su kritički pisali o vlasti otpuštani bez mogućnosti da posao pronađu u bilo kom javnom glasilu, a mediji bili izloženi drastičnoj cenzuri“, i pozvao ovo regulatorno telo da obrazloži svoju odluku.\nREM, međutim, to nije učinio, pa osim šturog saopštenja da su Krstić i Panović izabrani u Upravni odbor, javnost i dalje ne zna kojim se kriterijumima u ovom slučaju vodio REM.


RTS :: Šta morate da prijavite mađarskim carinicima\nRegion Šta morate da prijavite mađarskim carinicima\nčetvrtak, 13. jun 2019, 10:29 -> 12:54\nNa putničkim terminalima na graničnom prelazu Horgoš nema dužih zadržavanja, ali zato kamiondžije čekaju i po 24 časa. Ipak, zbog početka turističke sezone, očekuje se veći broj putničkih vozila, pa se vozačima preporučuje da ide na druge granične prelaze sa Mađarskom.\nPutnici se žale na rad mađarskih organa, zbog kojih često nastaju gužve na Horgošu, dok se na srpskoj strani ni na ulazu ni na izlazu iz zemlje ne čeka duže od 15 minuta.\nMađarski nadležni organi održali su konferenciju za novinare na kojoj su rekli da u drugoj polovini juna kreće turistički talas, koji će trajati do polovine septembra.\nOčekuje se da će najmanje dva miliona putničkih vozila da prođe kroz Reske, odnosno Horgoš, i šest i po miliona putnika.\nRoland Terbel iz Policijske kapetanije Županije Čongrad je rekao da će, u slučaju velikih gužvi sa jedne strane otvarati i trake sa suprotne strane, kako bi smanjili vreme zadržavanja.\nNe unosite više od 40 komada cigareta\nNajčešći prekršaji koje putnici na granici prave je taj što ne prijavljuju alkohol i duvan.\nU Mađarsku ne sme da se unese više od 40 komada cigareta, ili 20 cigarilosa, ili 10 cigara, ili 50 grama duvana.\nTakođe, ne sme da se unese više od četiri litre vina, 16 litara piva, ili litra jačeg alkohola.\nEva Nemedi Varga iz Carinske uprave Županije Čongrad objašnjava da kada policija završi kontrolu dokumenata, svakog putnika pita šta ima da prijavi, a najčešći odgovor je da nemaju ništa.\nCarinik onda odlučuje da li će raditi detaljnu kontrolu i vozilo izdvojiti na poseban pregled koji taje tridesetak minuta.\n"Ako nađemo nedozvoljenu količinu, vodi se ubrzani postupak protiv prekršioca, koji mora da plati od 75 do 150 evra. Ako je reč o ogromnim količinama za preprodaju, sledi i krivična prijava", objašnjava Eva Nemedi Varga.\nKamiondžije po ceo dan čekaju na granici\nNa teretnom terminalu na Horgošu gužve su velike, a ekipa RTS-a procenjuje da je kolona vozila duga pet kilometara.\nKamiondžije kažu da čekaju od 18 časova do 24 sata. "Ne može se ni raditi, ni spavati ni odmoriti, ništa", kaže jedan od kamiondžija, dok drugi ističe da dva dana nije spavao. Poručuju da gube nerve, vreme, i da gube na konkurentnosti.\nZamenik vođe smene na teretnom carinskom terminalu Horgoš Ferenc Mihaljfi kaže da je problem kod mađarske policije.\n"Njihova policija zateže, mi pustimo 350 kamiona za jednu smenu, a ovih dana 120, 150, 160. Ne možemo ništa da pomognemo, molimo vozače da budu strpljivi", rekao je Mihaljfi.\nU planu je da se naredne godine proširi terminal na Horgošu. Do onda – gužve su neminovne.\n(subota, 15. jun 2019, 23:46) - Ivan Zgrozeni [neregistrovani]\n(petak, 14. jun 2019, 10:22) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 14. jun 2019, 10:13) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 14. jun 2019, 09:25) - Toni Bedalov [neregistrovani]\n(četvrtak, 13. jun 2019, 21:41) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 13. jun 2019, 18:30) - anonymousJoe [neregistrovani]\n(četvrtak, 13. jun 2019, 16:06) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 13. jun 2019, 15:00) - Maja [neregistrovani]\n(četvrtak, 13. jun 2019, 14:08) - Саша [neregistrovani]


Republika / Bravo večiti: Srbija preskočila Hrvatsku, sve smo bliži drugom mestu u LŠ!\nčetvrtak, 3. 10. 2019.| 18:57\nFudbaleri Partizana ostvarili su veliku pobedu za srpski fudbal u drugom kolu grupne faze Lige Evrope.\nDetalj sa 161. večitog derbija\nIzabranici Sava Miloševića savladali su Astanu (2:1) i time su popravili poziciju i koeficijent Srbije na UEFA rang listi.\nKriminalac dao Zvezdi gol u utorak!\nNaša zemlja je do meča crno-belih bila na 18. mestu, a trijumfom ekipe iz Humske preskočila je Hrvatsku i sada se nalazi na 17. poziciji sa 24.750 bodova.\nSada su ispred naše zemlje Kipar (25.000) i Grčka (25.300), države koje imaju samo jednog predstavnika u oba takmičenja, dok Srbija ima dva (Partizan i Crvenu zvezdu).\nZa Srbiju je veoma važno da dođe do 15. mesta do sezone 2021/2022 kada će UEFA uvesti Ligu konferencija, koju će igrati čak 72 ekipe. Zašto je važno?\nPa, radi se o trećem po rangu takmičenju, u kojoj će kvalifikacije igrati pobednici kupova zemalja koje se nalaze na listi od 16. do 29. mesta, 14 drugoplasiranih iz nacionalnih liga tih zemalja, 16 trećeplasiranih iz liga pozicioniranih od 13. do 28. mesta, devet četvrtoplasiranih iz liga od 7. do 16. mesta i jedan petoplasirani iz šeste lige po značaju.\nEvo u čemu je Marin kralj Lige šampiona!\nSrbija se trenutno nalazi na 17. mestu, što znači da ako ne budemo došli do 15. mesta, onda će drugoplasirana ekipa Superlige igrati drugu rundu kvalifikacija za Ligu konferencija. To ujedno i znači da će moći da ima samo jednog predstavnika u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\nMeđutim, ako dođe do 15. mesta, Srbija bi imala dva predstavnika u kvalifikacijama za Ligu šampiona. Ove nedelje napravljeni su veliki koraci ka tome, pošto su pobede ostvarili i Crvena zvezda i Partizan.\nJoš jednom, ovakav sistem uvodi se od sezone 2021/2022, što znači da će Srbija, ali i sve ostale države imati i sledeću godinu da pokušaju da dođu do 15. mesta.\nNovi problemi: UEFA pokrenula postupak protiv Crvene zvezde i Olimpijakosa!\nSport Fudbal FK Partizan Liga šampiona Liga Evrope FK Crvena zvezda UEFA Koeficijent\nmix4. oktobar 2019. u 09:34\nZvezda i Partizan igraju sada sopstvene kalifikacije za Ligu sampiona za sezonu 21/22! To je dobro ako to tako shvate i potrude se da osvoje to 15 mesto.\nŠansa koju večiti ne smeju da propuste: Evo šta moraju da urade Zvezda i Partizan da bi Srbija imala dva predstavnika u LŠ!


Krivična prijava protiv Stankovića, Katnića i osam specijalnih tužilaca – ProSrpski Portal\nZbog sumnje na zloupotrebu službene dužnosti i falsifikovanje detaljnih urbanističkih planova, Građanska akcija je podnijela do sada krivične prijave protiv vršioca dužnosti vrhovnog državnog tužioca Ivice Stankovića, glavnog specijalnog tužioca Milivoja Katnića i osam specijalnih tužilaca, Ane Bošković, Stojanke Radović, Veselina Vučkovića, Đurđine Nine Ivanović, Veljka Rutovića, Radmile Ćuković, Živka Savovića i Zorice Milanović.\nPredsjednik Gradjanske akcije Božidar Vujičić kazao je da su prvu krivičnu prijavu podnijeli protiv specijalne tužiteljke Ane Bošković.\n“Ona je odbacila krivičnu prijavu Građanske Akcije, protiv bivših ministara Ministastva održivog razvoja i turizma Branimira Gvozdenovića, Pavla Radulovića i v.d. ministra i predsjednika Vlade Duška Markovića, iz razloga što su na sajtu ministastva objavili kao važeće, istekli Detaljni urbanistički plan Budva Centar izmjene i dopune i Detaljni urbanistički plan Bečići, planovi su prestali da važe 2014. godine. Tužiteljka Ana Bošković odbacila je prijavu uz tumačenje, istovjetno kao i tumačenje nadležnog ministarstva, da su istekli planovi „oživljeni“- produženi. Tužiteljka je na taj način omogućila dalje falsifikovanje planova”, naveo je Vujičić.\nOn tvrdi da je tužiteljka omogućila falsifikovanje planova iako je bila upoznata sa presudom Upravnog suda i odlukom Ustavnog suda, u kojim odlukama su sudovi zauzeli stav da planovi važe samo do isteka roka na koji su usvojeni i da se nakon tog roka ne mogu koristiti, „oživljavati, već se moraju izraditi novi planovi.”\n“Krivičnu prijavu protiv Ane Boškovič, odbacila je tužiteljka Stojanka Radović. Zbog odbijanja da onemogući dalje falsifikovanje planova, odbacivanjem prijave protiv Ane Bošković, Građanska Akcija je podnijela krivičnu prijavu protiv Stojanke Radović. Prijavu protiv Stojanke Radović odbacio je specijalni tužilac Veselin Vučković, Građanska Akcija je zbog sumnje na falsifikovanje planova podnijela prijavu protiv Veselina Vučkovića i tako redom protiv svih ostalih tužilaca podnijeta je prijava, zbog sumnje na falsifikovanje planskih dokumenata. Falsifikovanje javnih službene isprave, predstavlja krivično djelo iz člana 414 Krivičnog zakona CG, za koje djelo je zaprijećena kazna zatvora od tri mjeseca do pet godina”, naglasio je Vujičić.\nOcijenio je da je Tužilaštvo jedina institucija u Crnoj Gori koja može da onemogući, kako tvrdi, dalje vršenje krivičnog djela. “Navedeni tužioci odbili su da zaustave krivično djelo falsifikovanje planova, odnosno podržali su falsifikovanje planova.Građanska Akcija nastaviće dalje aktivnosti, na onemogućavanju falsifikovanja planova, nadamo se da novi ministar Ministastva održivog razvoja i turizma i novi predsjednik Vlade Crne Gore neće dozvoliti da se ubuduće, oko 330 lokalnih planskih dokumenata u Crnoj Gori falsifikuje, koji se u ovom trenutku falsifikuju, sa nesagledivim i nenadoknadivim posledicama za Crnu Goru”, zaključio je Vujičić.\nKatnića Krivična osam prijava protiv specijalnih Stankovića tužilaca\n“Ekspertska vlada dobro rješenje ako takva bude i po dubini”\nUprava za kadrove priznaje i rad u nezakonitom vrtiću


UEFA se pridružuje ‘totalnoj tišini’ na internetu u znak protesta protiv rasističkih uvreda | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 29.4.2021. u 18:33\nUEFA je u četvrtak objavila da će se od petka do ponedjeljka na društvenim mrežama pridružiti ‘totalnoj tišini’ koju su pokrenuli engleski nogometni klubovi u znak protesta protiv rasističkih uvreda čije su žrtve nogometaši.\nU subotu su engleski klubovi najavili potpunu tišinu na društvenim mrežama Engleskog nogometnog saveza, klubova Premier League i druge engleske lige te ženske Super Lige. I to od 14:00 sati u petak do 22.59 sati u ponedjeljak.\nTa akcija, u kojoj će sva tijela engleskog nogometa “zatvoriti svoje račune na Facebooku, Twitteru i Instagramu”, predstavlja “odgovor na kontinuirano diskriminatorno zlostavljanje”. Društvenim mrežama podržavaju i sportaši i brojne druge osobe iz javnog života povezane s nogometom.\nOd početka godine više je nogometaša vrijeđano na društvenim mrežama. Poput Anthonyja Martiala i Marcusa Rashforda iz Manchester Uniteda. Kao i Reecea Jamesa iz Chelseaja. (Hina)\nKljučne riječi: društvene mreže, govor mržnje, rasizam, UEFA


Mart 10, 2021 15:59\n"Neko mora to da plati, a taj neko je industrija. Na taj način Srbija i zemlje u regionu, među njima najmanje Crna Gora, gube konkurentnost svojih preduzeća", navodi Kopač, koji se prethodno sastao sa predsednikom Vučićem.\nOtvaranje vrata za nove investicije


KONAČNO OTKRIVENO ZAŠTO JE ŠABAN NAPUSTIO ZVEZDE GRANDA: Smetala mu pevačica koju je on proslavio! | Stars | Kurir\nVodio je po svadbama\nKONAČNO OTKRIVENO ZAŠTO JE ŠABAN NAPUSTIO ZVEZDE GRANDA: Smetala mu pevačica koju je on proslavio!\nStars 24.02.2017. 10:44h 26.05.2017. 04:04h\nKompozitor i violinista Milutin Popović Zahar, od koga je zavisila sudbina mnogih muzičkih talenata, tvrdi da estradnoj sceni nema spasa.\nOn je dao svoj komentar o svim članovima žirija muzičkog takmičenja "Zvezde Granda", otkrio njihove prošlosti, ali se osvrnuo i na Šabanov odlazak iz ovog takmičenja.\n"Ne mislim da je Šaban zbog omalovažavanja otišao iz Zvezda Granda. On je duboko svestan svog pevačkog umeća i svog kvaliteta i osećao se poniženo što mora da sedi sa nekim ljudima za koje on veoma dobro zna koliko znaju, a naročito koliko ne znaju. Njemu se sve to smučilo i smataro je da je elegantnija emisija u kojoj sada učestvuje, a ja delim njegovo mišljenje. Šaban ima integritet, njemu je smetalo što iznad njega sedi pevačica koju je on vodio na svadbe kao glavni šef, koja je bila njegov predigrač. Nije Snežana kriva, ona je neosporan pevač i dama i sa velikim zadovoljstvom sam pravio pesme za nju. Ali Saša je odlučio da ona tu sedi i mislim da je to bio Šabanov motiv za odlazak", rekao je Zahar.\nŠaban ŠaulićPopović Zaharkompozitorotkrivenopevačicaciganske svadbenapustiozvezde granda


Dron, raketa, avion, UFO: Što je palo na sjeveru Cipra? / Bljesak.info | BH Internet magazin\nNakon napada u Siriji\nDron, raketa, avion, UFO: Što je palo na sjeveru Cipra?\nKorisnici društvenih medija odmah su požurili analizirati mutne videozapise i slike, s raznim objašnjenjima i nagađanjima.\nVijesti / Svijet | 01. 07. 2019. u 08:15 Bljesak.info\nNepoznati objekt je nakon pada prouzročio požar\nNeidentificirani leteći objekt pao je i eksplodirao u Sjevernom Cipru, potvrdile su lokalne vlasti, pokrenuvši glasine i nagađanja od toga kako se radi o protuzrakoplovnoj raketi do aviona oborenog tijekom izraelskog napada na Siriju.\n"Početni nalazi ukazuju da je predmet koji je uzrokovao eksploziju bio ili naoružani vojni zrakoplov ili izravni eksploziv (projektil)", napisao je Kudret Ozersay, ministar vanjskih poslova Sjevernog Cipra.\nJoš uvijek proučavajući ostatke na mjestu nesreće na području Taškenta, vlasti u dijelu Cipra koji je okupirala Turska, do sada su samo potvrdili kako ovaj NLO ne pripada njihovim oružanim snagama, prenosi Russia Today.\nIncident se dogodio nedugo nakon što je aktivirana zračna obrana Sirije kako bi se odbio zračni napad za koji je Damask okrivio Izrael. Korisnici društvenih medija odmah su požurili analizirati mutne videozapise i slike, s raznim objašnjenjima i nagađanjima.\n— Syrian Military Capabilities (@Syrian_MC) 1. srpnja 2019.\n— BOC Intel (@blackopscyber1) 1. srpnja 2019.\nIzraelski napad na Siriju\nČetiri osobe su poginule u napadu izraelskih vojnih aviona na položaje sirijske vojske u Homsu i u predgrađu Damaska, objavili su sirijski državni mediji.\nSirijska televizija je objavila da su četiri civila, među kojima je i jedno dijete, poginuli u Sahnayi, južno od Damaska, u "cionističkom napadu". Prema državnoj agenciji SANA-i, u napadu je ranjena 21 osoba.\nGlasnogovornik izraelske vojske nije htio komentirati ovu vijest.\nDržavna agencija SANA navodi kako je sirijska zračna odbrana odgovorila na napad koji je pokrenut sa libanskog zračnog prostora i pritom srušila nekoliko izraelskih raketa.\nPosljednjih godina, Izrael je izveo stotine napada u Siriji rekavši da su njegove mete položaji libanske grupe Hezbollah, saveznice Irana, za koju tvrdi da je najveća prijetnja njegovim granicama.\nIran i Hezbollah se bore na strani sirijskog predsjednika Bashara al-Assada.\ncipar raketa avion vojska Sirija\nRuski bombarderi spašavali turske vojnike u Siriji\nIzraelska vojska napala iranske i sirijske snage oko Damaska\nGrčka i Turska se međusobno optužuju za prekid pregovora o Cipru


FOTO: Muftija zenički na otvaranju Islamskog kulturnog centra u Doboju - Zenicablog\nFOTO: Muftija zenički na otvaranju Islamskog kulturnog centra u Doboju – U prisustvu brojnih zvanica i gostiju, danas, 27. 09. 2020. godine u Doboju svečano otvoren novoizgrađeni objekat Islamskog kulturnog centra. Svesrdnu podršku u gradnji ovog centra pružila je Uprava za vjerske poslove (Diyanet) Turske i ambasada Turske koja na ovim prostorima pomaže važne infrastrukturne projekte godinama unazad.\nSvečanom otvaranju Islamskog kulturnog centra prisutvovali su: zamjenik reisu-l-uleme Islamske zajednice u BiH dr. Enes ef. Ljevaković, muftija zenički hfz. dr. Mevludin ef. Dizdarević, direktor Vakufske direkcije hfz. dr. Senaid Zajimović, ambasador Republike Turske u BiH Nj.E. Haldun Koç, muftija okruga Kučuk Čekmedže Mustafa ef. Temel, savjetnik za vjerska pitanja Ambasade Republike Turske u BiH dr. Junus Keleš, gradonačelnik Doboja Boris Jerenić te mnogi drugi.\nSvečani dio ceremonije otvorio je mr. Bajro ef. Džafić, glavni imam Medžlisa IZ Doboj koji je kazao:„Ova zgrada je rezultat suživota, spajanja dobrih ljudi, spajanja ideja koja će biti od koristi svim građanima Doboja, dakle kako Bošnjacima, tako Srbima i Hrvatima i drugima jer će ona u sebi osim kancelarija Medžlisa imati i savremenu biblioteku.“\nDoboj i do sada a evo naravno i nakon ovoga, pokazuje svoj kosmopolitski duh, duh tolerancije, suživota i nadamo se da će i ova zgrada koja već simblozira taj dobojski prepoznatljivi duh da će doprinijeti još čvršćoj i boljoj saradnji između Islamske zajednice, između Bošnjaka i naravno ostalih stanovnika ovdje u Doboju”, kazao je dr. Enes ef. Ljevaković, zamjenik reisu-l-uleme IZ u BiH.\n“Kada je 2015. godine postavljen kamen temeljac za ovu zgradu, mi smo to pratili cijelo vrijeme i davali podršku. Nama je važno da Islamski kulturni centar bude na usluzi svim građanima Doboja, obzirom da je Doboj multikulturalna i multinacionalna sredina. Cilj nam je bio da sa ovom podrškom u izgradnji Islamskog kulturnog centra pomognemo ovom narodu“, rekao je ambasador Republike Turske u BiH Haldun Koç.\nTagovibih doboj islamska zajednica islamski centar iz muftija muftiluk republika srpska stanje zenica


Tema: Anti-idilicno hetero\_homo\n13.06.2003., 13:52 #1\nZasto se postavlja pitanje da li homosexualci mogu da stupaju u brak i usvajaju decu ako je poznato da u svakom trecem heterosexualnom braku dete trpi fizicka nasilja, odnosno, u svakom drugom zena? Zar ne bi bilo "ispravnije" pitati da li je svaki covek, bez obzira na sexualno opredeljenje, dovoljno sposoban i odgovoran da ima porodicu? I zasto se sexualno opredeljenje postavlja kao kriterijum za utvrdjivanje ovakve vrste sposobnosti?\nAko se ne varam, ovde postoje tri pitanja...\n13.06.2003., 15:21 #2\nRe: Anti-idilicno hetero\_homo\nOriginal postavio Virginia\nZato sto je majka priroda tako napravila da se razlikujemo po polu , jer svaki pol ima nesto sto onaj drugi nema i ne moze da pruzi detetu.Ako vec toliko brines o tome onda to bolje pitaj neko dete kako se oseca u homoseksualnoj zajednici, naravno za koju godinu, dok to dete dovoljno sazri da ume da objasni kako se oseca u toj situaciji, obzirom da je to od relativno skoro dozvoljeno u nekim zemljama.\nSto se mene tice, ja to ne bih dozvolila. Isto tako niko ne moze da uskrati nekome pravo na roditeljstvo unapred kao i sto niko ne zna kakvo ce dete dobiti. Po mom misljenju, sto ne znaci da sam u pravu, ali , cini mi se da ako idemo logikom da dete neke stvari pokupi iz porodice i okruzenja , i tu ne mislim samo na vaspitanje i model ponasanja nego i na "uzor" na roditelje, znaci da je tom detetu vec u startu uzor neko ko zivi homoseksualnoj zajednici i to dete ima sanse da bude u najmanju ruku vise prijemcivo istom polu.\nOpet mislim da je taj podatak koji si iznela o fizickom zlostavljanu dece i zena malo preteran.\nI sta to podrazumevas pod fizicko maltretiranje deteta? A psihicko maltretiranje? Mislim da se ovo drugo malo teze prevazilazi.\nA sto se tice homoseksualnog ili heteroseksualnog braka, jedan pripadnik istog je u vecini slucajeva dominantan a drugi podredjen, a to vec nema veze sa decom.\n20.06.2003., 00:00 #3\nodlicna primedba! da li ste razmisljale/i koliko raznih testova, provera sposobnosti morate proci da biste dobili posao gde imate veoma limitiranu odgovornost u poredjenju sa onom koju nosi roditeljska uloga, za koju nas/vas, nazalost, NIKO NIGDE NIKADA NE PROVERAVA da li smo sposobni....\n20.06.2003., 12:54 #4\nNe zanima me ko koga startuje,i nemam nista protiv homoseksualnosti.\nUsvajanje dece zvuci malo neprijatno, ali je pitanje sta im je alternativa? Da li bi ih usvojio neko drugi, "normalan", ili bi ostala u domu?\nI, i "normalni" brakovi se menjaju. Sve je vise zena sa detetom, bez oca. Mozda je bolje da dete ima bar dve mame, ako vec nema tatu, ili obrnuto.\nZA ZIVOT NEMA PRAVILA\nPritom, homoseksualnost se ne nasledjuje,ali nije ni stvar izbora, dete iz homosex. braka ne mora biti homoseksualac, kao sto ne vazi ni suprotno\n20.06.2003., 23:42 #5\nOriginal postavio Sale\n09.07.2003., 02:47 #6\nhomo = bolest\nresenje = vece bolnice\n12.07.2003., 23:52 #7\nko je ovde bolestan???\nMa hajde!!! A, izvini, sa kojim ti to kvalifikacijama postavljas dijagnoze? I sa cijim ovlascenjima trazis nove bolnice? I odakle ti to da je homo=bolest?\nI - na kraju - ali ne manje bitno: sta te se tice ko/koja sa kim/kojom vodi ljubav? Da li ti to radis? Mislim na ljubav?\n13.07.2003., 03:37 #8\nRe: ko je ovde bolestan???\nJa sam kopetentna pa cu ti reci da je problem kod homoseksualaca greska u genima(shvatices ako znas sta je gen).Oni su apsolutno bolesni,tako da je paradoks da dete usvajaju bolesnici te vrste\n13.07.2003., 13:34 #9\ngreska u genima!!!\nJa sam kratkovida. Nosim naocare, kao sto ih nosi i moj otac. Dakle - imam gresku u genima. Da li bi vi, kompetentni, jednoga dana kada napravite bezgresno-genske ljude zabranili i meni da radjam decu, jer mogu da im prenesem nasledni gen, zbog kojeg ce imati manu?\nFasizam nije samo mrznja prema Jevrejima, Romima, i ostalim "nesavrsenim" narodima... vec prema svima koji po necijoj meri i merilu nisu idealni... a greska je najcesca u onima koji mere i ocenjuju, ne u onima koje mere i ocenjuju...\nDanas mrzim homoseksualce, sutra mrzim invalide, prekosutra one koji imaju hronicne bolesti, nakosutra stare... za nedelju dana - ostadoh na svetu samo ja... mislite o tome... zasto nekoga mrzimo i nazivamo bolesnim? da li poznajemo ljude koji su takvi? sta oni kazu? da li razumemo njihove potrebe, ili ih diksriminisemo i marginalizujemo bez racionalnih razloga, samo zato sto smo "kompetentni"?\n14.07.2003., 15:33 #10\nNisi me razumela,pomesala si dve nespojive stvari.Homoseksualni odnosi se sve vise popularizuju,o toj temi javno se diskutuje,oni traze neka svoja prava,misle da su posebni i da vise vrede od normalnih ljudi.Jednostavno,neka oni rade sta hoce,ali bez javnih istupanja.Danas je to pomodarstvo,oponasaju se javne licnosti.Uvek se slede losi primeri.Osecam se kao normalna da sam ugrozena.Na ulici sam cula malo zensko dete kako pita majku da li moze da se zaljubi u devojcicu.Ono je maximalno izmalipulisano i zbunjeno.Uzasno.Sistem vrednosti je poremecen,zivimo u bolesnom svetu u kome svako trazi neka svoja prava iako nemaju realnu osnovu.\n14.07.2003., 16:22 #11\npa zapravo je paradox sto vec postoji mnogo bolesnika koji navodno zavredjuju ulogu roditelja-zapravo, pitanje koje je postavljeno se odnosi na prava deteta, u smislu da upravo njemu treba obezbediti uslove da se normalno razvija sto nikako nije regulisano osim na taj nacin sto je homosexualcima zabranjeno da imaju decu iako medju heterosexualcima ima gomila likova koji jednostavno nisu sposobni da vaspitavaju dete i obratno, medju homosexualcima ima vrlo sposobnih pojedinaca. Tako da sticem utisak da ovakva regulativa ni izdaleka ne odgovara na postavljeni zahtev da stiti pravo deteta na normalan i lep zivot.\nNego, mislim da nikako homosexualizam ne treba nazivati bolescu gena jer nije posledica genetske greske. Zapravo, primeceno je da neki ljudi sadze genetski potencijal da postanu homosexualci od kojih neki to i postanu pri odredjenim drustveno-kulturnim i psiho-emotivnim uslovima, a neki ne, isto tako, ljudi koji nemaju ovakav genetski potencijal pri slicnim soc-kult-psih uslovima mogu postati homosexualci; tako da se homosexualizam pre smatra kulturnom kategorijom nego bioloskom, a i na kraju krajeva, zivimo u 21.veku sto bi znacilo da na svoje okruzenje mnogo vise reagujemo kao drustvena kulturom determinisana bica, nego kao bioloska.\n14.07.2003., 17:42 #12\nNikako ne kapiram kako si ti kao pripadnik ogromne vecine zemaljskih heterosexualnih smrtnika ugrozena. Cisto primera radi, da li te je iko ikad, neko nekad verbalno ili fizicki ugrozio zato sto drzis za rucicu svog decaka? S druge strane(sta god bila prva), homosexualci su marginalizovana i prilicno ugrozena manjina i s tim u vezi vrlo je normalno da ce javno istupati za svoja prava. Mislim da je taj fazon "Jednostavno, neka oni rade sta hoce, ali bez javnih istupanja" = "Dozvolicemo im da postoje ali neka se krecu po rezervatima" ultra nehuman i upravo zato sto je takav opravdava njihovo javno istupanje.Takodje, ti pripadas jednoj grupi koja ima odredjene vrednosti koje ti podrzavas i u koje verujes i to je savrseno ok, ali to ti ne daje za pravo da ono sto nije u skladu sa tvojim pogledom na svet oznacis kao bolesno, nenormalno (bez obzira sto evidentno imas podrsku vecine svetske populacije) i da izvesne pojedince prokazujes kao drustveno zlo i da ih lisavas prava na prava jer remete nekakve konstruisane tradicionalne vrednosti koje pri tom nisu podlegle rekonstrukciji i preispitivanju i koje su upravo zbog toga neodrzive jer ocigledno ne ispunjavaju zahteve i zelje i emocije modernoga bica. I da, ti mislis da to sto si gledala Pepeljugu i Uspavanu Lepoticu koje prolongiraju Princa na belom konju nije manipulacija?\n"Bez obzira sto\nga gledate popreko\npredeo nije ruzan;\nmozda je samo vase oko rdjavo"\n14.07.2003., 17:43 #13\n15.07.2003., 21:39 #14\nRado bih nastavila da diskutujem sa vama,ali sutra putujem sa deckom na more,tako da sada moram da se spremam.Pozdrav svima,ljubim vas sve\n15.07.2003., 22:21 #15\nodlicno i veoma bitno pitanje - po kom kriterijumu dati nekome da se stara o malom coveku, i sta sa onima koji ne prolaze nikakve testove vec ih sami stancuju i unistavaju - npr. ZASTO OVO DRUSTVO OPRAVDAVA RADJANJE DECE KOD HIV POZITIVNIH RODITELJA NARKOMANA SAMO ZATO STO ZADOVOLJAVAJU BIOLOSKE KATEGORIJE "MUSKARAC" I "ZENA", OSUDJUJUCI TIME NA SMRT NJIHOVU DECU, A USKRACUJE OVO PRAVO MNOGIM DRUGIM LJUDIMA, SAMO ZATO STO SE NE UKLAPAJU U MORALNE NORME NAMETNUTE PRE 2003 GODINE? mozda isuvise naporno pitanje za ucesnike foruma koji skupljaju peraja po stanu :wink:\n01.08.2003., 15:47 #16\nKako ti mozes biti tako "kompetentna" da sebe nazivas NORMALNOM?\n01.08.2003., 17:05 #17\nAko vec polazimo od pretpostavke da homoseksualci nisu bolesni,zasto bismo onda dozvolili da usvajaju decu pored toliko heteroseksualnih parova koji jesu bolesni i koji na organskoj osnovi ne mogu imati dece?Normalno da niko ne moze da kontrolise da li ce HIV pozitivna zena ili narkomanka roditi dete,ali sada postoji i vanmatericna oplodnja sto daje mogucnost homoseksualcima da imaju potomstvo bez heteroseksualnog kontakta.Glupa mi je pomisao da reproduktivno zdravi ljudi usvajaju decu a ako se to dozvoli,automatski ce ljudi koji boluju od steriliteta biti direktno ugrozeni u svojim pravima na usvajanje,jer ce svi,da se slucajno ne zamere homoseksualcima,potrcati da im sto pre ispune i tu zelju.Tuzno,brate.Ja glasam za to da ako zele da imaju decu,onda neka naprave svoju!\n02.08.2003., 08:47 #18\nHomoseksualnost je pre svega protiv prirode,nismo krojeni za tako nesto i u slucaju usvajanja samo sa dozvolom roditelja neka dete ide na usvajane u takvom okruzenju, nijednoj ustanovi se ne treba dati za pravo da da dete na usvajanje takvom paru. Niko se ne pita da li dete zeli ici tamo,sigurno da ima posledica po dete u zrelijim godinama i sto ce pratiti citav njegov zivot.Ja bar ne bih volela da kazem tata mi ima decka, radije bih rekla nemam tatu.\n26.08.2004., 20:17 #19\nInteresantne li temeeeee....\n27.08.2004., 02:33 #20\nJa sam lezbejka i ostala sam zapanjena kolicinom mrznje koju vidim ovde.Sasvim nepravedno prema nama.\nDa se razumemo nesto u startu:ja niti sam klasicna lezbejka koja posecuje parade i gay zurke,daleko od toga,niti trazim od svoje drzave neka velika prava niti bilo sta sto bi me postavilo u superiorniji polozaj od drugih.\nMislim da treba dopustiti homoseksualnim parovima da imaju decu,to nije nista lose,ali ja pitam ovde nesto drugo a li je vazniji bioloski roditelj ili psihicki?\nAko dete koje raste u homoseksualnoj porodici postane takodje homoseksualac,ne treba kriviti roditelje za to,jer sustina svega jeste pristup vaspitanju deteta,uvek mu ostaviti pravo na sopstveni izbor i nauciti ga da na ovom svetu postoje razlike.\nDakle nije sustina u tome da li straight ljudi odgajaju dete ili homo par,nego stvar je u karakteru roditelja da to dete postane normalna osoba kada odraste i da bude u stanju da sama bira.\nU pravu ste vi kada kazete da je priroda tako postavila stvari kakve su normalne,uobicajne,ali takodje ta ista priroda je stvorila i osobe poput mene.\nJa licno,kao osoba,kao zensko,kao neko ko moze da bude majka ne zelim da imam dete.Nekima to predstavlja najvecu srecu u zivotu i ja to pozdravljam,ali ja ne mogu niti zelim sebe da vidim u toj ulozi jer bih samo zelela da nadjem osobu sa kojom bih mogla provesti ostatak svog zivota.\nPoslednja poruka: 06.11.2004., 02:05


Šarović: Moguće recipročne mjere prema Hrvatskoj\n04.08.2017. / 9:38\nBANJALUKA – Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović rekao je da je moguće da BiH preduzme recipročne mjere kao odgovor na diskriminatorski pravilnik o fitosanitarnoj kontroli voća i povrća, koji je usvojila Hrvatska, suprotno Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju.\nŠarović je istakao da se mjere, koje bi mogla BiH da uvede, odnose na cjenovnik, te da će na tom planu sve biti dogovarano sa vlastima RS i FBiH.\n“Možemo da preduzmemo i mjere sveobuhvatne kontrole onoga što dolazi iz Hrvatske”, rekao je Šarović i ocijenio da je pravilnik, kojim su Hrvati 22 puta povećali cijenu fitosanitarne kontrole pri uvozu voća i povrća, diskriminišući, jer se odnosi samo na zemlje koje nisu u EU.\nOn je naveo da očekuje od Evropske komisije da zatraži od Hrvatske da stavi van snage sporni pravilnik i dodao da je to evropsko tijelo već upoznato o problemima koje imaju vinari sa plasmanom proizvoda.\nŠarović je dodao da su različiti cjenovnici fitosanitarne kontrole, te da problem sa Hrvatskom imaju i mljekari, kao i hrvatske firme koje su uvoznici njihovih proizvoda.\n“Za hrvatske proizvode, koji takođe podliježu tržišnim standardima, cijena je od 10 do 15, a za naše od 200 do 270 evra. To nije u skladu ni sa trgovinskim principima”, rekao je Šarović. Glas Srpske\nTagovi: hrvatskaizbormirko sarovicpravilnikreciprocne mjerevazno\n13.03.2020 | 8:00\nKošarac: Neće biti privilegovanih\n01.03.2020 | 11:15\nVRIJEME ISTIČE, SERIJAL #2: Pogledajte šestu epizodu serijala “Stanje BiH društva: EU i NATO percepcije”\n10.12.2019 | 7:40\nEnergetska zajednica najavljuje postupak protiv BiH zbog Bloka 7 TE Tuzla


Liga Kup - pregled prvih utakmica 1/2 finala\nLiga Kup je sve bliži kraju, sredinom nedelje odigrane su i prve utakmice polu finala ovog takmičenja.\nU utorak je Liverpul odneo veoma bitnu pobedu na Britaniji golom Džordana Ajba. Redse je ova pobeda skupo koštala zbog povreda Kutinja i Lovrena, a predstoje im teške utakmice u Premijer Ligi sa Arsenalom i Mančester Junajtedom. Mark Hjuz je kao i Klop izašao sa najjačom postavom i bio je vidno razočaran igrom svog tima. Revanš se igra 26. januara na Enfildu i nema gola u gostima.\nDrugo polufinale igralo se na Gudisonu i ovde je domaćin slavio sa 2-1. Poveli su preko Funesa Morija i to je bio rezultat na poluvremenu. Hesus Navas je izjednačio na asistenciju Aguera, a zatim Lukaku glavom na asistenciju Berija postavlja konačan rezultat. Oba tima igrala su sa skoro najjačim postavama i utakmica je bila odlična, Liga Kup “at his best”. Inače. ova dva tima se u 3 nedelje sreću 3 puta jer osim dve utakmice u Liga Kupu igraju i u Premijer Ligi. Njihova druga polufinalna tekma se igra 27. januara u 20.45h.\nPočetna » Takmičenja » Liga Kup » Liga Kup – pregled prvih utakmica 1/2 finala


Učenici i nastavnici OŠ"Bane Milenković" Novo Selo u Sloveniji | Vrnjačka Banja\nUčenici i nastavnici OŠ“Bane Milenković“ Novo Selo u Sloveniji\nUčenici i nastavnici OŠ“Bane Milenković“ iz Novog Sela otputovali su 8. januara u Sloveniju gde kod svojih domaćina iz OŠ“Braća Letonje“ ostaju u pobratimskoj opštini Šmartno ob Paki na zimovanju do 14. januara.\nDeca iz Novog Sela smeštena su u Hostelu Šmatrnog Omladinskog centra a tokom boravka uče prve korake na skijama u ski centru Golte a pod nadzorom ptrofesionalnih trenera. Druze se sa vršnjacima iz Šmartnog , uče osnove slovenačkog jezika,imaju sportske aktivnosti i takmičenja a ići će i na izlete do obliznjeg Velenja.\nOva poseta rezultat je nastavka pobratimske saradnje koja izmedju Novog Sela i Šmartnog ob Paki datira od 1976. godine a obnovljena je početkom juna 2011 godine. I deca iz ove slovenačke opštine doći će u uzvratnu posetu Novom Selu koja je zakazana od 13-19 maja.\nUčenici i nastavnici OŠ“Bane Milenković“ Novo Selo u Sloveniji was last modified: januar 11th, 2012 by vrnjačka banja


Liverpool u finalu, Džeko se osmim golom oprostio od Lige prvaka – Kakanj-X\nLiverpool u finalu, Džeko se osmim golom oprostio od Lige prvaka\nOd xRedakcija\t Na 2 maj, 2018 420\nFudbaleri Liverpoola bit će protivnik Real Madridu 26. maja u Kievu u finalu Lige prvaka. Redsi su večeras u revanšu polufinala protiv Rome poraženi sa 4:2 što im je bilo dovoljno da izbore osmi nastup u finalu najelitnijeg evropskog klupskog takmičenja.\nNa prvo uzbuđenje na Olimpicu se nije dugo čekalo. Prije isteka prve minute Edin Džeko našao se u situaciji pred golom gostiju, ali ga je odbrana gostiju spriječila da bolje šutira iz ove prilike.\nU 9. minuti navijači Rome su bili u šoku. Loše dodavanje Radje Nainggolana presjekao je Firmino. Brazilac je uposlio Sadio Manea, a Senegalac je rutinski matirao Alissona Beckera za veliko slavlje u sektoru Olimpijskog stadiona u Rimu na kojem su bili smješteni navijači Redsa.\nSamo sedam minuta kasnije Dejan Lovren želio je otkloniti opasnost pred svojim golom, ali je pri ispucavanju lopte pogodio Jamesa Milnera u glavu, a lopta se od najboljeg asistenta u ovoj sezoni Lige prvaka odbila u mrežu njegove ekipe.\nU 25. minuti gosti su ponovo vodili. Lopta je nakon zračnog duela Džeke i Van Dijka stigla do Wijnalduma, koji je pogodio ta 1:2.\nTada je činilo kao da se Roma predala, da je fudbalerima domaćeg tima nedostajao voljni moment. Kako su izabranici Eusebija Di Francesca igrali u prvih 45 govori da nisu uputili udarac u okvir gola.\nIpak, nastavak je donio bolju igru Rome. Poslije svega šest minuta u drugom poluvremenu Vučica je izjednačila. Strijelac je bio kapoten fudbalske reprezentacije BiH Edin Džeko. Za Dijamanta je ovo bio osmi ovosezonski pogodak u Ligi prvaka.\nMogao je nekoliko minuta ranije Damir Skomina mirna srca pokazati na bijelu tačku nakon starta Kariusa nad Džekom, da njegov linijski asistent nije signalizirao nepostojeći ofsajd.\nTo nije bila jedina sudijska greška. Mnogo krupnija uslijedila je u 63. minuti kada je Alexander Arnold bukvalno izblokirao rukom udarac El Shaarawyja, no Skomina se nije oglasio. Možda se ništa ne bi promijenilo, ali jasno je da se i pojedine evropske sudije bez mnogo razloga dižu u zvijezde, a očito je da to nisu.\nRoma je sve karte bacila u napad, bila su joj potrebna tri gola za produžetke. Iako su Džeko i saigrači do kraja uspjeli kreirati još nekoliko ozbiljnih šansi. Rimljani su po svemu prikazanom zaslužili nanijeti Liverpoolu prvi poraz u ovoj sezoni Lige prvaka, na kraju su to uspjeli golom Radje Nainggolana u 86. minuti utakmice.\nU trećoj minuti sudijek nadoknade Nainggolan je sa bijele tačke zakucao penal nakon igranja rukom Klavana, iako je onaj iz 63. minute bio mnogo očitiji.\nUprvoj prvom porazu u ovoj sezoni Redsi su izborili svoje deseto finale najvećeg evropskog klupskog takmičenja u kojem će igrati protiv Reala 26. maja i Kievu.\nNajava: Biznis liga u malom nogometu “Kakanj 2019”


08/07/2020 | 11:00 ⇒ 11:15 | Izvor: SRNA\nMinistar finansija i trezora u Savjetu ministara Vjekoslav Bevanda izrazio zadovoljstvo da je okončano sve oko povlačenja 330 miliona evra Međunarodnog monetarnog fonda za saniranje posljedica epidemije virusa korona.\nVjekoslav Bevanda (foto: Siniša Pašalić / RAS Srbija)\n- Svjedoci smo činjenice da će epidemija virusa korone imati pogubne posljedice na zdravlje i živote ljudi, kao i ogroman uticaj na privredu i ekonomiju. Јednostavno niko sa 100 odsto sigurnošću ne može reći kakve će biti posljedice - rekao je Bevanda na sjednici Doma naroda odgovarajući na delegatsko pitanje Zlatka Miletića o utrošku sredstava pomoći koje je BiH prihvatila od MMF-a.\n- Savjet ministara je, takođe, donio odluku o raspodjeli tih sredstava u omjeru 61,5 odsto za FBiH i svih 10 kantona, 37,5 odsto za Republiku Srpsku i jedan odsto za Brčko distirikt. Uradili smo ono što je u ingereniciji Savjeta ministara - rekao je Bevanda.\n- Vaše pitanje smo uputili ministarstvima finansija Republike Srpske, FBiH i Brčko Distrikta. Što se tiče makroekonomske pomoći Evropske unije mogu vam dati informaciju da su pregovori o tome u toku. Ministarstvo finansija i trezora u tome ima koordinirajuću ulogu - dodao je Bevanda.


Italija | SerbianForum\nDatum pokretanja 22.10.2009\nSicilija, dva lica lepog ostrva\nTirkizno more, očaravajuća priroda, velelepni gradovi, živopisna sela... sve su to lepote koje ćete sresti na Siciliji. Ono što svakoga takođe intrigira jeste mafija. Jedino je ona neupadljiva\nIz Večnog grada letimo avionom do Katanije i sa aerodroma nastavljamo autobusom još nepun sat do atraktivnog letovališta Đardini Naksos, u jednoj od najlepših uvala na Siciliji, mediteranskom ostrvu koje se oslanja na špic italijanske „čizme”.\nTirkizno more, plantaže u priobalju, očaravajuća priroda, velelepni gradovi, živopisna sela i bogata kulturna baština... Na raskrsnici pomorskih puteva, tokom tri milenijuma Siciliju su zaposedali mnogi, stari Grci, Rimljani, Francuzi, Španci... ostavljajući svoje tragove. Od antičkih hramova i amfiteatara, srednjovekovnih katedrala i palata, velelepnih modernih vila, do slikarskih i književnih remek-dela. Ljubitelji istorije i umetnosti sve to i danas mogu sresti u Palermu, glavnom gradu punom kontrasta, Sirakuzi, Kataniji, Taormini... Taj duh istorije i tradicije oseća se i u ovom turističkom mestu Đardini Naksosu, malom ribarskom selu koje je odavno preraslo te okvire i postalo sastajalište turista iz celog sveta, a naročito Evrope.\nSicilijom dominira i jedini živi vulkan u Evropi, Etna, sa 3.340 metara nadmorske visine i nekoliko stotina kratera. A tu je, naravno, i mafija. Jedinstvena prilika da se pogledamo oči u oči.\nNigde ni vrapca\nAko krenete u istraživanje, videćete da Sicilija ima dva lica. Jedno je ono pored mora, gde se odvija moderni život i gde je priliv ljudi ogroman tokom cele godine. Kad zađete u unutrašnjost, prvo što će vas iznenaditi jeste konfiguracija terena. Znajući da je središte ostrva žitnica, većina očekuje da vidi nepreglednu ravnicu, poput Vojvodine. Ali, ne. Svuda okolo su brda, i to ne baš pitoma. Ipak, iskorišćen je svaki pedalj zemlje.\nAko, posetite neki od tih ušuškanih gradića, mislićete da ste ušli u Felinijev film i vratili se barem stotinak godina unazad. Sva mesta, mala, srednja, velika, formirana su po istom principu. Obiđosmo Siciliju i uzduž, i popreko, a kao što u prirodnim rezervatima ptica (koje su, uzgred budi rečeno, baš oni za to proglasili da bi imali svoje oaze mira van domašaja vlasti) nikada, osim vrapca, niko nije sreo nijednu retku pticu, tako ni mi ne videsmo pravog mafijaša. Bar ne onakvog kako ga zamišljamo. Sve je ostalo samo na priči koju nam je priuštio naš vodič. A ona zvuči ovako.\nLjupka reč „mama” na Siciliji je naziv za mafiju. Tako su nekada Sicilijanci doživljavali ovu sociološku pojavu. Ona je zaista i začeta sa ciljem da „pruži zaštitu slabijima i onima koji nisu ravnopravni sa drugima”. Gde, kako i kada se izokrenula ta plemenita ideja, objašnjava vreme.\nTa varijanta zaštite propagirana je u dalekoj prošlosti, kada se na ostrvu živelo isključivo od poljoprivrede. Zemlja je tada bila podeljena između crkve i raznih plemića koji su je iznajmljivali Sicilijancima. Kako su sa nastankom gradova plemići sve više zapostavljali svoja imanja, javila se potreba da neko nadgleda te posede. Za gabelote, kako su se zvali ti predradnici, birali su poštene ljude od autoriteta među bezemljašima.\nAli, iz generacije u generaciju, izrodili su se u nešto sasvim suprotno. Svi, do poslednjeg, postali su začetnici onoga što mi zovemo mafija! Počeli su da potkradaju plemiće i kada su krajem 19. i početkom 20. veka ovi rešili da prodaju svoja imanja, kupiće ih, niko drugi, nego gabeloti. Bože moj, promenila se vlasnička struktura. Tu bi priči mogao da bude kraj da se ne radi o Siciliji.\nO sicilijanskoj mafiji se zna mnogo toga. Svi se slažu u jednom, da se radi o jednoj izuzetnoj inteligentnoj organizaciji čiji pripadnici su u određenim trenucima znali da povuku prave poteze. Ta genijalnost došla je do izražaja naročito u vreme kada je priroda poslala gladne godine na Siciliju. Tada počinje istraživanje drugih zona u kojima bi mogao da se započne neki posao.\nObećana zemlja bila je Amerika! Tamo su organizovali sve: smeštaj, poslove i ljude koje će tamo da zaposle. Radnu snagu odveli su sa Sicilije. Za samo dvadeset pet godina sicilijanska mafija je iselila 1.600 000 radno sposobnog stanovništva. To je bila prava demografska katastrofa koja je zadesila ostrvo.\nVreme prohibicije ogrejalo je mafiju kao sunce posle kiše. Okrenuli su se proizvodnji i točenju raznih žestokih pića, kombinujući te poslove pod velom tajne sa kockanjem, kartanjem, švercom oružja, prostitucijom... Na taj način došli su do neverovatne količine para.\nOd tada na ostrvu vlada mir, a novac koji pristiže usmeravan je pravilno, i to u svim sferama. Zato danas kažu da možete sve mafijaške glavešine da strpate u zatvor, ali mafiju ne možete da iskorenite. Mafija je nešto što je u mentalnom sklopu Sicilijanaca, njihov način razmišljanja da ima neka osoba kojoj ćete se vi obratiti za zaštitu i koja će da vam pomogne.\nDanašnji izgled sicilijanske mafije potpuno je drugačiji u odnosu na predstavu koju imamo iz filmova.\nTo više nisu oni opasni tipovi sa kopolom tradicionalne crne boje na glavi, koji nose pušku sa skraćenom cevi i svi se klanjaju donu. Oni su neupadljivi isto koliko i nedodirljivi. Devedeset osam odsto poslova koje obavljaju podvedeno je u legalne sfere, a drže velike hotelske komplekse, sve trajekte koji voze između Sicilije i kopna (zato je veliko pitanje da li će most koji je davno obećan Siciliji ikada biti sagrađen), velike infrastrukturne radove...\nPoslednja izmena: 22.03.2010\nPortofino - Dolce vita ima adresu\nNedaleko od Đenove nalazi se gradić Portofino. Iako ima nešto više od 530 stanovnika, vekovima je omiljeno odredište elite. Otkrijte zašto su se mnogi lako zaljubili u ovo mesto u Ligurijskom moru\nRibarsko mesto Portofino u Ligurijskom moru, 36 kilometara od Đenove, bilo je poznato i u doba Rimljana. U to vreme zvali su ga Portus Delphini jer je, kako piše u jednom starom latinskom rukopisu, u njemu obitavalo mnoštvo delfina. Ovaj gradić sa nešto više od 530 stanovnika jedno je od poznatijih ligurijskih turističkih odredišta. Terase na strmim liticama sa pogledom na more, mediteranska klima i ukusna jela pozivaju vas da okusite pravi slatki život - dolce vitu. U potrazi za mirom Portofino je odredište poznatih i bogatih. Od 1950. godine holivudske zvezde i evropski bogataši često su i rado birali upravo taj gradić za beg u mir. Tako je Lord Karnarvon, britanski arheolog koji je sa Hauardom Karterom, takođe arheologom, 1923. godine otkrio Tutankamonovu grobnicu, u Portofinu noćio u Villi Altachiari, palati obavijenoj misterioznom prošlošću. Osim njega, Portofino su posećivali francuski književnik Gi de Mopasan, glumci Klerk Gejbl, Greta Garbo, Elizabeta Tejlor i nemački filozof Fridrih Niče. Predeli za sanjare Portofino nećete doživeti na pravi način ako ne posetite Castello Brown, dvorac koji su sagradili stari Rimljani. Nakon decenija ratova, gusarskih napada i nekoliko promena vlasnika, 1870. godine kupio ga je sir Montanj Jets Braun, britanski konzul u Đenovi, za 7.000 lira. Arhitekta Alfredo d’Andrade renovirao ga je pazeći da zadrži njegovo prvobitno arhitektonsko rešenje. Godine 1961. dvorac je prodat opštini Portofino i pretvoren u muzej i središte svih kulturnih događanja grada. Šetajući vrtovima dvorca, naučićete mnogo o italijanskoj istoriji, uživati u bajkovitom pogledu na gradsku luku. Donedavno su u muzeju bili izloženi crteži i nekoliko predmeta koji su nekada pripadali Federiku Feliniju, italijanskom filmskom reditelju i scenaristi. Cena ulaznice je oko 540 dinara.\nVal Gardena i skijaje u Dolomitima\nАко оdlučite da skijate u Italiji, najbolje je da to bude u Dolomitima. Specifičnost Dolomita su vertikalne stene koje se uzdižu i po nekoliko stotina metara uvis. Jedna od najboljih pozicija za skijanje na ovoj lokaciji je svakako Val Gardena\nVal Gardena ili Groden na Nemačkom, je dolina u severnoj Italiji pokrajina Južni Tirol. Mesto Ortisei nalazi se na 879km od Beograda, u zapadnom delu doline. Po Via Michelinu potrebno vam je oko 9 sati, ne računajući granične prelaze. Kad stignete do Ljubljane obavezno pratite putokaze prema Villachu , pa dalje prema Lienz i Brunico. Odatle već postoje putokazi za ValGardenu. Ova napomena je važna jer inace na prvi pogled mnogo je bliži put preko Cortina D ampezzo, ali se zbog jako ostrih krivina stiže sporije.\nSmeštaj rezervišite putem interneta, ali provedite malo više vremena u traženju povoljnijih cena, jer se kreću za 4vorokrevetni od 500 do 1500evra. Mi smo našli za 600evra apartman koji je bio udaljen po 300 metara od žičare i centra grada. Uračunata taksa, uračunata garaža, i završno čišćenje. Garaža se otvara na daljinac i greje se. Apartman ima 60 kvadrata, sastoji se od kuhinje, dnevne sobe sa krevetom na razvlačenje, kupatilom uz dnevnu sobu i spavaće sobe sa kupatilom u koje se ulazi iz nje (dva kupatila).\nVažan podatak je da je Ortisei jako brdovito mesto, tako da je pesačenje 300 metara uzbrdo posle skijanja nemoguća misija. Podsećam da se krećete u pancericama sa skijama na ledjima. Postoje autobusi, karta košta 6 evra za 7 dana, a bolja varijanta je kolima do gondole (parking je 4 evra dnevno).\nPhoto: Saša Veličković\nHrana po supermarketima (Spar) je jeftinija nego u Srbiji, ali je u restoranima značajno skuplje. Pica je oko 12 evra, ali ne velika za 2 osobe, vec mala tanka, prava Italijanska.\nŠto se tiče skijanja, potrebno je unapred dobro razmisliti i odrediti rute po kojima će te skijati.\nTo je potrebno da bi izbegli da skijate po istim stazama 7 dana a imate plaćeno 1200km staza. Sve to za 202 evra za odrasle a deca do 16, 144 evra. Deca do 8 godina dobijaju besplatan ski pass. Radi se o Dolomitisuperski pasu\nPre samog polaska u ValGardenu imao sam nedoumicu gde tačno uzeti apartman. Nedoumica se odnosi na bolji položaj za kretanje u pomenute rute. Sada posle povratka mogu da kažem da je svejedno gde ste locirani. Val Gardena, zajedno sa okolnim skijalištima ima 500km povezanih staza, a smeštaj je skoro uvek na kružnici kruga, pa do centra kruga imate uvek isto. Skijalište ValGardena povezano je sa Arabbom, Alta Badia, Val di Fassa, Alpe de Siusi. To je tih pomenutih 500km medjusobno povezanih, i najcešća veza su gondole i četvorosedi. Postoje podzemne pokretne stepenice dugačke i po 400metara, onda podzemni voz, pokretne trake, podzemne i nadzemne. Čovek pomisli da je sve ta tehnika preterana i da bi skijalište odlično funkcionisalo i bez pola pomenutih uredjaja. Naročito su mi dosadile gondole,kojih sam inače bio željan dok nisam stigao u Val Gardenu. Postane naporno da se posle svakog spusta izuvas (skidas skije).\nKupovinom Dolomitisuperskipassa dobijate mogućnost da se odvezete i do Cortine, Kronplaza , Trevalli, Civetta i još desetak skijališta za koja nisam nikad čuo i da tamo ostvarite san da za sedam dana skijate na 1200km staza. Da san nikad ne bude ostvaren i da budete sigurni da niste iskoristili svih 1200km staza pobrinuli su se ljudi na dolomitisuperski.com. Posle svakog dana imate mogućnost da unošenjem svog broja sa skipassa vidite svoju putanju tokom celog dana, sa brojem kilometara predjenih tog dana. Nisam nikada uspeo da predjem vise od 50 km dnevno, a bio sam ubedjen da će cifra biti mnogostruko viša.\nSledeće rute ne treba propustiti:\n1) Sella Ronda- je kružna tura oko velikih Dolomitskih stena,koja po deklaraciji ima 42km. Postoji dva načina da se ona izskija. U smeru i kontra od smera skazaljke na satu. U prospektu piše da traje od 4-6sati i da treba krenuti u 9h da bi se završila pre mraka. Medjutim, mi smo Sella Rondu završili za manje od 4 sata uz napomenu da je s nama išla osmogodišnja devojčica, a staze su uglavnom crveno okarakterisane. Prolazi se kroz 5 skijaških centara, gore napomenutih, i obzirom da se u nekim trenutcima penjete na visine blizu 3000metra, potrebno je odabrati dan bez vetra , ako je moguće sunčan. Imate vremena da se u Arabi oprobate i na Snowboard parku, naravno koji nije tako zahtevan. Za ovo kružno skijanje nije vam potrebna mapa, čak šta više, lakše ce vam biti da samo pratite strelice “Sella Ronda“. Zelena u smeru i narandzasta kontra od smera skazaljke na satu, zavisi za koji smer se odlučite.\n2) Ako želite da odete na deo skijališta koje ce vas podsetiti na Kopaonik, blage padine kratke sunčane staze uputite se u Alpe de Siusi.\n3) Seceda je deo skijališta u kome su staze široke preko 1 kilometar uredjene tako da nema hupsera i neravnina, pa imate utisak da ste u Francuskoj „Tri doline“\n4) Arabba / Marmolada je skijaliste koje ima vrhove i do 3343metra i pri vedrom danu vidite veliki deo Dolomita u krugu od 30-tak kilometara. Za ovu turu morate obavezno odabrati sunčan dan, bez vetra. Na najviši vrh vode 3 gondole koje se nadovezuju i zna da bude gužva, tako da se ponekad čeka i do sat vremena. Gondole se penju skoro vertikalno po stenama koje su karakteristične samo za Dolomite. Staza kojom se kasnije spučtate, duga je 13 kilometara i visinska razlika je preko 1500metara.\n5) Saslung je čuvena staza na kojoj se vozi Spust za svetski kup. Do nje vodi podzemni voz iz St. Cristine, i vožnja traje 5 minuta. Voz vas dovede do gondole koja ide do vrha Ciampinoi visokog 2254metra i sa njega se pružaju desetine staza na sve strane. Staze su uglavnom dugačke nekoliko kilometara\nPoslednja izmena: 26.07.2010\nPrava atrakcija reke Arno je morst Ponte Vecchio. Za njega kažu da je postojao još u 10. veku. On vrvi od zlatara i prodavnica koje su kroz vekove menjale vlasnike i izgled. Naime, postoji mit o dve bogate zlatarske porodice koje imaju izloge jedni preko puta drugih pa su u večnoj svađi oko prestiža i klijentele (ko će pre prodati zlato kupcu). Ali naravno postoji mnogo zanimljive istorije vezane za ovih 30 dužnih metara prostora, koliko je most dugačak.\nSmeštaj se može naći za, što kažu, jeftine pare. Na primer, u dvokrevetnoj hotelskoj sobi lošeg hotela možete se odsesti za tridesetak evra, dok se za hotel zadovoljavajućih normi potroši od 70 do 100 evra. Međutim, i u objektima blizu centru postoji dosta hostela gde možete proći bez dranja po ušima. Ipak, ko hoće da se oseća kraljevski Firenci, može birati u pateli dobrih hotela onaj koji ima najbolji pogled na Toskanu, Arno ili Duomu. Ja sam izabrao srednju varijantu i odseo u hotelu od 80 evra po sobi kod železničke stanice. Nisam se pokajao.\nŠoping zona je od Duomo katedrale nastavljajući u pravcu ka mostu Ponte Vecchio. Načičkane su tu Valentino, D&G i svi ostali. Meni se svidela ulica Via del Corso pošto se u njoj nalazi more butika sa dosta povoljnom a opet kvalitetnom robom. Onaj ko ne bi da se zeza sa ozbiljnim, fensičnim markama neka ovde šopinguje, a ostatak para bolje nek potroši na sladolede pošto jedna kugla u velikom kornetu košta čak 10 evra (tu su ga baš preterali, iako sladža razbija od ukusa).\nA sad nešto u vezi prevoza. Ovde se najlakše i najbrže vozi autobusima. Karte se kupuju na kiosku, traju 70 minuta i koštaju oko jednog evra. Može se kupiti i karta za deset vožnji koja košta više, naravno. U zavisnosti od dužine ostanka možete kupiti, takođe dnevnu i trodnevnu kartu za bus. Kada je u pitanju taksi on je prilično skup, pogotovo noćna tarifa. Ali treba memorisati njegov pozivni broj, za svaki slučaj.\nPušači treba da znaju da će im u Firenci rado naplatiti kaznu zbog strogog EU standarda. Jedina nada je da se daju u potragu za pušačkim sobama, kojih ima u pojedinim kafeima i restoranima. Čak i u hotelu treba biti oprezan pre nego što se "pripali".\nPrelep grad jedan od retkih koje bi baš voleo da posetim\nVenecija - Raskoš na vodi\nPriče o Veneciji s njenim kanalima, gondolama i arhitektonskim biserima već zvuče kao kliše. Ali ako je posetite, uverićete se da je svaka reč istinita. Izgrađena na veštačkom ostrvu usred lagune duge 48 i široke devet i po kilometara, Venecija predstavlja arhitektonsko čudo, ne toliko grad na ostrvu, koliko grad na vodi.\nGrad površine 3,5 sa pet kilometara i njegovu lagunu od Jadranskog mora razdvaja samo dugačko i usko ostrvo Lido. Palate, crkve i kuće Venecije nisu se menjale još od 16. veka, tako da sve u njoj podseća na prošlost, doba u kom je bila najbogatiji grad na svetu i nosila naziv Presvetla Mletačka Republika. Danas je dobar deo ovih građevina oronuo, što njen šarm uvećava, ili možda umanjuje, sve zavisi od ukusa posetilaca. Neki kažu da je prljava i pretrpana turistima, ali je za druge najlepše mesto na svetu. Raj za pešake\nAutomobilima je dozvoljen ulazak u Veneciju, ali ne i u sam stari grad. Onaj ko kolima stigne do Rimskog trga moraće da ih ostavi na nekom od tamošnjih ogromnih parkinga, jer je za razliku od većine evropskih gradova koji u centru imaju malu pešačku zonu, čitava Venecija velika pešačka zona i pravi raj za pešake.\nDve lokacije u ovom gradu koje se prepoznaju kao njegovi „krajevi“ su železnička stanica Santa Lučija (obično označena natpisom Ferrovia – železnica) i Trg svetog Marka (Piazza San Marco). U lavirintu ulica i sokaka, od kojih su neki toliko uski da se morate okrenuti postrance da biste prošli, svuda se nalaze putokazi koji pešake usmeravaju na ove dve destinacije. Širokih bulevara kakvi se sreću u drugim gradovima nema. Nešto najbliže širokoj ulici je Strada nova, čiju izgradnju je svoje*vremeno naredio lično Napoleon, a jedino što bar donekle podseća na bulevar je sam Kanal grande.\nTrg i katedrala\nSveti Marko je svetac zaštitnik Venecije. Njegov simbol, krilati lav, nalazi se svuda. Trg svetog Marka leži u samom centru grada. Duž triju strana ovog četvorougaonog trga izgrađene su elegantne palate i hoteli, dok četvrtu stranu zauzima Katedrala sv. Marka. Zvonik katedrale stoji zasebno na trgu.\nPored trga, u pravcu lagune, nalazi se Pjaceta, odnosno mali trg sa Duždevom palatom. Na kraju lagune su dva stuba, jedan sa kipom sv. Teodora, a drugi s krilatim lavom sv. Marka. Oni razdvajaju Pjacetu od pristaništa Molo, koje je glavna baza javnog prevoza. On se u ovom gradu odvija isključivo na vodi, velikim motornim čamcima zvanim vaporeto i gondolama.\nBazilika Svetog Marka sa mnoštvom kupola potiče iz 11. veka. Unutrašnjost obiluje zlatom i mozaicima – navodno ima čak 3.000 kvadratnih metara mozaika – čiji je cilj bio da pokažu bogatstvo Mletačke republike. Ulaz u katedralu je slobodan, a za razgledanje većine atrakcija moraćete da platite. Na trgu se pored crkve nalazi zvonik Kampanile, visok 99 metara i ujedno je najviši toranj u Veneciji. Krasi ga ogromno zvono čiji se duboki tonovi razležu u svako doba.\nS leve strane katedrale nalazi se visoka kula sa satom iz 15 veka. Sat je u međuvremenu više puta menjan, a danas ima brojčanik koji prikazuje sate, mesečeve mene i znak zodijaka u kom se sunce trenutno nalazi. Iznad brojčanika je platforma preko koje se, samo u retkim prilikama, kreće procesija mehaničkih figura. Predvodi je anđeo sa trubom, nasuprot kipu Bogorodice, koji u obične dane stoji između dva prozora na kojima je pokazano tačno vreme u digitalnom formatu. Iznad svega ovoga uzdiže se prelepi kip krilatog lava pred plavom pozadinom posutom zvezdama.\nDuždeva palata zauzima jednu stranu Pjacete, a njena elegantna fasada od ružičastog i belog mermera gleda na ovaj trg i na lagunu. Unutrašnjost palate je vrlo elegantno uređena i ukrašena je Tintoretovim i Veronezeovim slikama i oslikanim tavanicama.\nMožda najpoznatiji most u Veneciji spaja zadnju stranu Duždeve palate sa zatvorom. Zatvorenici su svojevremeno nakon presude koju im je dužd izricao preko ovog zatvorenog mosta odlazili u zatvor, na odsluženje kazne ili na pogubljenje, te otud njegovo ime. Most može da se pređe prilikom obilaska palate, ali najbolje je da ga razgledate spolja.\nSmatra se da je sadašnji Kanal grande prvobitno bio reka koja je proticala kroz lagunu, sa blatnim ostrvima sa obe strane. Ostrva su prerasla u današnji grad, ali oblik reke koja vijuga kroz grad, ogromno naopako okrenuto slovo S, ostao je isti. Na obalama kanala nema pešačkih staza, već se kuće nalaze na samom njihovom rubu, a većina ih ima sopstvena mala pristaništa.\nRialto je naziv za centralni deo grada koji je i najstariji. Tu su se nalazile prvobitne blatnjave obale na kojima je podignut grad. Most Rialto je tokom najvećeg dela istorije Venecije bio jedini most koji spaja obala Kanala grande. Most je strm, a njegov centralni luk je dovoljno visok da ispod njega prođe ratni brod. Duž mosta su načičkane prodavnice, a u oblasti Rialto nalaze se i zelene i riblje pijace.\nVelike zgrade duž obala Kanala grande poznate su kao palaci, odnosno palate. Ima ih 200 i svojevremeno su bile najraskošnija boravišta. Viševekovna izloženost vlazi ostavila je i na njima trag. Najlepša me*đu njima je Kaza D’Oro, čija je čitava fasada svojevremeno bila prekrivena zlatom. Na nesreću, u međuvre*menu je tako često renovirana da danas više ne podseća na originalnu venecijansku palatu.\nItalija - Turistička meka čak i kad je reč o zimskim sportovima\nItalija, jedna od najatraktivnijih destinacija, titulu turističke meke nosi i kada je reč o zimskim sportovima\nAlpi, najviša planina Evrope, i Dolomiti čuveni su po odličnim skijalištima, koja svojom ponudom, uređenim stazama i opremljenošću zadovoljavaju i najprobirljivije turiste. Pored skijanja, dodatnom uživanju doprinosi i odlična vanpasionska ponuda i zabava. Kofer vam predlaže nekoliko najpoznatijih i najatraktivnijih destinacija za nastupajuću sezonu.\nZimovanje od 360 evra\nZa nastupajuću zimsku sezonu, „Kon Tiki" je pripremio bogatu ponudu - šest destinacija i 50 hotela u ski-centrima Italije. U Kortini d'Ampeco cena sedmodenvnog boravka u hotelu „Ambra Cortina" s četiri zvezdice (u pešačkoj zoni, noćenje) je od 560 evra. Za Madonu di Kampiljo i hotel „Bellavista" (četiri zvezdice luks, sa bazenom, na 50 m od ski-lifta) cena je 710 evra, a sedam polupansiona u Livinju, u hotelu „Villagio San Carlo" (tri zvezdice, sa bazenom) staje 360 evra. Cene su za polazak 9. januara.\nMondenski italijanski gradić, okružen spektakularnim Dolomitima, nalazi se u širokoj, sunčanoj dolini. Centar mesta je užurbana pešačka ulica Korzo Italija, na čijem se vrhu nalazi najpoznatije gradsko obeležje - parohijska crkva sa zvonikom, posvećena svecima Filipu i Jakovu.\nOvaj grad je odlična baza za pun spektar planinskih aktivnosti. Ima tri najvažnije ski-zone: Tofana, Kristalo i Falorija, sa raznovrsnim stazama, od kojih puno početničkih, pa je odlično mesto za napredak tokom prvih dana učenja. Ipak, Kortina važi kao naročito dobra za srednje skijaše, a oni koji vole izazov, oprobaće se na olimpijskoj stazi Stratofana, na planini Tofana. Ne treba propustiti ni „Stadio del Đako" (Ledeni stadion), sagrađen za Olimpijske igre, danas otvoren za javnost kao klizalište.\nPrateća ponuda je više nego bogata: široki izbor barova i diskoteka, a kao deo večernjeg izlaska, nezaobilazna je i šetnja glavnom pešačkom ulicom. Svetsku slavu i renome jednog od najelitnijih zimskih centara, Kortina d'Ampeco je stekla i zahvaljujući raznim sportskim događajima i filmovima koji su ovde snimani. Prvi veliki događaj bilo je Svetsko prvenstvo u alpskom skijanju, koje je održano daleke 1932. godine, ali je pravu slavu stekla održavanjem Zimskih olimpijskih igara 1956. godine, kao i nebrojenim trkama za svetski kup u alpskom skijanju u raznim disciplinama. Ovde je snimljen deo originalnog „Pink Pantera" iz 1963. godine sa Piterom Selersom i Klaudijom Kardinale, zatim scene filma „Samo za tvoje oči" o Džejmsu Bondu, kao i „Cliffhanger" Silvestera Stalonea.\nSadržaje upotpunjuju i prodavnice prestižnih imena iz sveta mode: „Beneton", „Bulgari", „Guči", ali simbol šopinga u ovom mestu je tržni centar „La Cooperativa di Cortina", osnovan još 1893.\nUkupna dužina staza:\n110 km (početničkih\n55 km, srednjih 45 km,\nteških 10 km)\nNajviši ski-lift: 3.243 m\nBeograda: 820 km\nSmeštena između vrhova planina Adamelo i Dolomiti di Brenta, Madona di Kampiljo je savršeno polazište za pešačenje i skijanje u veličanstvenom planinskom pejzažu. Žičare se iz grada penju na sve strane, omogućavajući lak pristup vrhovima i stazama. Mesto je na nadmorskoj visini većoj od 1.500 metara, a skijaške staze i do 2.500 m, pa je snega ima dovoljno tokom cele zimske sezone.\nOvo poznato italijansko skijalište steklo je slavu još krajem 19. veka, kada je austrougarska carica Elizabeta, poznatija kao Sisi, ovde dolazila na odmor u više navrata. Više od celog veka kasnije, Madona di Kampiljo i dalje okuplja svetski džet-set i evropsku aristokratiju. Madona je mesto organizovanja raznih zanimljivih sportskih i kulturnih manifestacija. Svake godine se voze trke za svetski kup u slalomu i veleslalomu. Najčešće u februaru, Ferarijevi vozači Formule 1 tokom „Wroom" nedelje učestvuju u raznim aktivnostima, kao što je, na primer, promocija novih „Fijatovih" modela. Kostimirani Habzburg karneval je podsećanje na period austrougarske vladavine, posvećen carici Elizabeti, najpoznatijoj gošći ovog planinskog mestašca. Skijanje u Madoni di Kampiljo je vrhunski doživljaj, a naročito je omiljena snouborderima i skijašima srednje kategorije, koji vole duge staze kroz borovu šumu. Za početnike su tu brojne ski-škole i blage staze Kampo Karlo Manjo, a za iskusne skijaše staza Kanal Miramonti sa planine Spinale, kao i 3 Tre, gde se vozi trka za Svetski kup.\nNadmorska visina: 1.550 m\nUkupna dužina staza: 54 km (početničkih 27 km, srednjih 19 km,\nteških 6 km)\nNajviši ski-lift: 2.500 m\nBeograda: 997 km\nVal Gardena je dolina u Dolomitima i jedna od najpoznatijih skijaških regija Italije. Deo je Sela Ronde, najvećeg međusobno povezanog sistema žičara na svetu, sa 1.220 kilometara staza. Skijaške staze Val Gardene vode kroz spektakularnu prirodu Dolomita. Strme krečnjačke litice se izdižu iz nežnih pašnjaka, čineći neke od najlepših pejzaža koji se mogu videti u Alpima. Najduža staza se spušta sa vrha Seceda u gradić Ortisei i ima 10,5 kilometara. O značaju i prestižu ove regije govori i činjenica da se ovde održavaju trke za Svetski kup u spustu i Super G. Većina stanovništva doline (85-90 odsto) govori ladinskim jezikom, a s obzirom na to da se nalazi u pokrajini Alto Adiđe, koja je većinski naseljena stanovništvom nemačkog govornog područja, svi natpisi su trojezični: ladinski, nemački i italijanski. Tradicija pravljenja skulptura od drveta, arhitektura i kultura naroda Ladina, imaju snažan uticaj na izgled gradića u dolini. Prošlost i umetnost ovog interesantnog naroda može se videti u Muzeju umetnosti Ladina, u mestu Ortisei.\nNadmorska visina: 1.230-1.563 m\nUkupna dužina staza: 175 km (početničkih\n53 km, srednjih 104 km, teških 18 km)\nNajviši ski-lift: 2.518 m\nBeograda: 865 km\nLivinjo je jedna od najvećih i najviših skijaških regija u Italiji. Nastao je od tri sela koja su se vremenom spojila u jedinstvenu celinu, duž četiri kilometra dugačkog puta. Ovo izrazito skijaško mesto okruženo je sa obe strane padinama na kojima su mnogobrojne staze i ski-liftovi. Zahvaljujući nadmorskoj visini od 1.816 m, Livinjo ima dovoljno snega tokom cele zimske sezone, ali je uprkos tome opremljen mašinama za proizvodnju snega na više od 80 odsto staza.\nOsim skijanja, dobra je ponuda i sadržaja zabavnog karaktera - lokala, restorana, karaoke barova i diskoteka. Treba znati i da Livinjo ima bescarinski status, pa se u gradu nalazi oko 200 djuti fri prodavnica.\nNadmorska visina: 1.816 m\nUkupna dužina staza: 110 km (početničkih\n40 km, srednjih 55 km, teških 15 km)\nNajviši ski-lift: 2.900 m\nBeograda: 1.026 km\nPiazza - trg čuda\nKad vam neko spomene Pisu, vjerovatno je prva stvar koja će vam pasti na pamet Kosi toranj, jedan od najprepoznatljivijih talijanskih simbola. S razlogom, jer Kosi toranj, uostalom kao i cijeli "Trg čuda" na kojem se nalazi, ostavlja bez daha!\nNajbrži način kako doći u Pisu je preko zračne luke ´Galileo Galilei´, ili vozom, čija je stanica S. Rossore niti na 5 minuta udaljenosti od Tornja. Nakon kraće šetnje i ulaska kroz gradske zidine, shvatit ćete zašto se to mjesto zove Piazza dei Miracoli, tj. Trg čuda. Katedrala, toranj, najveća krstionica u Italiji, fontane... jednostavno bez riječi, takvu arhitekturu ćete teško vidjeti igdje drugo, pogotovo ako uzmete u obzir da je najveći dio tih djela izgrađeno u 12. ili 13. vijeku, za vrijeme prosperiteta, kad je Pisa bila bok uz bok s Genovom i Firencom.\nSami Kosi toranj, koji je zapravo zvonik Katedrale, gradio se gotovo dva vijeka, ima sedam spratova i jednako toliko crkvenih zvona. Kako se cijelo područje nalazi na tlu koje je vrlo nepogodno za takvu gradnju, počeo je tonuti i nikad nije postao okomit kako je prvobitno i bio zamišljen. Danas je naget za neka četiri stepena, što znači da mu je vrh pomaknut četiri metra od same okomice! Već je nekoliko puta ´spašavan´ od mogućeg urušavanja, a zadnji put prije sedam godina, nakon što su ga vratili u položaj koji je imao sredinom 19. vijeka i time ´osigurali´ da idućih 300 godina bude podoban za posjete i uspinjanje do vrha, što i vama preporučujemo da učinite, jer je doživljaj zaista neponovljiv.\nZanimljivo je da po noći trg sa svojim znamenitostima gotovo uopšte nije osvijetljen, ali sve ima svoje draži, jer se takvo što rijetko susreće. Ukoliko želite vidjeti kako i to izgleda, moći ćete bez problema kupiti slike ili razglednice u obližnjim suvenirnicama koje su poredane uz gradske zidine i prepune svih mogućih varijanti Kosog tornja.\nNaravno, Pisa nije samo Piazza dei Miracoli. Nakon što se spustite do centra grada i rijeke Arno, tu vas čekaju Palazzo della Carovana, Citadella, te brojne crkve, poput sv. Franje, a nakon što vidite i taj dio grada, uzmite kartu Italije u ruke, pogledajte gdje su San Gimignano, Lucca, Firenca i Siena te nastavite s istraživanjem predivne Toskane.\nMadonna di Campiglio - trendi skijalište\nB92 03.01.2010 10:55\nMadonnu di Campiglio mnogi pored sa Cortinom d'Ampezzo – skijalište za srednje napredne skijaše sa sređenim selom, u koje u glavnom dolaze Italijani. I što je najvažnije ima skoro 57 liftova i 150 km staza.\nSkijalište broj 1 u Italiji, Madonna di Campiglio (Madona di Kampiljo) se nalazi na severu zemlje, između Trenta i granice sa Švajcarskom.\nSelo je smešteno na 1.500 metara nadmorske visine, a najviše staze su na 2.600 metara. Liftovi su perfektno povezani, tako da možete krenuti iz centra grada, preći desetine kilometara i vratiti se, a da pri tom ne morate da skidate skije s nogu.\nIako po mnogima pozersko skijalište, Madonna ima odličnu infrastrukturu – 57 liftova i 150 km staza, kao i 40 km langlauf (nordijsko skijalnje).\nMesto Madonna di Campiglio je izuzetno lepo uređeno selo, sa pešačkim delom u centru, kao i sa dobrim noćnim životom – kafeima, restoranima i klubovima. Pored toga, posle pola sata vožnje po okolini naići ćete na nestvarna jezera, doline, brzake i planinske kolibe.\nMadonna di Campiglio je raj za srednje napredne skijaše, jer su najbolje staze crvene. Ukupno ima 13 crvenih staza, 16 plavih (za početnike), i 5 crnih (za eksperte).\nČetiri plave staze su duge čak preko 3 km, a najduža Predalago facile ima čitavih 3.740 metara, sa visinskom razlikom od 460 metara.\nCrvene staze su najboljeg kvaliteta, ali su kraće, u glavnom oko 1.5 km.\nCrnih staza ima šest, od kojih dve vrlo duge – Amazzonia (2.840 m) i Spinale diretissima (2.400 m)\nNekoliko staza imaju više varijanti i nivoa težine spuštanja, pa tako najduža (plava) staza Predalago facile (3.740 m) ima i znatno kraću varijantu Predalago provetti (1.150 m), kao i srednju opciju Predalago diretta (1.500 m). Sve opslužuje jedan lift koji vozi oko 6 minuta, dok je visinska razlika 650 metara.\nMadonna di Campiglio ima 1 gondolu, 1 šestosed, 5 četvoroseda, više dvoseda koji u narednom periodu čekaju ojačanje, i samo 2 sidra.\nSEZONA I CENE\nPuna sezona počinje sredinom decembra i traje do polovine marta, i tada su cene najviše. Izuzetak su 20 dana tokom meseca januara, obično do 10. do 30. januara, kada su cene jednake onima u predsezoni i postsezoni.\nDnevni ski pas u špicu sezone je oko 40 €, trodnevni oko 110 €, dok za 7 dana iznosi oko 200 €.\nSki pas je moguće plaćati i po satu – 1h je 15 €, a 3h su 30 €.\nSki pas koji važi za celu sezonu je 600 €.\nDistance – do Trenta ima 80 km, ali s obzirom da je put planinski, da bi se prevalio taj deo treba dobrih 1 sat i 20 minuta vožnje.\nMadonna di Campiglio je od Venecije udaljena 300 km, i Beograda 1.050 km.\nPeruđa - Grad istorije, mode i mladosti\nPozadina „Mona Lize“, okolina Peruđe\nGrad istorije, mode i mladosti\nPeruđa će vas osvojiti već na prvi pogled. Grad, u kome prema poslednjim podacima živi oko 160.000 ljudi, smešten je na vrhu brda, okružen živopisnim pejsažom. Ukoliko ne možete da steknete pravu sliku, evo jedne pomoći – navodno je Leonardno Da Vinči pozadinu za sliku „Mona Liza“ napravio upravo u Peruđi oslikavajući njenu okolinu.\nDo vrha brda, odnosno centra grada, stiže se uskim uličicama koje se nalaze na mestima gde su nekada bile zidine tvđava (od kojih su brojne i dan danas sačuvane). Nije malo onih koji svedoče da nisu uspeli da se iskobeljaju iz sistema jednosmernih ulica i da su se satima automobilom vrteli u krug, kao u čuvenom crtaću sa Duškom Dugouškom. Zbog toga ćete u svim turističkim vodičima na samom početku naći poruku – zaboravite na autobomil, grad otkrijte pešice. Osim toga, gradski oci su nedavno napravili i dva moderna sredstva putovanja – mini metro sa sedam stanica koji povezuje centar sa železničkom stanicom koja je u podnožju brda, a tu je i sistem pokretnih stepenica koje su postavljene kroz hodnike i lagume tvrđava.\nVredi li ovolika muka? Odgovor je apsolutno - da! Čim dođete u istorijski centar, iliti Centro Storico, shvatićete zašto je grad vekovima bio mamac za umetnike, naučnike i studente. Naš predlog je da šetnju počnete sa glavnog trga na kome je smeštena veličanstvena katedrala i fontana oko koje se tokom sunčanih dana izležava na stotine studenata koji studiraju na jednom od dva tamošnja univerziteta. Upravo zbog toga Peruđu nazivaju i gradom mladih, a ta titula donosi i nedaće u vidu kriminala i droge. Dileri, mahom iz Albanije i sa Kosova, nalaze u ulicicama u blizini studentnih domova i fakulteta, tako da noću treba biti pažljiv.\nOd trga (Piazza Duomo) krenite u šetnju ogromnmo pešačkom zonom koja vodi do oboda grada sa koga se širi fantastičan pogled. Uz put posetite neki od brojnih istorijskih zgrada i muzeja. U jednom od njih čuva se i dokument iz februara 1252. godine u kome dubrovački nadbiskup Ivan prvi put pominje srpsku Bosnu „regnum Seruilie, quod est Bosgna“ odnosno „kraljevstvo Srpsko, koje je Bosna“.\nDok budete prolazili pešačkom zonom u oko će vam pasti nekoliko stvari. Ogroman broj suseda, tačnije Roma iz Rumunije, koji su razvili biznis prošnje. Za one koji nisu imali prilike da se susretnu sa njihovim metodama, par naznaka – daleko su agresivniji od naših i teško ih se otkačiti. Zbog toga je korisno znati nekoliko reči rumunskog poput „nui dai“ (ne dam), „nu“ (nemam), a potpisnik ovih redova uverio se i da „jok, bre“ može dobro da posluži.\nDruga stvar koju ćete sigurno zapaziti je običaj stajanja u redovima ispred restorana da bi se dobilo slobodno mesto. Italijani obično ručaju od 13 do 16, a večeraju od 19 do 23 sata, kada i rade restoranu (u međusmenama su obično zatvoreni). Cene su prilagođene studentskom životu, pa je tako pica od 5 do 10 evra uz jedan evro obavezne napojnice. Italijanska espreso kafa se pije na brzinu (iz jednog gutljaja) tako da možete da zaboravite na naš običaj kafenisanja i razgovora uz taj topli napitak. Grad je poznat i po prodavnicama čokolade i sladoleda, a toplo preporučujemo da upišete jednodnevni kurs pripremanja italijanske hrane – zabavno je i korisno.\nAko je šoping glavni razlog vašeg dolaska u Italiju, Peruđa je prava destinacija i to posebno za one koji traže robu izvikanih marki (sa vrtoglavim cenama). Tu informaciju su očigledno imali i naši zemljaci, pa je tako prošle godine „pala“ grupa pljačkaša sastavljena od šest srpskih, dva hrvatska, jednog slovenačkog i jednog bugarskog državljanina koji su osumnjičeni za brojne pljačke po prodavnicama dragulja i krznenih kaputa. Policijska akcija imala je prikladan naziv - “Balkan autlet”.\nUbistvo – turistička atrakcija\nProtekle dve godine Peruđa je, nažalost, u svetu postala poznata po ubistvu britanske studentkinje Meredit Kerčer za koje su osuđeni njena cimerka, lepa i misteriozna Amanda Noks (dobila 26 godina zatvora) i njen ćutljivi dečko Rafaelo Solečito (dobio 25 godina zatvora). Bila je ovo idealna priča za medije – studentkinja je pronađena prerezanog vrata, polugola u spavaćoj sobi, u zločin je umeštan i crnac Rudi Guede iz Obale Slonovače, a ubistvo se desilo tokom orgija u koje je Amanda htela da, protiv njene volje, ubaci i britansku Meredit. Turisti dana redovno obilaze kuću u kojoj je Meredit ubijena, a atrakcije su i druga mesta povezana sa slučajem. Inače, jedan od glavnih svedoka na suđenju bila je studentkinja iz Srbije koja je dva sata pre masakra razgovarala sa Amandom i Rafaelom koji je trebalo da joj preveze prtljag sa autobuske stanice. Vožnja u poslednjem trenutku otkazana, a ono što se kasnije desilo šokiralo je svetsku javnost.


Dugogodišnja uspešna saradnja adidasa i FK Partizan | Adria Daily\nDugogodišnja uspešna saradnja adidasa i FK Partizan\nadidas i FK Partizan veoma uspešno sarađuju već šest godina. Nemački brend podržavao je klub i tokom 70-ih i 80-ih godina, a novi ciklus počeo je 2010. godine. U tom periodu crno-beli su osvojili pet šampionskih titula (2010, 2011, 2012, 2013, 2015), bili pobednici Nacionalnog kupa Srbije 2011. godine, predstavljali klub, državu i brend na UEFA takmičenjima.\nDugogodišnja saradnja adidasa i FK Partizan se privodi kraju, ponosni smo na zajednički uspeh tokom proteklih šest godina.\nKompanija nastavlja planiranje aktivnosti koje su usmerene na sport u Srbiji. Nova strategija adidasa reflektovaće se na profesionalni i amaterski sport, kako timski tako i individualni.\nadidas ima važeći ugovor i sa KK Partizan, i naredne sezone će biti tehnički sponzor košarkaškog tima kluba iz Humske.\nTagsadidas saradnja sport\nNajnoviji model adidas patika za trčanje dizajniran samo za žene


Biznis lekcija: Nije lako biti Odabrani | ForTheWin\nBiznis lekcija: Nije lako biti Odabrani\nZa moju generaciju on je Odabrani. Odabrani jer je izabrao crvenu pilulu i gorku istinu umesto plave i lepršave iluzije. Neo. Glavni lik trilogije koja je oblikovala način na koji neki od nas posmatraju svet, a kod drugih, trilogije koja je drastično povisila očekivanja od produkcije filmova naučne fantastike. Za nas je Mr. Anderson, za neke druge on je pre Ted Logan (Bill & Ted serijal), Princ Siddartha (Little Buddha), Jack Traven (Speed), Johnny Mnemonic (Johnny Mnemonic), Kevin Lomax (The Devil’s Advocate), ili neko drugi iz plejade vrhunskih likova koje je tumačio. Veliki Keanu Reves.\nAli nije lako biti odabrani… Ulogu Nea u Matrix-u dobio je nakon što su je odbili Will Smith, Nicolas Cage, Brad Pitt, Val Kilmer, a kada je ostao samo on uz Johnny Depp-a, braća Wachowski (bar su tada bili) verovali su da je Depp bolje rešenje. Srećom, ljudi iz studija se nisu složili sa time. Ali to nije ništa u odnosu na ono što je već doživeo i što ga je čekalo…\nRođen je u Bejrutu (Liban), gde je njegov otac, bivši narko diler, radio kao fizički radnik, a majka kao striptizeta. Sa tri godine otac je napustio porodicu, a majka se narednih godina sa njim seljakala po svetu radeći razne poslove, i ulazeći u mnoge veze i brakove. Srećom kao kostimograf je bila prilično uspešna, pa je ta epizoda donela malo stabilnosti. Keanu je dobar deo mladosti proveo sa dadiljama i bakom i dekom u Torontu, i iako ima i američko (po ocu) i kanadsko (po majici) državljanstvo, oseća se Kanađaninom.\nŠto se škole tiče, zbog disleksije nije mu išlo slavno, a i često se ponašao nedolično pa je za pet godina izbačen iz četiri škole. Ipak, imao je jedno – bio je izuzetno dobar hokejaški golman. Voleo je to mnogo i njegov najveći san je bio da zaigra hokej za Kanadu. Povreda se postarala da ni o tome ne mora da se brine…\nGlumačka karijera počela mu je sa par nezapaženih uloga i sa likom Teda Logana iz serijala Bill & Ted. Neočekivano uspešne komedije u kojima je igrao klasičnog tupadžiju, uticale su na to da narednih godina ne dobije ni jednu iole ozbiljnu ulogu. Otac sa kojim nije imao nikakav kontakt od 13. godine biva ponovo uhapšen, a njegov najboljih prijatelj River Phoenix (brat Joaquina Phoenixa) umire od overdose-a.\nRastrzan, bez uloga, nije znao kuda… Srećom Bernardo Bertolucci je baš tada za svoj novi film izabrao baš njega za glavnu ulogu (Mali Buda). Nakon toga dobio je šansu da spasi svet i tada takođe snagu u usponu Sandru Bullock u Speed-u, a u Devil’s advocate-u zadivio je sve pored nestvarnog Al Pacina i prelepe Charlize Theron. A onda Matrix…\nI iako izgleda kao da je ovo jedna srećna priča… Otprilike tada njegova devojka i velika ljubav Jeniffer i on gube bebu u osmom mesecu trudnoće, a dok je snimao nastavak trilogije, ona gine u saobraćajnoj nesreći. Sestra Kim, sa kojom je odrastao, bori se sa leukemiom, a on je godinama unazad donirao veliki deo svojih honorara u fond za lečenje ove opake bolesti. On je jedan od onih koji se zaista ljudski trude da upoznaju ljude na setu tokom snimanja, da im zna imena, probleme, da im pomogne kad može.\nNe opterećuje se materijalnim stvarima… Često se odricao dela honorara da bi neko od kolega koje posebno ceni igrao u filmu sa njim. Nema skupe vile, do skoro je samo rentirao stan u kome je živeo… ne nosi firmiranu garderobu, često ćete ga sresti kako se vozi javnim prevozom. Jednom je za svoj rođendan otišao sam u poslastičarnicu, kupio tortu i seo u park sam da proslavi. Podelio je tortu sa fanovima koji su mu prišli.\nNa osnovu slike kako sam jede sendvič u parku nastao je jedan od najpoznatijih Internet meme fenomena – Sad Keanu ili Keanu is Sad.\nIako tužan, i iako ima mnogo razloga da to bude, ne prestaje da se bori. Da radi. Da glumi heroje i bude heroj.\nA čak iako je on možda Odabrani, to nije ni malo lako…


Korona virus i privreda Srbije u 2020: „Mi ćemo tek sledeće godine da platimo cenu pandemije" | Luftika\n„Mi ćemo tek sledeće godine da platimo cenu. Mi i dalje plivamo, a kako sada stvari stoje, neće biti bolje ni sledeće godine”, rekao je Savić\n„Pad bruto domaćeg proizvoda Srbije u 2020. procenjujemo na oko 1,5 odsto, što je znatno manje od onog koji se očekuje u zemljama Centralne i Istočne Evrope (oko pet odsto) i u čitavoj Evropskoj uniji (oko 7,5 odsto)”, rekao je Arsić.\n„Ali iza toga ide rečenica da je i dalje minus – i dalje imamo manje ove godine nego što smo imali prošle”, kaže Savić.\n„Ljudi izgube iz vida jednu stvar – nemačka privreda je najsnažnija privreda u Evropi, a industrija je jača od Velike Britanije, Francuske i Italije zajedno”, kaže Savić.\n„S obzirom na to da je pandemija prekinula te lance, očekivano je da privreda opadne”, kaže Savić.\n„Ove godine poljoprivreda nije podbacila, pa je i to uticalo na održavanje BDP-a”, objašnjava Savić.\n„Tu je najveće učešće domaćih komponenti. Ne zavise mnogo od sveta, pa ih nije pogodilo zatvaranje drugih privreda”, objašnjava.\n„Ako je manji pad, zemlja će se manje zaduživati posmatrano u proseku”.\n„Može se desiti da u zemlji s nižim BDP-om po glavi stanovnika ljudi bolje žive, jer će raspodela biti ravnomerna”, kaže Savić.\n„Procenat nezaposlenosti je 7,3 odsto, što je najmanje do sad”, navedeno je tada u saopštenju i dodato da je Vlada pomogla da se spreči „masovno otpuštanje”, jer je isplatila zarade za više od milion zaposlenih.\n„Za sada je verovatnije da će se registrovana zaposlenost smanjiti za nekoliko desetina hiljada, nego da će posao izgubiti nekoliko stotina hiljada radnika”, rekao je Arsić.\n„Takođe, u istom periodu otpočeta je gradnja, postavljen kamen temeljac, za 18 fabrika”, navodi se u pisanom odgovoru koji je BBC na srpskom dobio u Razvojnoj agenciji Srbije.\n„Ono što je karakteristika većine do sada je da se radi o jednostavnim poslovima, niskom stepen obrade proizvoda, proizvodnji najjednostavnijih komponenti, niskim zaradama”, kaže Savić.\n„To je državni projekat, ona ih dovodi, ne čekaju u redovima da dobiju dozvole”.\n„Nemamo kao društvo velike koristi od toga, ali ponavljam, šta da radimo, šta nam je izbor, da kažemo nećemo to”, objašnjava.\n„Najveći broj ljudi u Srbiji živi od prvog do prvog u mesecu, neko je imao neku ušteđevinu, ali je to potrošeno”.\n„Preživeli smo s manje ili više ekonomske štete i opterećenja u narednim godinama, ali ne ponovilo se”, zaključuje Savić.


Ozvaničena saradnja sa Istorijskim institutom i Institutom za savremenu istoriju | UNIBL\n13. decembar 2019. 15:56:34 Univerzitet u Banjoj LuciOpšte\nSporazumi o naučnoj i prosvjetno-kulturnoj saradnji Univerziteta u Banjoj Luci sa Istorijskim institutom i Institutom za savremenu istoriju iz Beograda, potpisani su 13. decembra 2019. godine u prostorijama Rektorata Univerziteta u Banjoj Luci.\nSporazume je u ime Univerziteta potpisao rektor, prof. dr Radoslav Gajanin. Potpisnik ispred Istorijskog instituta bio je direktor, prof. dr Aleksandar Rastović, a ispred Instututa za savremenu istoriju direktor, prof. dr Predrag Marković.\nDogovoreno je da će potpisnici, između ostalog, sarađivati na organizaciji promocija svojih izdanja. Takođe, u planu je i razmjena informacija o planovima i unapređenje aktivnosti za izradu zajedničkih projekata, a međusobno će se pomagati u realizaciji međunarodnih naučnoistraživačkih projekata. Plan je i da se zajednički sarađuje u organizaciji međunarodnih i nacionalnih naučnih skupova, seminara i sličnih aktivnosti.\nRazgovoru u Rektoratu i potpisivanju ovih dokumenata prisustvovao je prektor za naučnoistraživački rad i razvoj Univerziteta u Banjoj Luci prof. dr Goran Latinović, koji je inicirao zaključivanje sporazuma, zatim viši asistent Studijskog programa istorije na Filolozofskom fakultetu Univerziteta u Banjoj Luci msr Nikola Ožegović, kao i naučnici iz Istorijskog instituta i Instituta za savremenu istoriju.\nPo potpisivanju sporazuma, prof. dr Aleksandar Rastović i dr Biljana Vučetić održali su predavanja nastavnom osoblju i studentima istorije na Filozofskom fakultetu. Prethodnog dana, 12. decembra 2019, u Akademiji nauka i umjetnosti Republike Srpske predstavljena su neka od izdanja oba instituta. Pozdravni govor održao je akademik Drago Branković, a moderator je bio Nikola Ožegović.


DODIK I DALJE NA AMERIČKOJ ‘CRNOJ LISTI’ – Islam u vremenu\nDODIK I DALJE NA AMERIČKOJ ‘CRNOJ LISTI’\nPosljednjih sedmica nekoliko osoba je uvršteno, a na osnovu odluka u vezi sa krizom u Ukrajini, borbom protiv terorizma ili pritiskom na Sjevernu Koreju, na listu onih protiv kojih SAD nameće više vrsta finansijskih i političkih sankcija, prenosi Fena.\nPrevious Article USKORO PRVI LIJEK ZA AUTIZAM\nNext Article KO JE STARIJI: NAROD ILI VLADAR?!


Apartman za izdavanje, Beograd-Nekretnine bez posrednika i provizije\nApartman za izdavanje, Beograd\nVeliki izbor jeftinih i luksuznih apartmana na svim lokacijama u Beogradu, veličine od 30 do 120 kvadratnih metara.\nAžurirano april 22, 2017 u 9:06 am\nID oglasa: 3575\nBr. soba: 6Br. kupatila: 3m²: 120\nApartman za izdavanje, Beograd - Beograd


Velebit | Planinarimo.info | Page 2\n20.06.2015. Protekli produženi vikend proveli smo s pripadnicima našeg planinarskog društva „Bršljan – Jankovac“ u kombinaciji planinarenja po Velebitu i kupanja u Jablancu. Bili smo smješteni u planinarskoj kući „Miroslav Hirtz“, koja se nalazi na vrlo atraktivnoj lokaciji i dominira nad lukom Jablanac. Kako je prvi dan bio predviđen kao dan odmora nakon noćnog putovanja, Jasna i ja smo iskoristili priliku te smo prijepodne posjetili obližnje mjesto i trajektnu luku Stinica, a poslijepodne, u društvu s novim poznanicma, uvalu Zavratnica.\n10.08.2014. Da, dragi moji. Baš tako. Krv, znoj i suze. Kojim drugim riječima opisati ovu našu trodnevnu avanturu Velebitom ako ne ovim često spominjanim riječima. Odmah na početku posebno izdvajam gospođu Kseniju Plantak, bez čije spremnosti da nam osigura logističku potporu na lokacijama gdje smo noćili (čitaj: voziš se po najgorim cestama Velebita kako bi na vrijeme došao do planinarskih domova i skloništa i dovezao nam vodu, hranu, vreće za spavanje i ostale stvarčice) ovo nebi bilo moguće. Hvala, gospođo\n22.-24.06.2012. U trodnevnom pohodu na Velebit i usponu na Sveto brdo, Slatinske Šapice slale su nam kratke reportaže, koje su objavljene na našem poratlu slatina.net. Prenosimo ih u cijelosti, te dodajemo opsežnu fotogaleriju i kratki video zapis o velebitskim dogodovštinama. 22.06.2012. – 1. dan Nakon izvrsnog večernjeg objeda, kojeg je pripremio naš najbolji i jedini roštilj majstor Vanja, prisjećamo se putešestvija koje su nas pratile od ranog jutra. Kao po običaju, u startu kasnimo cijela dva sata, pa Slatinu umjesto


VIDEO: Lansiran satelit za mjerenje CO2 u atmosferi / Svemir / Sci Tech / Naslovnica - VIDI Web Portal\nAutor: I.S. Objavljeno: 03.07.2014. 14:04\nNASA je s lansirne rampe u zračnoj bazi Vandenberg u Kaliforniji uspješno u svemir lansirala OCO-2 satelit, čija će uloga biti proučavanje ugljičnog dioksida u atmosferi, te bi nam trebao pomoći da otkrijemo kako se naš planet prilagođava povećanom stvaranju CO2. Za razliku od postaja na Zemlji, OCO-2 će postati prva svemirska letjelica koja će donositi očitanja na globalnoj skali tijekom različitih godišnjih doba, regionalna očitanja o izvorima CO2, te prikazivati kako, koliko i gdje naš planet sam apsorbira i odvodi dio stakleničkog plina, recimo u more.\nOriginalna OCO misija je u svemir bila lansirana 2009. godine, no došlo je do fatalnog kvara satelita prije no što je počeo slati podatke na Zemlju, pa je NASA bila jako nervozna tijekom lansiranja OCO-2 letjelice, koje je prema dosadašnjim podacima proteklo u savršenom redu, no još se očekuje početak rada sustava za mjerenje CO2.\nOCO-2 posjeduje instrument za mjerenje CO2 koji je toliko precizan da znanstvenici mogu brojati molekule CO2 u raznim slojevima atmosfere, te koristiti podatke za izradu modela o tome kako povećanje stakleničkog plina utječe na razne stvari poput globalnog zatopljenja.\nMinimalno predviđeno trajanje misije je 2 godine.\nZnanstvenici kažu da životu na ovom planetu možda nije lako, ali je moguć.\nGoogle želi kupiti Virgin Galactic\nKljučne riječi NASA\tSatelit\tCO2\tmjerenje\tatmosfera\tOCO-2


CONVERSE MAJICA BY DON C MASCOT TEE MEN a50958 | Sportizmo - Online prodavnica\n< Nazad na pretragu Nalazite se ovde: Početna > CONVERSE MAJICA By Don C Mascot Tee Men\nConverse By Don C Mascot Tee je majica kratkih rukava sa zanimljivom aplikacijom na grudima, namenjena za svakodnevno korišćenje. Odlično se uklapa uz mnoge odevne kombinacije.\nBy Don C Mascot Tee Men\nBy Don C Mascot Tee Men 3.990 din.


BEOGRAD – Indeksi Beogradske berze zaključeni su u „crvenom\_* poslednjeg trgovačkog dana u nedelji, pri čemu je promet na tržištu akcija presahnuo.\nPRIJE 21634 MIN\nPRIJE 50341 MIN\nPRIJE 121729 MIN\nPRIJE 291777 MIN\nPRIJE 315951 MIN\nPRIJE 350649 MIN\nPRIJE 353539 MIN\nPRIJE 361918 MIN\nPRIJE 406757 MIN\nPRIJE 412638 MIN\nPRIJE 425543 MIN\nPRIJE 456014 MIN\nPRIJE 487549 MIN\nPRIJE 493257 MIN\nPRIJE 494638 MIN\nPRIJE 496077 MIN\nPRIJE 501826 MIN\nPRIJE 522136 MIN\nPRIJE 548381 MIN\nPRIJE 552297 MIN\nPRIJE 562385 MIN\nPRIJE 563580 MIN\n<< < Strana 1 od 16 . Ukupno: 363. > >>