Izlazak Hrvatske iz CEFTA - prilika za Srbiju • Društvo lobista Srbije | SLA\nUlazak Hrvatske u EU 2013. neće suštinski promeniti privredne odnose Srbije i Hrvatske, ali će razlog za glavobolju imati srpski proizvođači šećera zbog izvoznih kvota.Najveću promenu će prijem te zemlje u evropsku porodicu doneti regionu zbog istupanja Hrvatske iz sporazuma CEFTA: Srbija tako dobija priliku da postane "glavni igrač" na regionalnom tržištu, a srpski izvoznici da osvoje tržište BiH. Međutim, može se očekivati i pritisak iz BiH na okolna tržišta jer ta zemlja više neće moći da izvozi određene proizvode u Hrvatsku. Hrvatska sa ulaskom u EU 1. jula 2013. istupa iz sporazuma CEFTA i time sve obaveze koje su Hrvatska i Srbija imale u međusobnoj trgovini u skladu sa tim sporazumom prestaju da važe, a na Hrvatsku će početi da se primenjuje trgovinski režim koji Srbija ima prema EU u skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju (SSP).\nČitanja: 1738 | Komentara: 0


20. October, 01:58\nHladno sa malo kiše, na planinama moguć snijeg 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nHladno sa malo kiše, na planinama moguć snijeg\n08.10.2021. / 08:23\nU većini krajeva u Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas se očekuje povremeno slaba kiša, a temperatura vazduha biće u daljem padu pa će u u visokim planinama postojati mogućnost za pojavu snijega.\nOd jugozapada do juga u toku dana biće dosta suvog vremena, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nSamo na istoku, uz rijeku Drinu, biće slabe sipeće kiše, a u visokim planinama postojaće uslovi za prolazni slab snijeg.\nDnevna temperatura vazduha od osam do 13, na jugu do 19 stepeni Celzijusovih.\nDuvaće slab do umjeren jugoistočni vjetar, u Semberiji pojačan istočni, poslije podne na sjeveru umjeren sjeveroistočni, dok će na jugu biti slab i promjenljiv.\nPrema prognozi Federalnog hidrometeorološkog zavoda, u većini krajeva jutros preovladava pretežno oblačno vrijeme.\nTemperatura vazduha u 8.00 časova: Bjelašnica jedan stepen Celzijusov, Han Pijesak pet, Mrakovica i Čemerno šest, Drinić sedam, Mrkonjić Grad i Sokolac osam, Šipovo, Ribnik, Srebrenica i Nevesinje devet, Drvar, Banjaluka, Novi Grad, Mlječanica, Gradiška, Srbac, Rudo, Gacko, Sarajevo, Tuzla i Zenica 10, Prijedor, Doboj, Bijeljina, Zvornik i Višegrad 11, Bileća 13, Trebinje 14, a Mostar i Neum 17 stepeni Celzijusovih.\nSaobraćaj je jutros otežan, vozi se po mokrim i klizavim kolovozima, a opasnost od odrona prisutna je na dionicama Banjaluka-Kneževo, Banjaluka-Mrkonjić Grad, Sarajevo-Foča i Rogatica-Višegrad, saopšteno je iz Auto-moto saveza Republike Srpske.\nOpasnost od odrona prisutna je i na putnim pravcima Jablanica-Mostar, Jablanica-Blidinje-Posušje,Bugojno-Novi Travnik, Turbe-Karanovac.\nIz AMS-a upozorili su vozače i na smanjenu vidljivost zbog magle u kotlinama i na planinama.\nVozačima savetuje maksimalno oprezna i sporija vožnja, jer ovakvi vremenski uslovi povećavaju broj saobraćajnih nezgoda.\nZa naredni vikend će zbog održavanja Svjetske biciklističke trke dolaziti do povremene obustave na dionici magistralnog puta Kula-Trnovo na području grada Istočno Sarajevo. Obustava će sutra biti na snazi od 10.40 do 11.15 časova, a u nedjelju, 10. oktobra, od 9.45 do 10.20 časova.\nNa magistralnom putu Brčko-Bijeljina, na dijelu koji prolazi pored rijeke Save, u rejonu Gredica i Sandića, od 7.00 do 17.00 časova zbog sanacije saobraćaj se odvija usporeno uz povremene 15-minutne obustave saobraćaja.\nUsporeno, uz izmjene, saobraća se na dionicama Crkvine-Modriča, Šešlije-Johovac, Gradiška-Nova Topola, Ustiprača-Međeđa, Foča-Dragočava, Kotor Varoš-Obodnik, te u tunelima Kalovita brda /LJubogošta-Pale/, Čiljegovići /Lapišnica-LJubogošta/ i Ugar /Crna Rijeka-granica Republike Srpske/, te na području Kozarske Dubice.\nNa ovom dijelu puta zbog brojnih odrona i opasnosti od klizišta putnička vozila saobraćaju otežano, dok je za teretna vozila saobraćaj obustavljen.


9. 12. 2018 |\nIgra – to je naš način da učimo, istražujemo i razvojamo svoje fizičke, intelektualne, društvene i moralne potencijale. Kroz igru stvaramo prijateljstva i učimo da rešavamo probleme, kontrolišemo impulse i sledimo pravila. Po definiciji, igra je dobrovoljna, što znači da igrači uvek mogu da odustanu. Zbog toga je igra jedna od najdemokratskijih aktivnosti, jer njeni učesnici jedni druge moraju održati srećnim kako bi igra mogla da traje.\nIako je igra spontana i neobavezna aktivnost koja donosi radost i uživanje, koja je usmerena na proces, a ne na cilj, ona je apsolutno ključna za zdravo odrastanje, važnija od svih kasnijih oblika učenja, a nedostatak igre u ranom detinstvu je nenadoknadiv gubitak.\nŽelim da budem veliki!\nSvaka igra je bazirana na principu pretvaranja. Da bi mogla da se odvija, svi njeni učesnici moraju da prihvate postojanje određenog zamišljenog sveta. Najuspešnija u tome su mala deca, koja bez ikakvog napora ulaze u ove zamišljene svetove u kojima postaju životinje, mitska bića, mame i tate, kosmonauti… Dečija soba ili igralište tako u tren oka postaju druga planeta, lekarska ordinacija, kuhinja ili začarana šuma.\nKakve svetove deca najčešće zamišljaju? Od mališana iz lovoskupljačkih društava do savremenih digitalnih klinaca, sva deca imaju potrebu da u svojoj mašti budu nalik odraslim pripadnicima svog društva, pripremajući se između ostalog i za uloge koje će igrati kao odrasli pripadnici zajednice. Odrasli koje deca najbolje poznaju najveći su im i uzori – pa se deca najčešće i najlakše uživljavaju u uloge svojih roditelja u različitim svakodnevnim porodičnim scenarijima.\nBlagodeti igre pretvaranja\nIgra u kojoj deca ulaze u različite uloge stručno se zove sociodramska igra, pretvarajuća igra ili pretend play. Stručnjaci ističu da je ovaj tip igre izuzetno važan za decu u uzrastu od 18 meseci do šest godina, zato što utiče na razvoj kognicije i metakognicije, socijalne kompetentnosti, razvoj sposobnosti za rešavanje problema (konvergentno i divergentno mišljenje), poboljšanje fine i grube motorike, razvoj jezika, emocionalno razumevanje, razumevanje konteksta, razvoj kreativnosti i naracije.\nU igrama pretvaranja, kao što su igranje “kuće” ili pretvaranje da ste životinje, glavno pravilo je da morate ostati u ulogama. Ako ste pas, morate lajati umesto da pričate i hodati na sve četiri koliko god vam to neudobno bilo. Ako ste hrabri lovac, morate se uzdržati od plača čak i ako padnete i udarite se.\nOva potreba da se uživi u ulogu i ostane u njoj veoma je korisna iz nekoliko razloga:\nRazvija saosećajnost – Kada se igrate uloga, vi morate da sebe zamislite u tuđoj koži, i pretpostavite kako izgleda biti mama, mlađa sestra, učiteljica, kučence.. Ova nova, privremena osećanja, obogaćuju dečije iskustvo i čine njihove odnose u stvarnom životu bogatijim.\nProširuje detetove horizonte -Kada ste kuvar ili kosmonaut ili čarobnica, dečija soba više ne predstavlja granice vašeg sveta i ambicija. Najednom uviđate da se mogu imati najrazličitiji snovi i ambicije i da je život prepun raznovrsnih mogućnosti.\nObogaćuje jezik – Igra pretvaranja zahteva od deteta stalno improvizovanje, i upotrebu rečnika koji im nije svojstven u svakodnevnom životu. Kada se pretvarate da ste lekar, prvi put ćete naučiti šta znači “stetoskop” ili razmisliti o tome kako se zove predmet koji služi za muđenje testa za palačinke. Na taj način, deca kroz igru pretvaranja razvijaju jezičke veštine i bogate rečnik.\nPoboljšava veštinu komunikacije – Igranje uloga podrazumeva da napuštate svoju svima poznatu ličnost i postajete neko drugi. Kroz igru, dete sa problemima u komunikaciji može mnogo lakše da promeni svoje uobičajene načine reagovanja, jer se ne nalazi u svojoj “zoni udobnosti” pa ima veću slobodu da pobegne od svojih šablona ponašanja, eksperimentiše i otkriva nove načine komunikacije sa drugima.\nŠta čini dobru igračku za igranje uloga ?\nIstina je da dečija mašta nema premca, i da igračke nisu deci neophodne da bi se zaigrala. Međutim, dobra igračka itekako podsticajno deluje na dete, što je naročito važno u vremenu kada previše stimulacija sa mnoštva ekrana koji su okupirali moderno detinjstvo mališane odvlači od igre – u pasivnost. Igračke koje odgovaraju na iskonsku dečiju potrebu oponašanja odraslih zbog toga će roditeljima biti dobar saveznik u borbi za detinjstvo puno igre.\nŠta je ono u čemu savremeni mališani vole da oponašaju svoje roditelje ? Deca im svakodnevno prave društvo u kupovini namirnica i pripremanju hrane, i sasvim je prirodno što toliko vole da se igraju prodavnice i kuvanja.\nIgračke kase i setovi za kupovinu uvek s na spisku dečijih želja, jer otvaraju nebrojene mogućnosti sociodramske igre.\nA nakon kupovine namirnica sledi seckanje, mešenje, mućenje, a zatim i kuvanje, pečenje i konačno – serviranje i probanje. Sve faze pripreme hrane neizostavan su deo dečije igre na svim meridijanima. Setovi voća i povrća, šerpi i tiganja, setovi za pečenje, mutilice, varjače i drugi kuhinjski pribor, šporeti, rerne, sudopere, tanjirići, šoljice – omogućavaju deci da se u potpunosti užive u igru.\nKompanija IKEA ozbiljno je shvatila važnost pretvarajuće igre za decu i kreirala setove igračaka za kuvanje koji stimulišu dečiju maštu. Od prirodnih materijala, tekstila, drveta, keramike, metala, ovi setovi podsećaju na umanjene verzije pravih kuhinjskih rekvizita, poručujući deci da njihove mogućnosti i veštine ne zaostaju mnogo za onima kod “velikih”. Mekane namirnice ljupkog i veselog dizajna inspirišu na igru i dečiju sobu pretvaraju u prodavnicu, kuhinju, pekaru ili poslastičarnicu, pružajući sate i sate kreativne igre.\nTagovi :igračke, igranje, igre pretvaranja, ikea, kuhinjski setovi, oponašanje odraslih, pretend play, pretvarajuća igra, setovi za kupovinu, sociodramska igra


Rusija ,Moskva St Peterburg,Jul Avgust ,6 - 7 nocenja avionom\nNaslovna » Evropski gradovi » Rusija » Moskva - St Peterburg » MOSKVA St. PETERBURG » 6 noci,avionom » 15.09.-21.09.2019.\nMOSKVA St. PETERBURG » 6 noci,avionom » 15.09.-21.09.2019.\nrusija,rusija ,rusija ,rusija\nGARANTOVANA REALIZACIJA FAKUTLATIVNIH IZLETA\nSt. Peterburs - St. Peterburg, jedan od najlepših gradova na svetu, broji oko 5 miliona stanovnika, nalazi se na obali Finskog zaliva, delti reke Neve. Kroz grad prolazi 65 kanala na kojima se nalazi 45 ostrva. U periodu od 1712 - 1918. godine bio je glavni grad Rusije.\nPAKET ARANZMAN (avio prevoz i 6 nocenja), po osobi\nKompletna ponuda GRCKA LETO 2019\n1. dan 15.09. Beograd – Moskva nedelja\n2. dan 16.09. Moskva ponedeljak\nDoručak. Fakultativni program: Kremlj, najstariji deo Moskve i njen politički, duhovni i istorijski centar, kompleks neponovljiv po svojoj arhitektonskoj i umetničkoj lepoti. Obilazak teritorije, Uspenske crkve u kojoj su krunisani svi ruski carevi, Arhangelske crkve, Car zvona i Car topa, kao i poseta Patrijaršijskoj palati. Slobodno vreme. Večernja Moskva sa reke - vožnja ekskluzivnim brodom-restoranom “Radisson”. Veličanstven pogled sa reke na noćnu Moskvu, jedan od najlepše osvetljenih gradova na svetu. Noćenje.\n3. dan 17.09. Moskva utorak\n4. dan 18.09. Moskva – Sankt Peterburg sreda\n5. dan 19.09. Sankt Peterburg četvrtak\n6. dan 20.09. Sankt Peterburg petak\n7. dan 21.09. Sankt Peterburg – Beograd subota\n• prevoz vozom Sapsan Moskva-Sankt Peterburg 18.09;\nTroškove avio-taksi (cca 125 €, podložno je promeni);\nPopust za decu 2-12 godina sa dvoje odraslih (dopunski ležaj*) 55 €\n*Prijavljivanje i plaćanje izleta Kremlj i Puškin (Carsko selo) obavezno je prilikom uplate aranžmana ili najkasnije do 28.08.2019. Nakon 28.08. neće biti moguće.\nPolazak je garantovan , prema uslovima:\n-Agencija zadržava pravo da, u slučaju izmene cene prevoza, izmene deviznog kursa, nedovoljnog broja prijavljenih putnika i slično, izmeni cenu putovanja za odgovarajući iznos ili otkaže putovanje, a najkasnije pet dana pre polaska. Cena putovanja važi od datuma izdavanja programa.\nOrganizator putovanja nije ovlašćen i ne ceni valjanost putnih i drugih isprava. Putnici koji nisu državljani Srbije u obavezi su da se sami upoznaju sa viznim režimom zemlje u koju putuju. Preporučuje se putnicima, državljanima Srbije, da se informišu o uslovima ulaska u zemlje u koju putuju (potrebna novčana sredstva za boravak, zdravstveno osiguranje, potvrde o smeštaju...). Agencija ne snosi odgovornost u slučaju da pogranične vlasti onemoguće putniku ulaz na teritoriju zemlje u koju putuju.\nU okviru panoramskog razgledanja gradova navedenih u programima putovanja Organizatora nisu predviđene posete enterijera javnih gradjevina, institucija i spomenika kulture, osim kada je to posebno naznačeno.Treba uzeti u obzir da postoji mogućnost da neki od sadržaja hotela ne budu u funkciji usled objektivnih okolnosti, kao i da usled državnih ili verskih praznika na odredjenoj destinaciji neki od lokaliteta, tržnih centara, prodavnica, restorana, muzeja... ne rade.\nTuristička agencija ORGANIZATOR poseduje garanciju putovanja u visini od 300.000 evra za slučaj insolventnosti organizatora putovanja i za slučaj naknade štete koja se prouzrokuje putniku neispunjenjem, delimičnim ispunjenjem ili neurednim ispunjenjem obaveza organizatora putovanja koje su određene Opštim uslovima putovanja i programom putovanja, po Ugovoru o garanciji putovanja broj 0047 / 2018 od 25.01.2018. godine, polisa broj 300060664 od 28.12.2017. godine. Akcionarskog društva za osiguranje DDOR Novi Sad. Aktivira se kod Nacionalne asocijacije turističkih agencija PU YUTA, Ulica Kondina br. 14, Beograd, +381.11/3228.686, +381.11/3228.687, prijavom na adresu ili na e mail: garancijaputovanja@yuta.rs.\nUz ovaj program važe opšti uslovi organizatora putovanja turističke agencije Plana Tours, licenca OTP 506/2010 od 04.03.2010Ovlasceni subagent Globus travel\ntagged with avio aranzmani, rusija, moskva, sankt peterburg, moskva uskrs, moskva prvi maj, rusija avionom, putovanje u rusiju, moskva sigurni polasci, Prolece 2019, sigurni polasci avionom, sankt peterburg aranzmani, rusija programi, moskva 1 maj, ponude za rusiju, april 2019\nMoskva - St Peterburg


lana jovanović pomoć novac formula 1 točak | Info | Društvo\nBORBA ZA MALU LANU! Prodajom TOČKA FORMULE 1 do dela prekopotrebnog novca 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.09.2020. / 12:38\nU oglasu se navodi da je točak korišćen tokom trkačkih vikenda F1 i da predstavlja redak kolekcionarski primerak...\nJedan izuzetno neuobičajan oglas pojavio se ovih dana na internetu. Nije reč o nekoj od onih šaljivih prodaja, u kojima se auto rastaje od svog vlasnika, već o prodaji jednog ne tako čestog predmeta automobilske istorije, i to sa vrlo plemetnitim razlogom.\nNaime, na prodaju je oglašen točak bolida Formule 1, koga je u trkačkoj sezoni 2016. godine, vozi Karlos Sainc.\nU oglasu se navodi da je u pitanju zadnji desni točak sa bolida formule 1 ekipe Toro Rosso, za koju je Španac tada vozio.\nTočak, koji se prodaje po principu aukcije, do sadašnjeg vlasnika je došao kao poklon tadašnjeg mehaničara ekipe Toro Rosso Martina Nađa, koji je točak nabavio na internoj aukciji samog tima.\nU oglasu se navodi da je točak korišćen tokom trkačkih vikenda F1 i da predstavlja redak kolekcionarski primerak, s obzirom na to da je reč o primerku koji je namenski dizajniran i proizveden isključivo za F1 i ekipu Toro Rosso.\nOno što je posebno u ovoj prodaji jeste njen veoma plemetniti razlog. Naime, kako se u oglasu navodi, celokupan prihod od prodaje ide direktno na račun porodice male Lane Jovanović, desetomesečne devojčice kojoj je dijagnostikovana spinalna mišićna atrofija.\nNjen slučaj poslednji nedelje je na solidarnost prizvao celu Srbiju! Za opraciju ove teške bolesti, maloj Lani je potrebno ukupno 2,4 miliona dolara. Plemeniti ljudi do sada su uspeli da sakupe oko 1,4 miliona.\nNadamo se da će prodaja jednog ovako raritenog dela savremene automobilske istorije dati svoj doprinos da mala Lana što pre ozdravi.\nTočak je do sada dostigao cenu od 70.000 dinara, dok aukcija traje sve do 5. oktobra u 12 sati.\ndete pomoć humanost


Poreska uprava u Novom Pazaru “dere“ seljake\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Poreska uprava u Novom Pazaru “dere“ seljake\nNovi Pazar – Žitelji sedam sela kod Novog Pazara ocijenili su da je ovogodišnji porez na poljoprivredno zemljište nerealno visok i od lokalne samouprave zatražili preispitivanje odluke, po kojoj su Poreskoj upravi u Novom Pazaru dužni da plate 84 dinara po kvadratnom metru poljoprivrednog zemljišta.\nKako je rečeno na zajedničkoj sjednici savjeta mjesnih zajednica Deževa, Postenje, Šaronje, Vranovina, Štitate, Vučiniće i Pope, takav porez je u Raški i Tutinu 15, a u Sjenici devet dinara. “Porez na poljoprivredno zemljište je puno puta veći čak i od cene na području Kragujevca“, navode mještani sela.\nOni tvrde da je Poreska uprava u Novom Pazaru podelila i više od 2.000 pogrešnih rešenja o porezu, u kojima je poljoprivredno zemljište upisano i obračunato kao građevinsko zemljište.\n“Građani su prinuđeni da se žale i zbog tuđe greške plaćaju takse od 430 dinara“, navode žitelji ovih mesnih zajednica.\nabdul 2. Septembra 2015. At 18:14\nI treba da im podignu jos za toliko ! Glasali ste ih a sad placajte cenu. Jasno mi je da nije svaki glasao sadasnju vlast ali vecina ih je glasala cim su dosli do vlasti. Placacete dok vas ovakvim postupcima ne opamete da promenite mišljejnje i da odaberete ko je za gradzane a ne za svoje dzepove.\nAida 2. Septembra 2015. At 21:35\nProblem je u tome sto svi rade za svoje dzepove,a niko za gradjane!\nbulumbać 3. Septembra 2015. At 08:59\nnarod ima vlast koju zaslužuje, a ne onu koja bi mu trebala. stvar nije u tome što se krade, nego što se lopuže ne procesuiraju i pogotovo što ne vraćaju pokradjeno. e to je problem.\nceco 2. Septembra 2015. At 16:50\nNamecu porez seljacima da bi im oteli zemlju\nNidzo 2. Septembra 2015. At 17:19\nOvo su cene oporezivanja pri kupoprodaji…\nNP 2. Septembra 2015. At 16:35\nProblem je sto su u lokolnoj poreskoj istumbali podatke, napravili haos, poljoprivredno zemljiste vode kao gradjevinsko, vocnjake kao gradjevinsko.Otuda i toliki porezi.Bavite se tom temom.\nstumbali 2. Septembra 2015. At 20:11\nSu oni to u pravcu svog dzepa,kako nisu pogresili pa napravili manji porez


Trazim slobodnu devojku ili razvedenu zenu za brak | Bor Srbija\nTrazim slobodnu devojku ili razvedenu zenu za brak\nZdravo svim zenama koje mi se jave. Trazim slobodnu devojku ili razvedenu zenu ili udovicu iskljucivo radi braka moze i sa detetom od 25 do 40 god iz bilo kog mesta. Ja sam Nenad imam 44 godina zivim na selo istocna srbija dece nemam ako ima ozbiljne iskrene za porodicu i brak neka mi se jave da zajednicki zapocnemo nov zivot one koje traze pare unapred nek me zaobidju kon poz viber sms poz WhtsApp\nLokacija: Bor Srbija\nKontakt Nenad: Trazim slobodnu devojku ili razvedenu zenu za brak


Marijana Cvetković: Ples kao platforma za kritičko mišljenje o društvu - Javni servis\nMarijana Cvetković: Ples kao platforma za kritičko mišljenje o društvu\nSuosnivačica Stanice Servisa za savremeni ples i Kondenz festivala za Novi magazin govori o sinergetskoj osobini plesa i koreografije, koja je uvek čitljiva iz programa Kondenz festivala: pitanja zajedništva i solidarnosti, feminističke teme, velika i aktuelna tema starenja u plesu, uvek prisutna tema uslova rada u umetnosti.\nFoto: Stanica / Station - service for contemporary dance / Facebook\nRazgovarao: Nikola Marković, Novi magazin\nFestivala savremenog plesa i performansa – Kondenz, u trenutku dok smo realizovali ovaj razgovor, ulazio je u završni dan svog 14. izdanja. Od 23. do 31. oktobra održan je niz programa na nekoliko lokacija u Beogradu, koji su u svojoj širini i sveobuhvatnosti daleko prevazišli ono što na prvu loptu podrazumevamo pod festivalom igre. Čak i kad se radi o samim predstavama, one su uvek bogate značenjem i angažovanim promišljanjem o gorućim temama današnjice i aktivizmima, bilo da se radi o feminizmu, radnim odnosima ili nečemu trećem. One su “više od plesa”, konceptualne celine čiji autori kroz pokret govore o filozofiji, sociologiji i političkoj teoriji koja nadilazi banalna dnevna trvenja. O ovogodišnjem izdanju i festivalu uopšte uzev, za Novi magazin govori suosnivačica Stanice Servisa za savremeni ples i Kondenz festivala, Marijana Cvetković.\nKondenz nas je navikao na umetnički tretman angažovanih tema. Koje su to teme koje ste ove godine videli kao najznačajnije, i na koji način se one reflektuju kroz sam ples, pokret, ili interdisciplinarni tretman plesa prožet kroz druge vidove umetničkog izražavanja?\nKondenz jeste zamišljen kao prozor u svet savremenog plesa, kao pogled “iza scene” koji obično nije dostupan, naročito kad se radi o festivalima jer oni uglavnom teže reprezentaciji i izlaganju samo onog što je poželjna slika umetnosti ili sveta oko nas. Suprotno od toga nalazi se Kondenz sa temama i pristupima koji ogoljavaju najneposrednije odnose između umetnosti i društva, isprepletenost procesa koji oblikuju umetničko delo i onih u kojima se to delo stvara, odnosno njegovu društvenu utemeljenost.\nPles i koreografija su izuzetno zahvalna umetnička oblast kroz koju se ta veza jasno pokazuje jer sama umetnička praksa plesa, kao i prakse koje je okružuju – teorijska, produkcijska, mikroekonomska, kulturno-politička i tako dalje – svojim proširenim sredstvima (koncept koreografije kao proširene prakse) može da obuhvati sve teme i kanale komunikacije kroz koje se obavlja promišljanje i društvena kritika, ali i samokritika. Ta sinergetska osobina plesa i koreografije je uvek čitljiva iz naših Kondenz programa, pa je tako i ove godine: pitanja zajedništva i solidarnosti, feminističke teme, velika i aktuelna tema starenja u plesu, uvek prisutna tema uslova rada u umetnosti i tako dalje.\nOvogodišnji program Kondenza obeležen je početkom višegodišnjeg projekta (Non)Aligned Movements, posredstvom kojeg će se predstaviti i usavršavati akteri regionalne scene. Gde je mesto i značaj ovog projekta u odnosu na Nomad Dance Academy koji funkcioniše već dugi niz godina?\nOvo je veoma važan projekat za nas jer nam omogućava da, posle 16 godina rada i delovanja platforme Nomad Dance Academy, preispitamo svoje načine rada i samoorganizacije, rezultate tog rada koji se očituju u razvoju lokalnih plesnih scena širom regiona, ali i da se povežemo sa svojim nasleđem kakav je Pokret nesvrstanih. Principi tog pokreta – ravnopravnost, jednakost, solidarnost, međusobna podrška, jesu i principi Nomada koji je, baš takav, prepoznat kao jedinstvena regionalna inicijativa ne samo u umetnosti. U svetlu antikolonijalnih i dekolonizujućih inicijativa u međunarodnom umetničkom i kulturnom kontekstu, platforma Nomada i politike nesvrstanosti mogu biti aktuelni i istorijski primeri kojima se ponosimo. Zato je (Non)Aligned Movements naš pokušaj da te prakse sačuvamo i ugrađujemo u procese promena koje su neophodne našim društvima širom bivše Jugoslavije.\nNekoliko ovogodišnjih predstava realizovao je tim mladih umetnica/ka koji su stasavali i usavršavali se kroz program Puzzle. Na koji način ste osmislili ovaj program i kako ste zadovoljni njegovim dosadašnjim učincima, odnosno predstavama koje su iz njega proizišle?\nProgram Puzzle nastao je još 2008. godine kao reakcija na činjenicu da u našoj zemlji nema sistematičnog i savremenog obrazovnog programa za savremeni ples na akademskom nivou. Kao plesna zajednica suočavali smo se i, nažalost, i dalje se suočavamo sa intenzivnim odlascima mladih plesača i koreografa na studije u inostranstvo, odakle se samo nekoliko njih vrati. Osim tog motiva, drugi nam je bio i motiv da kroz proces učenja o tome šta je sve savremeni ples omogućimo direktnu komunikaciju i saradnju između mlade generacije i one koja je već zrela i koja je stekla važno umetničko, ali i iskustvo rada u samoorganizovanom kontekstu. Rezultat je upravo nova generacija koja ovih poslednjih godina stupa na scenu, a čiji je dosadašnji rezultat predstava Kolo, koja je premijerno prikazna na ovogodišnjem Kondenzu. To je jedna potpuno osvežavajuća predstava nastala kao kolektivni rad kroz dinamičan i osnažujući proces grupe mladih autora na koje smo beskrajno ponosni.\nPored samih predstava, program Kondenza čine i radionice, razgovori, promocije knjiga… Koliko je ovaj segment usmeren na približavanje savremenog plesa i performansa publici, a koliko struci – performerima, autorima, plesačima?\nOduvek nam je bio važan ovaj diskurzivni program koji upravo kontekstualizuje naša interesovanja i namere koje se materijalizuju kroz umetničke radove. Program radionica, razgovora, predavanja i drugih oblika razmene znanja služi tom produbljivanju tema koje smatramo važnim za rad i život ovdašnje plesne scene. Njima takođe nudimo naše poglede na teme koje nas povezuju sa drugim oblastima umetničkog, kulturnog i šireg društvenog delovanja, te na taj način ostvarujemo saradnje i širimo publiku. Čini se da smo, kroz godine takvog rada, značajno doprineli približavanju savremenog plesa i koreografije i publici i samim umetnicima.\nNa koji način se ova i ovakva scena najbolje približava mladim naraštajima, koji možda ples doživljavaju samo kao ples, bez elaboriranih koncepata i promišljanja kakve često možemo da vidimo u opisima predstava na Kondenzu?\nJedan od načina jeste uključivanje i angažovanje mladih u programe koje organizujemo u okviru Kondenza tako da im se omogući da odu iza pojavnosti plesne predstave i razumeju komunikativnost plesne i koreografske prakse. Osim toga, posle svake predstave mi nudimo priliku za razgovor sa autorima. Ti razgovori su postali standardni deo našeg festivala i izuzetno značajna i, reklo bi se, efikasna obrazovna platforma koja daje priliku publici, posebno mladoj, da čuje više o svakoj predstavi, o svakom umetniku i njegovom procesu rada, o njegovim dilemama i problemima, ali i o iskustvima koja su relevantna za umetnički rad. Mlada publika se često uključuje u ove razgovore koji su osnažujuće iskustvo, naročito za njih koji prolaze kroz školski sistem u kome se kritičko mišljenje ne ohrabruje već naprotiv, obeshrabruje i uništava. Verujemo da je ples dobra platforma da se kroz praksu i govor koji su kolektivni, deljeni, razvija tako potrebno kritičko mišljenje o današnjem društvu u kome se uglavnom osećamo skučeno i neprijatno.


U "Ruži pod ledom" autorski pripovedač iz perspektive bivšeg dečaka u centar svoje priče stavlja zavičaj koji je, sticajem istorijsko-političkih okolnosti, zauvek izgubio 1995. Reč je o selu Gornji Klasnić kod Gline. Retrospektivno pripovedajući, on se vraća arkadijskim prostorima svog detinjstva. U njega staju najznačajniji događaji, utisci i zapažanja jednog dečaka sve do odlaska u srednju školu, tj. do njegovog prvog odlaska iz zavičaja.\nTaj period života, naravno, obeležavaju bližnji na koje je dete primarno upućeno i u čijem krugu stiče prva životna iskustva i gradi složeni i osetljivi svet. U tom katalogu centralne figure su: majka, što će, kako iz pripovedanog zaključujemo, to ostati čitavog života autorskog pripovedača, kao nepobitni oslonac, a čiji će konačni odlazak biti najveći gubitak koji ga iz temelja potresa i kao sasvim odraslu, zrelu osobu. Za njom, junak tog detinjstva bio je deda, stamena figura patrijarhalnog čoveka, koji je, i pored te uloge, imao i veliki značaj za duhovni razvoj visokoosetljivig dečaka koji je svoje postojanje prirodno vezivao za priču i pričanje, najčešće dedino, a koji će s vremenom otkriti da je i sam pisac. Tu su i tetke kojih se bivši dečak s radošću i miloštom seća zaključujući da je najlepši deo njegovog detinjstva trajao dok su one bile deo njegove porodice, dok po prirodnom sledu nisu otišle i osnovale svoje. Tu su i stričevi, među kojima se izdvaja onaj koji mu je poklonio prvi, mali plavi bicikl. Potom je tu baka koja je, u statusu žene koja pripada patrijarhalnom društvu, u poziciji koja joj pripada i koja nikada nije laka, sve što radi i što joj se događa povezivala sa smrću ili pak pod bremenom svakidašnjice često zazivala.\nTakođe prisutan, ili relativno prisutan, je i otac čiji lik budi sećanja na porodične svađe, tj. na manje lepe trenutke detinjstva.\nSvet autorskog pripovedača čije smo stubove naveli, ispunjen je čarima detinjstva u selu, svakodnevnim igrama, nestašlucima i čežnjama, za kožnom loptom na primer, kao i veličanstvenim događajima, kao što je dolazak na svet ptića ili teleta. No, odrastanje na tom mestu premreženo je i svim onim što to iskustvo upotpunjava i svedoči da svet jednog detinjstva ne čine samo radosne i veličanstvene stvari. Tako se autorski pripovedač suočava i sa smrću vršnjaka, sa činjenicom da su lovci ubili njegovog psa jer im je rasterivao plen, kao i s takođe nerazumljivim činjenicama koje su deo jednog šireg značajnog konteksta, a koje sve vreme njegovog detinjstva tinjaju - na primer kako se postaje Hrvat ako to neko po rođenju nije i zašto ljudi ratuju, zašto susedima koji, da bi spasli goli život, moraju beže, spaljuju kuće.\nOdgovore na ta i druga teška pitanja, poneta iz zavičaja kojeg više nema, autorski pripovedač možda je dobio na mestu novog života, a možda i nije. Svakako, njegova perspektiva je sada drugačija - zbog činjenice da je odrastao, kao i zbog sagledavanja konitinuiteta, uzroka i posledica konkretnih istorijskih događaja čiji eho ne prestaje, a koji otvaraju polje zapitanosti o ontološkoj prirodi zla. Autorski pripovedač nastoji da do tih odgovora dođe pričom i pisanjem - koji su njegova sudbina.\nU potpunosti lirski intoniranom "Ružom pod ledom", on je zahvatio i autentičan narodni život, folklor i jezik Srba s područja Gline, što je osobit doprinos ove knjige i značajan dokument.\nČitajući "Ružu pod ledom" razmišljamo kojim je čitaocima ona namenjena - izvesno deci i osetljivima, svima koji znaju da se sve bolje, jasnije vidi sa mesta na kom ste bili dete.\nknjiževnost književna kritika Mirko Demića roman Ruža pod ledom


Tipovi modne fotografije - WANNABE MAGAZINE\nTipovi modne fotografije\nModna fotografija predstavlja posebnu vrstu fotografije, koja u sebi objedinjuje umetnost i dokumentarnost. Rolan Bart (Roland Barthes) u svojoj knjizi “Sistem mode”, govoreći o modnoj fotografiji, naziva svet pozornicom. Ta pozornica može biti transformisana zavisno od “predstave” koju želimo da prikažemo, što dozvoljava modnoj fotografiji da u svom teatralnom maniru hoda po tankoj liniji između ozbiljnog i razigranog. Bart opisuje modnu fotografiju kao egzorcizam u kom je sve namešteno da izgleda ekstravagantno, kako bi odevni predmet izgledao kao jedini realan i ubedljiv deo slike.\nBajkoviti život sa editorijalnih fotografija\nU svojoj knjizi, Bart identifikuje tri tipa modne fotografije.\nPrvi tip je doslovno predstavljanje odeće, kakvo srećemo u katalozima i lookbook-ovima. Kada je ovaj tip fotografija u pitanju, akcenat je isključivo na odeći. Poze su jednostavne, pozadina monotona i najčešće jednobojna, nema karaktera niti priče. Ovakve fotografije mogu biti snimane i na otvorenom, ali bez rekvizita i sa zamućenom pozadinom, kako bi pažnja ostala na garderobi. Svrha kataloga i lookbook-ova jeste da nam pruže funkcionalne informacije o odeći i detaljima, i da nam, na kraju, sve to i prodaju. Sve ovo, ipak, ne treba da nas zavara i navede da pomislimo da ovakve fotografije ne mogu biti kreativne. Naprotiv, one mogu biti izuzetno sofisticirane.\nDobar primer da fotografije iz kataloga ne moraju biti dosadne\nDrugi tip je editorijalni. Editorijali su niz romantiziranih fotografija povezanih jedinstvenom pričom. Modeli su postavljeni u situacije iz stvarnog života, imaju ličnost i karakter, i na ovim fotografijama oni žive svoj bajkoviti život. Editorijali ponekad redom prikazuju odeću za svako doba dana, počevši od jutra i, recimo, odeće za posao, a završavajući sa večernjom toaletom. Šminka je jača, a prisutno je i mnogo modnih dodataka, od nakita i torbica do šešira. Garderoba koju modeli nose na neki način je povezana sa okruženjem, i sve zajedno je stilizovano tako da šalje snažnu poruku i ostavlja utisak na posmatrača. Ono što, između ostalog, karakteriše ovaj tip fotografije jeste izvesni kontinuitet koji postoji kada su garderoba i poze u pitanju. Teme editorijala mogu biti kupaći kostimi ili elegantna odela za posao, ali nikako sve to izmešano.\nEditorijal sa kupaćim kostimima u glavnoj ulozi\nTreći tip su pomalo apsurdne fotografije visoke mode. Za razliku od prethodnog tipa, ovakve fotografije nisu romantizirane, niti imaju priču. Naprotiv, ovde srećemo neuobičajene situacije, elementi fotografije su u neočekivanom međusobnom položaju, i zajedno kreiraju apsurdnu scenu. Za ovaj tip fotografije koriste se izuzetno visoki modeli, manekenski građeni, proporcija kakve se izuzetno retko sreću među “običnim” ljudima. Garderoba je ekstravagantna i često stilizovana onako kako se ne očekuje da se u stvarnosti i nosi, a sve sa ciljem ostavljanja snažnog, dramatičnog utiska. Poze su izuzetno ekstravagantne, a često se kombinuju sa smirenim izrazima lica, čineći kontradikciju. Svaki delić ovakve fotografije, od šminke, preko poze, do modnih dodataka, pažljivo je osmišljen i čitava slika bi se “raspala” ako nešto ne bi bilo na svom mestu. Svaki naizgled mali i nebitan detalj ima izuzetno važnu ulogu u ovakvom organizovanom haosu.\nEkstravagantna visoka moda\nBart je ovakvu podelu opisao pre 50 godina, ali ona je i dalje aktuelna. Analizirajući modne fotografije koje viđamo u časopisima, to možemo i sami dokazati. Međutim, pošto se svet mode izuzetno brzo menja, a konzumenti sve brže postaju zasićeni novim sadržajima, očekivano je da i modne fotografije počnu da izlaze iz ovako definisanih okvira. Stoga možemo naići na modnu fotografiju koja u sebi objedinjuje dva ili čak sva tri opisana tipa.\nSlika koja objedinjuje sva tri tipa modnih fotografija\nDobar primer je editorijal sa Šarlot Fri (Charlotte Free) u glavnoj ulozi, urađen za magazin “Wonderland”. Pozadine, iako eklektične i šarene, imaju šablon, a fotografije izgledaju kao da su uzete iz malo ekstravagantnijeg kataloga. S druge strane, na njima ipak možemo videti i priču koja fotografije povezuje u jedinstvenu celinu karakterističnu za editorijale. Takođe, prisutno je i dosta modnih dodataka. Na kraju, ove fotografije sadrže neočekivane detalje, a garderoba je ekscentrično stilizovana, što predstavlja odliku fotografije visoke mode.\nŠarlot Fri kao glavni lik editorijala iz magazina "Wonderland"\nKljučne reči Aleksandra SkorupanCharlotte Freeeditorijalifotografijagarderobahaute couturekatalogkolekcijeLookbookmodamodna fotografijaodećaRoland BarthesSistem modeTipovi modne fotografijeumetnostVisoka modaWonderland


Novi dokumentarac o Džejmsu Braunu produciraće Mik Džeger i Questlove | Balkanrock.com\nNovi dokumentarac o Džejmsu Braunu produciraće Mik Džeger i Questlove\nA&E Network najavila je četvrorodelni dokumentarac o legendarnom američkom muzičaru Džejmsu Braunu koji bi trebalo da ugleda svetlost dana 2023. godine.\nJames Brown: Say It Loud režiraće Deborah Riley Draper dok će izvršni producenti biti Mik Džeger, Questlove i Black Thought, između ostalih.\nU saopštenju, Džeger navodi da je “oduševljen” što producira ovakava projekat, rekavši: “On je bio briljantan umetnik koji me je inspirisao od početka i bio je duboko posvećen Pokretu za građanska prava. Oduvek sam se divio Džejmsu i naučio sam toliko toga od njega“.\nQuestlove i Black Thought su dodali: “Život Džejmsa Brauna je značajan ne samo kako bismo razumeli njegov neizmerni muzički uticaj, koji inspiriše nas i druge umetnike i dan danas, nego i njegov dubok i trajni doprinos koji je imao na američku kulturu.\nNjegov život je ključna i pravovremena priča o borbi, iskupljenju i samoidentitetu i počastvovani smo što imamo priliku da je podelimo“.\nGodine 2014. preminuli glumac Čedvik Bosman igrao je Džejmsa Brauna u biografskom filmu Get On Up, koji je Džeger takođe producirao. Iste godine, Džeger je producirao i HBO dokumentarac Mr. Dynamite: The Rise of James Brown.


Izložba će biti otvorena za posjete do kraja decembra a za taj periodu su planirane i besplatne prateće aktivnosti, za djecu i mlade s razvojnim teškoćama\nUmjetnička galerija Bosne i Hercegovine pripremala je, u saradnji sa švicarskom Ambasadom u Bosni i Hercegovini, šest mjeseci sadržaje prilagođene djeci i mladima s razvojnim teškoćama, a temelje se na djelima švicarskog umjetnika Ferdinanda Hodlera.\nSadržaji namijenjeni toj populaciji koristit će se putem asistivnog oblika tehnologije – android aplikacije pod nazivom ARTsee. Aplikacija je kreirana 2019. godine s namjerom da ciljnoj grupi omogući bolje razumijevanje umjetničkih djela putem animacije, zvuka i teksta.\nTim povodom iz Umjetničke galerije BiH za 15. decembar, s početkom u 11 sati, najavljuju promoviranje ARTsee aplikacije i otvaranje izložbe selektovanih Hodlerovih djela, koja su prilagođena boljem razumijevanju toj ciljnoj grupi.\nIzložba će biti otvorena za posjete do kraja decembra a za taj periodu su planirane i besplatne prateće aktivnosti, za djecu i mlade s razvojnim teškoćama.\n– Posjetioci koji dođu na izložbu, sa svojom djecom, na korištenje će dobiti muzejski tablet putem kojeg mogu iskusiti umjetnost putem tog digitalnog pomagala. Zbog globalne pandemije, koja je naša svakodnevnica već skoro dvije godine, ARTsee aplikaciju je moguće besplatno skinuti, putem Google Play Store, pod nazivom ‘ARTsee UGBIH’ i koristiti u kućnom okruženju – navodi se.\nDo kraja godine Galerija će objaviti i novu web stranicu muzejsko-obrazovnih programa i dodatnih aktivnosti (www.artseeugbih.ba) koje realizuje za različite društvene grupe.\n#umjetnička galerija bih#ARTsee


Srbija svetski šampion | linuxo.org\nSrbija svetski šampion\nPočetak › Forumi › Linukso veb sajt › Pričaonica › Srbija svetski šampion\nThis topic has 15 odgovora, 11 glasova, and was last updated 10 years, 11 months ranije by na12.\n4. novembra 2009. u 2:19 pm #11574\nNazalost, mi pingvinasi, nismo doprineli osvajanju prvog mesta! >:D\n4. novembra 2009. u 5:37 pm #81731\nInace , mladjana Janković kaze:\n– Hakeri „gađaju“ piratske softvere jer njihov kvalitet nije kao kod originalnih, pa postoji veća šansa da virus prođe i širi se dalje – kaže Janković.\nHah ah ah aha ha …. :biggrin:\nImam XP koji je pirat, normalno, nije apdejtovan godinu dana i radi kao zmaj, cak nemam ni anti virus, vec neki sugavi spyboot, valjda se tako zove …. i sve pici normalno … moram da je zovem da joj kazem ovo, da vidim sta ce reci …\nA da smo prvi po porateriji to stoji …. :biggrin:\n5. novembra 2009. u 1:36 am #81732\nTo je tužno 🙁\nvirusi su izgleda samo sredstvo za monopolizaciju vendor lokina O0\n5. novembra 2009. u 8:24 am #81733\nA meni se nekako čini…ili mi bar para uši… da se ipak ne kaže(ma koliko ga bilo) „softveri“ nego softver…\nDakle makar imao 200 aplikacija.. mislim da se kaže instaliran softver, a ne softveri….\n5. novembra 2009. u 9:32 am #81734\nUz sve to, čudi me da nije rekla „targetiraju“ – to je izgleda moderno kod novopečenih intelektualaca…\nSamo vi počnite da ga primenjujete… da vidim onda vaših 90% nazovi „tržišta“ :biggrin:\n5. novembra 2009. u 12:57 pm #81735\nE sad, kako oni koji gadjaju neki komp znaju da oni imaju nelegalan softver?\nPa i oni koji imaju legalan softver, nemaju obicaj da ga apdejtuju, pa je moguce da im uleti nesto …\n5. novembra 2009. u 1:59 pm #81736\n[quote]– Hakeri „gađaju“ piratske softvere jer njihov kvalitet nije kao kod originalnih, pa postoji veća šansa da virus prođe i širi se dalje – kaže Janković.\nTi kompovi imaju sliku korisnika sa povezom preko oka i papagajem na ramenu pored ip adrese.Predpostavljam da ih to oda. 🙂\n5. novembra 2009. u 3:46 pm #81737\nhahahahaha :biggrin: jes bejbe\nGadjaju oni zato sto je busno, a ne zato sto je piratsko, tako da mi sto smo puni sa virusima nismo krivi, krivi su oni sto ga prave :biggrin::\nMicrosoft je krpljenjem rekordnog broja propusta prošlog meseca, označio kraj šeste godine od kako je prešao na mesečnu šemu ispravljanja grešaka u svom softveru. Neformalno prebrojavanje bezbednosnih biltena u njegovoj arhivi pokazuje da ih je od oktobra 2003. objavio oko 400.\nU biltenima je opisano 745 propusta uočenih u skoro svakom Microsoftovom proizvodu. Više od polovine biltena (230) odnosilo se na slabosti koje je Microsoft nazvao „kritičnim“ jer bi napadačima omogućile da preuzmu potpunu administrativnu kontrolu nad sistemom sa udaljene lokacije.\nUkupan broj grešaka otkrivenih i zakrpljeih ove godine iznosi oko 160; dok je 2008. izvešteno o 155. Oba ova broja su više nego duplo veći od broja propusta objavljenih 2004. i 2005, prve dve pune godine „zakrpljenih utoraka“.\nPoslednji mesec kad nije bilo „zakrpljenog utorka“ bio je mart 2007. U proteklih šest godina Microsoft je imao svega četiri takva meseca – od kojih su dva bila u 2005. S druge strane, kompanija je objavila zakrpe za 10 i više propusta u jednom mesecu u preko 20 navrata a za 20 i više u 10 navrata. mikro\n5. novembra 2009. u 4:02 pm #81738\nDa, bušno, i ja kažem 🙂\nLinux kernel vulnerability[/url]\n5. novembra 2009. u 5:57 pm #81739\nNa tom linku je ispušten poslednji pasus sa izvora(http://24sata.rs/vesti.php?id=63832). Ceo uvodni tekst zapravo završnom pasusu i služi:\nBesplatan antivirus na netu uz Windous 7\nSvako ko koristi originalni Windous 7, novi operativni sistem Majkrosofta, može sa interneta da skine besplatan antivirus program „Sekjuriti esenšal“, kaže Ivana Janković iz Majkrosofta. „Program će uskoro biti dostupan i na srpskom, i na ćirilici i na latinici. Namenjen je kućnim korisnicima, koji su najčešće na udaru virusa i koji su najmanje zaštićeni. Ovaj program može i sada da se skine u engleskoj verziji, uslov je samo da imate originalni Windous 7“, kaže ona.


Automobilizam | Pančevac - Part 2\nNovi „Punto”, nova niža cena\n„Autoremont Pivašević” iz svoje ponude izdvaja novi „punto” po jedinstvenoj ceni od 8.890 evra, uključujući i PDV. Ovaj automobil možete kupiti i putem kredita banke „Kredi agrikol”, uz veoma povoljne uslove. Takođe, kupcima je data mogućnost da uz kupljeno vozilo fabričku garanciju produže paketom dodatne zaštite „Maximum Care”, i to do pet godina. Iskoristite priliku i posetite prodajni salon „Autoremonta […]\nIsplativost vožnje na tečni naftni gas mnoge je podstakla da u svoja vozila ugrade plinske uređaje i tako uštede. U jednom od prethodnih brojeva „Pančevca” govorili smo o ugradnji, jednom aspektu održavanja gasnih uređaja, a ovom prilikom nastavljamo o ovoj temi. Da bi motor koji se pokreće gasom bolje radio i manje trošio, potrebno je jednom godišnje ili na šest […]\nNaoružani pljačkaši haraju Pančevom 18585 pregleda\nPolicija dozvolila nošenje biber-sprejova i šokera za samoodbranu 17709 pregleda\nRoditelji identifikovali nastradalu devojku 11736 pregleda\nTeška saobraćajka na putu za Banatsko Novo Selo: jedno lice poginulo, dva teško povređena 10888 pregleda\nKad ti dete umire, a država mu sprema opelo 10425 pregleda


Komunikacijama memovima efikasnija od viceva - CAT BiH\nKomunikacijama memovima efikasnija od viceva\nNajčešći mimovi su obrađene fotografije s istaknutim tekstom koji sadrži duhovitu poruku. Njima se ne plasiraju vjerodostojne činjenice već se izražavaju vrijednosni sudovi i ideje.\nFoto: Raja sa biroa\nU eri novih medija i društvenih platformi više su nego izraženi izazovi vizuelne komunikacije. S obzirom na to da je vizuelna komunikacija vrlo važan segment cjelokupnog komuniciranja, u teoriji se pojavljuje termin vizuelna pismenost, koji podrazumijeva sposobnost analize značenja informacija prikazanih u okviru neke vizuelne forme, kao i kreativno izražavanje sopstvenih ideja kroz vizuelne forme (video/fotografija). U forme vizuelne komunikacije najčešće spadaju emotikoni, fotografije, videoklipovi, ali i popularni mimovi (meme). Naime, mimovi zavređuju posebnu pažnju s obzirom na to da polako, ali sigurno postaju dominantan oblik komunikacije na društvenim mrežama, pogotovo među milenijalcima. U tom smislu, cilj ovog teksta je razumijevanje uloge i funkcija mimova u savremenom medijatizovanom društvu.\nŠta su mimovi i kako su nastali?\nRiječ „meme“ je prvi put uveo biolog Richard Dawkins 1976. godine u knjizi „Sebični gen“. „Meme“ dolazi od grčke riječi „mimema“ (što znači „nešto imitirano“). Dawkins je opisivao „meme“ kao tijelo koje služi da ljudi prenose društvene uspomene i kulturne ideje jedni drugima. Koncept internetskog mima prvi je predložio Mike Godwin u junskom izdanju popularnog časopisa „Wired“ 1993. godine.\nInače, mim predstavlja specifičan medijski konstrukt čije su osnovne funkcije zabava, humor, ali sve više i politička propaganda. Pojava i opstanak mimova u online prostoru u najvećoj mjeri zavisi od broj šerova i lajkova. Što je više šerova i lajkova, mim postaje viralniji i samim tim se njegov značaj u internetskoj zajednici povećava, i obrnuto. Mimovi se lako reprodukuju i prilagođavaju lokalnim publikama, zbog čega su u mogućnosti da nadilaze kulturne barijere. Mimovi obično predstavljaju neke izmišljene fraze (nerijetko s namjernim pravopisnim greškama), editovane fotografije, citate iz popularnih serija, filmova, pjesama koji su prikazani u različitim formama, kao i različite motive iz savremene mainstream, ali i alternativne kulture. U obzir dolaze i kratki videoisječci (recimo „Harlem Shake“ ili „Hitler’s ‘Downfall’ parody“) ili GIF (Graphics Interchange Format), koji često imaju humoristični, ali sve češće i politički karakter.\nNajčešće se mim susreće u obliku obrađene slike s istaknutim tekstom koji sadrži duhovitu poruku ili frazu. Može se reći da su ovakvi mimovi sastavljeni iz tri dijela. Svakako, dominantan dio mima je slika, koja određuje kontekst za razumijevanje čitave poruke. Drugi dio je istaknuti tekst koji se nalazi na vrhu slike i obično je u formi pitanja ili neke konstatacije. Konačno, treći dio je istaknuti tekst koji se nalazi na dnu slike i predstavlja svojevrsni „punch line“. Odnosno, tekst na dnu krije ključ za razumijevanje čitave poruke. Da bi se ovi sadržaji lakše kreirali na internetu postoji stranica „memegenerator“, koja omogućava svakome da napravi mim koristeći se dostupnim šablonima.\nU početku, mimovi su imali vrlo spor razvoj i duže su opstajali na sceni. Međutim, brzina razvoja društvenih mreža u velikoj mjeri je uticala na ekspanziju mimova, ali i razvoj svojevrsne mim kulture.\nOsim toga, iako postoje kultni mimovi koji još uvijek postoje na sceni (Lolcat, Rickrolling, Grumpy Cat, Doge, Trollface, Chuck Norris fact, Socially Awkward Penguin), postoje i oni koji se svakodnevno pojavljuju i nestaju.\nMožemo se prisjetiti kako je haljina „koja je mijenjala boje“ izazvala instant euforiju na globalnom nivou, ali je brzo i nestala. Naime, u pitanju je fotografija haljine koja je 2015. godine postala viralna zbog toga što je podjednako izgledala kao žuto-bijela, odnosno crno-plava, a što je izazvalo veliku pažnju publike.\nS obzirom na veliku popularnost mimova u posljednjih nekoliko godina, na internetu postoji sajt „knowyourmeme“, koji nudi korisnicima mogućnost da saznaju kada je neki mim nastao i koja je osnovna ideja iza nastanka mima.\nViše o ovom članku možete pročitati na: analiziraj.ba


Ministarstvo za zaštitu životne sredine podržalo projekat „Saniranje zemljišta i obnavljanje u savremeno dečje igralište u naselju Oskoruša u Zaječaru“ - Tempo Naxi radio\nMinistarstvo za zaštitu životne sredine podržalo projekat „Saniranje zemljišta i obnavljanje u savremeno dečje igralište u naselju Oskoruša u Zaječaru“\n14. јула 2021. 15. јула 2021. Zoran Nikolic\nMinistarka Srbije za zaštitu životne sredine, Irena Vujović potpisala je sa gradonačelnicima i predsednicima opština ugovore o sufinansiranju realizacije projekata zaštite i očuvanja zemljišta kao prirodnog resursa, za šta će iz budžeta Ministarstva ove godine biti izdvojeno gotovo 333 miliona dinara.\nU ime grada Zaječara ugovor je potpisao Vladimir Videnović zamenik gradonačelnika. Projekat „Saniranje zemljišta i obnavljanje u savremeno dečje igralište u naselju Oskoruša u Zaječaru“ podržalo je Ministarstvo zaštite životne sredine, koje je na Konkursu za sufinansiranje projekata očuvanja i zaštite zemljišta kao prirodnog resursa Zaječaru odobrilo 11.746.440,00 dinara, a preostali iznos grad izdvaja iz svog budžeta. Ukupna vrednost projekta iznosi 14.786.692,80 dinara.\nCilj projekta je kultivisanje zemljišta i pretvaranje u korisnu površinu za građane, zapušteno zemljište će sa realizacijom projekta postati zeleni park sa dečjim igralištem, kako bi deca i svi ostali u zaječarskom naselju imala svoj kutak za igru i odmor. „Sredstva koja dodeljujemo namenjena su za sanaciju lokacija na kojima su nekada bile deponije, erozivnog zemljišta, odrona, klizišta. Cilj nam je da na mestu devastiranog zemljišta budu izgrađeni eko parkovi i zeleni prostori koje će građani moći da koriste„, rekla je Vujović. Projekti će biti sufinansirani u 43 grada i opštine, kojima su na javnom konkursu odobrena sredstva, saopštilo je Ministarstvo. „Plan je da svi projekti budu realizovani do 30. novembra, tako da ćemo rezultate videti već u ovoj godini u Boru, Zaječaru, Novom Pazaru, Osečini, Zrenjaninu, Smederevu i drugim gradovima i opštinama„, istakla je na potpisivanju ugovora ministarka.\nZaječarski letnji vašar biće održan od 21. do 23. jula\nTri zaječarska sela danas bez vode


velj 14, 2022 | Vijesti\nJavni poziv je objavljen u Jutarnjem listu od 8. veljače 2022., u Večernjem listu od 9. veljače 2022. te u Narodnim novinama (br: 18/22.) od 9. veljače 2022., oglasni dio-objave.\nstu 4, 2021 | Vijesti\nNatječaj je objavljen 29. listopada 2021. godine u „Narodnim novinama“ broj 117/21. te u Večernjem listu i Jutarnjem listu.\nPoveznicu prema tekstu objavljenog natječaja možete pronaći ovdje: https://narodne-novine.nn.hr/clanci/oglasi/o8325508.html


KAD RUSI ZAPERTE Evropa hoće dijalog i pomirenje! | Afera\nKAD RUSI ZAPERTE Evropa hoće dijalog i pomirenje!\n16. октобра 2020. 16. октобра 2020. Gradiša Katić\t0 Comments\nU retorici Berlina povodom Moskve čule su se pomirljive note — nemački ministar spoljnih poslova Hajko Mas se založio za nastavak dijaloga\nVažnost održavanja interakcije sa Rusijom prepoznaju i političari drugih zemalja EU.\nNemački ministar spoljnih poslova je istakao da se poslednjih meseci češće sastajao sa Sergejem Lavrovim nego sa bilo kojim drugim stranim kolegom. On je podsetio na dugoročnu saradnju zemalja „na nivou građanskog društva, studenata, naučnika, umetnika, u ekonomskoj sferi“.\n„Rusija je do sada malo toga preduzela kako bi rasvetlila incident. Pri tome stalno se iznose neke nove verzije, a time se samo pojačava utisak o odsustvu zainteresovanosti da se pojasne okolnosti onoga što se desilo“, rekao je ministar. Ako Moskva ne reaguje, Evropska unija će usvojiti nove sankcije.\nIpak, Has je više puta naglašavao da će Nemačka završiti izgradnju „Severnog toka 2“. Međutim, Berlin ne isključuje da će sankcije odložiti puštanje u rad gasovoda.\nVisoki predstavnik EU za spoljnu i bezbednosnu politiku Žozep Borelj takođe je dao neočekivanu prorusku izjavu. „I bez Navaljnog ima mnogo toga važnog da se obavi. Rusija je kopredsedavajući Minske grupe Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju koja se bavi rešavanjem sukoba u Nagorno-Karabahu“, istakao je on.\nŠef evropske diplomatije pozvao je Emanuela Makrona da nastavi dijalog sa Vladimirom Putinom. I naglasio je da će biti teško postići rešenje situacije u Karabahu bez ruskog posredovanja.\n„Nećemo prestati da komuniciramo sa Rusijom zbog sankcija povodom Navaljnog“, zaključio je Borelj.\nSada je sva pažnja usmerena na Karabah. Zahvaljujući diplomatskim naporima Moskve, relativni prekid vatre traje već nekoliko dana u zoni borbe.\nSjedinjene Države takođe prepoznaju važnost dijaloga sa Rusijom. Nakon što je izlečen ok kovida, Donald Tramp je dao nekoliko izjava, uključujući i jednu o nameri da produži START 3.\n„Postignut je načelni sporazum sa Moskvom povodom ovog pitanja“, saopštili su iz administracije Bele kuće.\nRuske vlasti su još jednom podsetile da su se uvek zalagale za produženje sporazuma, ukazujući na odgovornost koju Moskva i Vašington nose pred svetskom zajednicom kada je reč o pitanjima strateškog naoružanja.\nNa proleće su američke i ruske trupe razgovarale o tome kako da se zajedničkim snagama suprotstave terorističkim grupama.\nSaradnja nije prekinuta ni tokom pandemije virusa korona. „Mi još uvek razmenjujemo podatke o predstojećim terorističkim napadima putem organa za sprovođenje zakona i specijalnih službi“, rekao je u maju zamenik ministra spoljnih poslova Rusije Oleg Siromolotov.\nZatišje u Libiji koje traje već treći mesec, rezultat je niza pregovora Moskve i Vašingtona sa sukobljenim stranama. Sada i Rusija i zapadni posrednici pokušavaju da učesnike dugotrajnog rata dovedu za pregovarački sto i dogovore se o fazama reformi.\nJoš jedna sfera indirektne interakcije je avganistansko pitanje. Pre nego što je Donald Tramp zaključio dogovor sa pokretom „Taliban“, pregovori sa vlastima u Kabulu i talibanima odvijali su se u Moskvi. I dok stavovi Kremlja i Bele kuće o postkonfliktnom Avganistanu nisu skroz isti, u zajedničkom interesu je okončanje decenijskog sukoba.\n„Bilo bi pogrešno smatrati da je situacija koja je nastala zbog Navaljnog početak krize velikih razmera. Zaista, nakon ukrajinskih događaja, poverenje između Moskve i Berlina je oslabilo. Ali velika ruskojezična zajednica u Nemačkoj i raširena struktura ekonomskih kontakata nisu nestali. Dakle, dijalog će se nastaviti“, rekao je Sokolov.\nNaravno, Rusiju će i dalje kritikovati, rekao je politikolog. Ali u zemlji ima dovoljno političkih snaga koje se zalažu za produbljivanje kontakata.\n„Pristalice konstruktivnog rusko-nemačkog dijaloga postoje i u vladajućoj koaliciji i među opozicionim strankama. Sa njima je solidaran biznis u Rusiji, kao i istočne savezne države. Oko 14 odsto nemačkih stanovnika ima kontakt sa Rusima, što se može smatrati sasvim dobrim pokazateljem“, pojašnjava Sokolov.\nEkspert skreće pažnju na to da je Brisel poslednjih godina bio protiv mešanja Vašingtona u evropska pitanja, uključujući i dijalog sa Moskvom. To je podrazumevalo i projekat „Severni tok 2“.\n„Hajko Mas je više puta rekao da je ovo pitanje Evrope, a ne Amerike. Poslovni krugovi EU nisu saglasni sa tim što „Severni tok 2“ ugrožava energetsku bezbednost Ukrajine. Naprotiv, cevovod će gas isporučivati ne samo evropskim, već i ukrajinskim potrošačima“, ističe analitičar.\nDunaj smatra da Berlin, Pariz i Beč su sada na oprezu i čekaju. Ide se na to da će Tramp u januaru napustiti veliku politiku, a američki establišment će prestati da vrši pritisak na EU. Istovremeno, ekspert očekuje da će se nakon američkih izbora rusko-američki kontakti proširiti, barem kada je reč o Bliskom istoku i strateškom naoružanju.\n← NAŠ PREDSEDNIK izvukao “oružje” koje do sada niko nije video – Dokumenat od 6 tačaka koji će okrenuti sve\n(UZNEMIRUJUĆI VIDEO) UŽAS IZ PARIZA: Obezglavljeno telo leži na pločniku, evo kako se ponašaju prolaznici! →\n1. августа 2019. 1. августа 2019. Srećko Milovanović 0\nFahrudin Radončić: Bošnjaci su evropski narod, a ne turski privjesak\n18. априла 2017. Gradiša Katić 0\nKRALJICA RIJALITIJA IPAK KOD PECONIJA!\n6. септембра 2019. 6. септембра 2019. Gradiša Katić 0


PLAZMA TV Televizor SAMSUNG PS50C6500 50 inča 127 cm\n3D PLAZMA TV Televizor SAMSUNG PS51D490 51 inča 129 cm\nOriginal crni toner CANON C-EXV12 imageRUNNER iR3035 iR3035N iR3045 iR3045N iR3235 iR3235I iR3235N iR3245 iR3245I iR3245N iR3530 iR3570 iR4570 iR4570E iR4570F iR4570NE kapacitet 24.000 strana\nJedan od retkih štampača iz najnovije generacije, za koji već odmah možete da kupujete jeftine kompatibilne tonere!\nZašto bi ste plaćali skupe tonere, koje je usput teško nabaviti, ako to ne morate?\nKod nas za ovaj štampač odmah možete da kupite kompatibilni toner A klase, sa garancijom 2 godine na kvalitet štampe i broj štampanih strana, po ceni 50% nižoj od originala.\nLaserski štampač dobijate na kućnu adresu odmah po uplati prve rate, kao i račun sa tačnim iznosima i datumima za plaćanje ostalih rata.\nTip uređaja Crno-beli laserski A4 štampač\nBrzina štampe Brzina štampe crno (normal, A4): do 18 strana/minuti, štampa prve strane, crno (A4, ready): najbrže za 8.5 sekundi (od auto-off)\nKapacitet štampe Max. mesečni kapacitet štampe 5.000 strana. Preporučeni mesečni kapacitet štampe: 250 do 1.500 strana\nKapacitet kasete Standardno 1 kaseta za papir, max. 1 kaseta za papir. Rukovanje papirom standardno / ulaz: 150 listova ulazna kaseta\nKapacitet prihvatnika Rukovanje papirom standardno / izlaz: 100 listova licem na dole\nPodloga za štampu Podržana veličina medija: A4, A5, A6, B5, razglednice, koverte (C5, DL, B5). Prilagođeni formati: 150 listova ulazna kaseta: 147 x 211 do 216 x 356 mm. Podržani tipovi medija: papir (laserski, običan, foto, grubi, najfiniji), koverte, nalepnice, cardstock, transparencie, razglednice. Težina medija ode papira: od 60 do 163 gr/m2\nMemorija Standardna memorija 2 MB, max. memorija 2 MB\nOstale karakteristike Brzina procesora 266 MHz ; Duplex štampa (štampa sa obe strane papira): ručno (obezbeđena drajverska podrška) ; ENERGY STAR qualified ; Plus: podržava Kensington blokadu za dodatnu sigurnost\nKompatibilnost Windows 10 (32-bit/64-bit), Windows 8.1 (32-bit/64-bit), Windows 7 (32-bit/64-bit), Windows Vista (32-bit/64-bit), Microsoft Windows XP (32-bit/64-bit), Server 2008 (32-bit/64-bit), Server 2003 (32-bit/64-bit), Mac OS X v10.4, v10.5, v10.6, Linux\nKonekcije Hi-Speed USB 2.0 port\nPotrošnja energije Potrošnja el.energije (active): 360W, potrošnja u powersave režimu 0.9W (Auto-Off), potrošnja u standby režimu 1.4W\nDimenzije 349 x 238 x 196 milimetara\nKomplet sadrži štampač, crni toner, strujni kabel, CD sa drajeverima, garancija 24 meseca, u originalnoma pakovanju ne dolazi USB kabel


Hotel Primavera 2* - Najpovoljnija putovanja 2022\nHotel Primavera se nalazi na odličnoj lokaciji na svega 500 m od peščano-šljunkovite plaže. Od hotela Primavera praktično počinje mesto Dasija. Hotel je udaljen 8 km od centra grada Krfa, a 9 km od aerodroma. Strateški se nalazi na najboljoj lokaciji za obilazak ostrva.\nHotel poseduje restoran, bar, bazen sa baštom, Wi-fi internet, sef, bilijar, stoni tenis, parking za sve one koji dolaze sopstvenim prevozom.\nSve sobe imaju klima uredaj i frižider (uz doplatu), TV, kupatilo, balkon.\nIshrana je na bazi kontinentalnog doručka i večere (klasičan način usluživanja).\n25.05.2019 / 31.10.2019


NEKOM RAT- NEKOM BRAT: ČLANOVI PREDSJEDNIŠTVA BIH DANAS OTIŠLI NA TRI RAZLIČITA SKUPA – The Balkantimes Press\n09/01/2020 25/03/2020 Balkantimes.Press\t245 Views9 januar, balkantimes.pres, dan RS, Dodik, Dzaferovic, Komšić, neustavan, Potočari, Zenica\nČLANOVI PREDSJEDNIŠTVA BIH DANAS OTIŠLI NA TRI STRANE: Komšić u Zenicu kod prevoznika koji štrajkuju glađu, Džaferović u Potočare da oda počast žrtvama, Dodik u Banjaluku da krši Ustav BiH i proslavi 9. januar dan RS-a.\nPredsjedavajuči Predsjedništva BiH Željko Komšić u ranim jutarnjim satima posjetio je radnike JKP Zenicatrans – Prevoz putnika Zenica koji već treći dan štrajkaju glađu u prostorijama zgrade ovog preduzeća.\nKomšić je, navodi Bilić, u posjetu radnicima Zenicatransa stigao jutros prije 6 sati.\n– Bio je sa nama oko 45 minuta. Saslušao nas je. Stoji iza nas. Daće nam podršku, koliko je to u njegovoj moći. On ne može narediti nikome da se uradi, ali je razumio naše zahtjeve i probaće da djeluje u pravcu rješavanja ovog problema, jer politika mora riješiti problem Zenicatransa, kazao je Bilić.\nDžaferović je istakao da je danas prije svega došao u Srebrenicu i Bratunac kako bi odao počast nedužnim žrtvama genocida, koji je započeo upravo 9. januara 1992. godine. O proslavi dana RS Džaferović je rekao:\n“Deveti januar nije dan bosanskohercegovačkog entiteta Republike Srpske, Ustavni sud BiH je jasno kazao da je to protivustavno i da to ne može biti taj dan”.\nSrpski član Predsjednistva BiH Milorad Dodik je pak otišao u Banjaluku da slavi 9 januar kao dan RS i kazao da je ovo naš dan slavlja.\n– 9. januara te 1992. godine nisu nam dali da u Sarajevu održimo sjednicu parlamenta pa smo morali otići na Pale i tamo je održati. Tada nismo znali da pravimo jednu važnu odluku. Koliko je ljubavi našeg naroda u ovih 28 godina uneseno u Srpsku – kazao je Dodik.


u muškom rodu, jer drugačije nije prikladno...\nUlazeći u taj dimom okruženi objekat, prvo uocih natpis iznad šanka.. Taj lokal je obecavao karirani stoljnak, sumnjive tipove i ugodno popunjenu konobaricu, koja žmireći toći pivo, i rakiju, a svojim mušterijama prije no što i naruce procita misli i spusti piće na sto... Piće koje oni u dahu saliju i ona ponovi tu aktivnost još nebrojeno puta, sve dok neko od njih ne padne na pod...\nUšao sam niko se nije dao omesti u tom svom poslu, ni uputiti mi pogled... Mjesto u čošku bilo je prazno, sjedoh, još sam se cudio tom natpisu, nekako nije pripadao tu... Tu nije bilo pjesnika, umjetnika, nekog ko bi mogao razumijeti te rijeci, usudio bi se reci da su rijetki posjetioci znali i procitati te rijeci... Udarac čaše o stol me trznu, pogledah j,e nasmija joj se, zahvali, pomirisah čašu... Izgleda da je istina da mi na celu piše VODKA... Ispih je u jednom dahu, kako je red. I nastavih posmatrati. Zvuka nije bilo, samo slika i glasovi u mojoj glavi, cudno kako su i ovaj put uspjeli nadglasati žamor, cak i ne bas tihu i prijatnu muziku...\nPopio sam još koju i sad bi mi baš dobro sjela Ona, da je gledam... Ah, šta pomišljam, da bi jedna takva dama ikada i zavirila u ovakav lokal... Zapravo, bi sigurno, kada bi samo znala za ovaj natpis iznad šanka... Možda bih je trebao jednom povesti ovamo... Glupost, takvu damu, ovamo, to bi bilo poniženje... A, kao da bi ona i pošla s ovakvim probisvijetom poput mene... Mada bih je jako volio povesti u šetnju mjestima koje bi tek tada i ja otkrio, jer uz nju sva bi dobro znana mjesta poprimila drugi oblik...\nČaša opet lupi o stol i dade mi znak, da ispijem još jednu i još jednu... Idalje me čudio taj natpis, sad je već imao i viška slova, al jasno sam mogao procitati „Ja sam samo sanjar čiji pogled gasne u magli i memli...“, ponavljao sam to sve dok nisam pao sa stolice.\n„Uvijek i ljubljena, upamtit' ću, a u duši vazda ista pustoš zraći...“


Za šta se glasa - Vladimir Gligorov - Peščanik\nZa šta se glasa\nGlas na predstojećim izborima je glas za šta? O čemu se odlučuje ili bi trebalo da se odlučuje na ovim izborima?\nPrvo o tome hoće li se uvesti predsednički sistem. Po ustavu, Srbija je parlamentarna, skupštinska demokratija. Ukoliko vođa najveće stranke, koja kontroliše vladu i skupštinu, bude izabran za predsednika države, vlada će odgovarati njemu, a ne skupštini, ma koliko da je ta kontrola u ovom času slaba ili je nema, što će praktično ukinuti skupštinsku demokratiju. Kako to nije u skladu sa Ustavom, legitimnost se može uspostaviti ili promenom ustava ili promenom vlasti. Ovo drugo bi moglo da se postigne već na ovim izborima, pre nego što dođe do toga da se odlučuje o promeni ustava.\nDruga odluka jeste da li će se napustiti nacionalistička politika tako kako se, otvoreno ili prećutno, sprovodi već tri decenije. DOS nije imao snage za to posle 2000, a pogotovo ne posle 2003, što je otvorilo vrata radikalima, odnosno naprednjacima. Čija je politika da će vreme za ostvarenje nacionalističke politike doći, a oni će biti ti koji će je i sprovesti. To podrazumeva da se definitivno ne reši niti jedan od zamrznutih problema, kako kada je reč o susedima, tako i kada je reč o odnosima sa Evropom i svetom. Na ovim izborima bi mogao da se napravi korak koji se očekivao posle promene režima 2000, a nije se napravio do danas.\nTreća odluka jeste hoće li se krenuti u modernizaciju zemlje, sistemsku i još više pravnu ili, kako se to kaže, u jačanje institucija, ili će se povećati oslanjanje na centralizaciju vlasti. To podrazumeva vladavinu prava, promenu izbornog sistema i regulatorni sistem koji onemogućava oligarhijske odnose, u javnom i privatnom sektoru. Pretpostavke za to postoje, jer je i društveno i privredno zavisnost od vlasti pretežno negativna, a napredovanje i standard zavise sve više od lične preduzimljivosti, kako kod kuće, tako i preko granice. Da bi vlasti povratile ne toliko poverenje, koliko korisnu ulogu u društvu, potreban je uverljiv sistem odgovornosti. Počevši od predstojećih izbora.\nZa to se, po mom mišljenju, glasa.


ŠOKANTNA SCENA NA OBALI VRBASA: Prolaznici videli seks u troje, kad je došla policija, devojka vikala da je silovana! | Region | Kurir\nBosna i Hercegovina 22.08.2018. 12:15h 22.08.2018. 12:15h\n"Bila su dva muškarca i devojka. Nismo mogli da verujemo svojim očima, a posebno što je to mesto gde bude i dece. Odmah smo pozvali policiju, a kada je policija došla, čuli smo da devojka vrišti i galami", ispričala je jedna Banjalučanka.\nPo dolasku, policija je u eksplicitnom činu zatekla muškarce Borisa Z. (32) i Gorana O. (43) i devojku (18) koja je tvrdila da je žrtva silovanja. Dva muškarca su posle ispitivanja u Tužilaštvu pušteni su da se brane sa slobode.\n"Postupajući tužilac ispitao je osumnjičene. S obzirom na to da nisu postojali zakonski razlozi za određivanje mere pritvora, oni su pušteni na slobodu", saopštila je Maja Đaković Vidović, portparolka OJT Banja Luka.


Erazmus Mundus | Erasmus\nErazmus Mundus je program za saradnju i mobilnost iz oblasti visokog obrazovanja koji ima za cilj da poboljša kvalitet evropskog visokog obrazovanja i da promoviše dijalog i razumevanje među ljudima i kulturama kroz saradnju sa trećim zemljama. Dodatno, on doprinosi razvoju ljudskih resursa i kapacitetu za međunarodnu saradnju visokoškolskih institucija u trećim zemljama tako što povećava mobilnost između Evropske Unije i ovih zemalja. Više informacija možete naći na veb-sajtu EACEA.\nErazmus Mundus program pruža podršku:\nVisokoškolskim ustanovama koje žele da implementiraju zajedničke programe na postdiplomskom nivou ili da uspostave među-institucionalnu saradnju i partnerstva među univerzitetima iz Evrope i iz ciljanih trećih zemalja;\nindividualnim studentima, istraživačima i osoblju univerziteta koji žele da provedu jedan period za studiranje/istraživanje/držanje predavanja u kontekstu jednog od gorepomenutih zajedničkih programa za kooperativna partnerstva;\nbilo kojoj organizaciji koja je aktivna u oblasti visokog obrazovanja koja želi da razvija projekte koji teže da poboljšaju privlačnost, profil, vidljivost i imidž evropskog visokog obrazovanja širom sveta.\nInstitucije visokog obrazovanja i bilo koje organizacije aktivne u oblasti visokog obrazovanja i istraživanja, kao i studenti, kandidati za doktorat, nastavnici i osoblje univerziteta (akademsko i/ili administrativno) iz bilo kog dela sveta.\nKako mogu da apliciraju visokoškolske institucije?\nVisokoškolske institucije i organizacije koje su aktivne u oblasti visokog obrazovanja mogu da centralno apliciraju kod Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizuelnu politiku i kulturu.\nRezultati selekcije Erazmus Mundus 2014: Poziv za projekte EACEA/18/13


Potražnja prevazilazi ponudu, a arabika sve skuplja: Svet očekuje nestašica kafe? - Biznis Telegraf.rs\n25/04/20 | 13:13\nPošiljke iz Kolumbije privremeno bi mogle da budu obustavljene zbog mera koje su na snazi do 27. aprila\nOd kraja prošle nedelje pola kilograma sirove arabike košta 1,21 dolar / Foto: Pixabay.com\nPandemija je uticala na sve, pa i na mnogima obožavani napitak - kafu. Iz straha da će doći do slabije ponude, jer su granice zatvorene pa se i transport slabije odvija, cene kafe su skočile na svetskom tržištu. Iako je ova vest za jedne loša - za prerađivače kafe i krajnje kupce, proizvođači su se obradovali jer su zbog niskih cena bili na ivici propasti.\nOd 2016. cena kafe je pala za 30 odsto u odnosu na prosečnu cenu u prethodnih 10 godina - pokazali su podaci Međunarodne organizacije ICO, koja okuplja 49 država koje izvoze i uvoze kafu. Primera radi, pola kilograma arabike je prošle nedelje koštalo iznad 1,21 dolar. Podsetimo, ista mera iste vrste - 2011. je koštala čak 3 dolara, što je bio vrhunac.\nI dok jednima ovo ne ide na ruku, mnogi od 25 miliona proizvođača dočekali su vest o poskupljenju s radošću, jer su jedva krpili kraj s krajem i pokrivali operativne troškove. Farme su sve lošije stajale. Onda je nastupila pandemija i unela bojazan zbog potencijalne slabe isporuke. Brazil je, inače, najveći svetski proizvođač kafe i njegova arabika je sada poskupela za 20 odsto u odnosu na februar 2020. godine.\nTerminski ugovori za kafu, kojima se trguje na Njujorškoj berzi, u martu su skočili za 9 procenata, i dostigli u proseku 1,16 dolara za 500 grama kafe. A cena nastavlja da raste, kako kriza traje. Pod znakom pitanja su i isporuke iz Kolumbije, koja je jedan od ključnih proizvođača.\nU toj zemlji, berba se obično odvija u aprilu, međutim, i oni sada beleže manjak radne snage, pa se ne zna koliko će plodova biti ubrano. Zatvorene granice su poremetile čitav proces, pa trenutno nema sezonskih radnika. Karantinske mere u Kolumbiji traju do 27. aprila.\nICO navodi da "potražnja za sada premašuje ponudu", što bi moglo da utiče na privremenu nestašicu kafe, kao i na kratkoročno dodatno podizanje cena.\nDa li su razlog tome zatvorene kafeterije ili više slobodnog vremena kod kuće, ali ovih nedelja potrošnja kafe u Francuskoj je skočila za 34,6 u odnosu na proleće 2019. godine. Italiji beleži rast od 29,5 odsto.\nVideo: Ma, koji Starbaks... Oni prave kafu koja sija\nPaprena potražnja za đumbirom: Kilogram i do 1.200 dinara


VREDNOSTI U SVETU „REALNOSTI“ VREDNOSTI U SVETU „REALNOSTI“\nDruštvo maj 27 2015\tveličina teksta\tSmanji veličinu teksta Povećaj veličinu teksta\nRasprave o kiču i šundu, u teorijskom kontekstu sagledavanja, bile su vrlo aktuelne tokom druge polovine XX veka, što je koincidiralo sa osnovnim vrednostima za koje su se borili studenti, zajedno sa svojim profesorima, tokom maja meseca 1968. godine.\nU to vreme, gotovo da nije bilo teoretičara kulture ili medija, odnosno estetičara, koji se ovim pitanjem nije problemski bavio: od Teodora Adorna, preko Abrahama Mola, pa sve do, nešto docnije, Đila Dorflesa ili Umberta Eka, na primer. Kič kao ideološko, ekonomsko i, pre svega, političko pitanje od značaja za celokupno društvo, a posebno za svet kulture, bio je nezaobilazna tema onih mislilaca koji su verovali u paradigmatske društveno-ekonomske, pa samim tim i vrednosne promene, tj. u revoluciju.\nU današnje vreme, međutim, ovakve rasprave su prava retkost, čak i u tzv. intelektualnim krugovima umetnika i mislilaca kritičke orijentacije, jer je, prema opštem uverenju, došlo do nekakvog „poremećaja“ tzv. sistema vrednosti, te se raprave ovog tipa većini čine neuverljivim i posve zasterelim. O čemu je, zapravo, reč i zbog čega je danas učestala pojava apstinencije od suđenja u stvarima kulture i umetnosti, odnosno estetskog ukusa. Da li su merila ukusa poremećena, nestala, ili je estetičko vrednovanje, odnosno prosuđivanje, postalo irelevantno za današnji svet. Nije li normativna estetika, primera radi, ustuknula pred gvozdenim zakonitostima finansijskoj kapitalizma, što je rezultiralo time da gotovo čitava scena kritike (književne, likovne, muzičke, pozorišne, itd.) preraste u zamaskirani PR. Na drugoj strani, loš ukus u našem vremenu kao da „divlja“, pošto se građani, a pre svega političari, bave važnijim temama – mapiranjem resursa, i uopšte, pokušajima eksploatisanja svega postojećeg.\nDakle, šta se dešava sa ukusom u današnjem dobu i zašto se posle sloma protesta iz ‘68. ova pitanja, kako se čini, sistemski zaobilaze ili arhiviraju. Jednostavno rečeno – on je „demokratizovan“ (Lik Feri), i to, pre svega, zahvaljujući delovanju mas medija, i uglavnom je prepušten, kao i sve drugo, tržišnoj valorizaciji. Lepo je i danas „ono što se dopada“ (Kant), ali sud ukusa ne seže dalje od postavke onoga što je još Adorno nazvao „kulinarskom razlikom“. Drugim rečima, o ukusima se, eventualno, raspravlja u okvirima modnih blogova, na privatnim zabavama, povodom pojedinih manifestacija kao što su „Noć muzeja“ ili „Oktobarski salon“, „Guča“ ili „Egzit“, pri čemu dublja argumentacija o merilima ukusa, na kojima se zasniva bilo kakvo, pa i konkretno vrednovanje nekog dela, aktivnosti ili estetskog fenomena, najčešće izostaje.\nArtikulisano u svetlu postmodernih mnenja, danas „sve prolazi“; a kako je moda, po definiciji, promenljiva kategorija, to i načela ukusa podležu sveopštoj relativizaciji. Ovo, ujedno, znači da – ako je sve podjednako vredno i ima kupca na tržštu, jedini i poslednji „standard“ vrednosti nekog dela/proizvoda ili aktivnosti jeste (isključivo) robnog karaktera. I ništa ni više ni manje od toga. Jer, sve (pre)ostale vrednosti su arbitrarne. Rečju, robni fetišizam supstituiše individualni sud ukusa, mada svako ima „demokratsko“ pravo da vrednuje i troši ono što mu se sviđa. Fetiš (štikla, bič, crveni ruž, mala crna haljina, šampanjac, automobil, luksuzna vila,...) postaje (vladajuće) merilo ukusa. Pojednostavljeno rečeno, tržišna magija potiskuje obrazovani ukus na marginu društvenosti, svodeći ga na vlastiti izdanak, jedan među ostalim tržišnim proizvodima. Naime, kultivisani ukus danas ima jednako pravo glasa kao i onaj banauski – bitna je potražnja, a ne kvalitet. Na taj način, snage se odmeravaju isključivo unutar tržišnog ringa, gde obrazovani, kultivisani ukus dobija priliku da pobedi na tržnici vrednosti samo ukoliko je podržan od strane većine konzumenata ili glasača. Kvantitet prevladava, a ukus i sam postaje robnog karaktera, kao i svaki drugi komoditet, o čemu svedoče mnogobrojni modni kritičari, ministri kulture ili konferencijski statisti na simpozijumima o kulturi i umetnosti, te njihovim, najčešće nekritički izvedenim, vrednosnim stavovima, iznesenim u vidu pseudoteoretizacija.\nUglavnom, pitanje ukusa danas bezmalo postaje retorsko, ali i tematika dokonih, dok u praksi cveta vulgarni ekonomizam, i ustezanje „nadgradnje“ da se bavi trivijalijama (masovnog) ukusa, umesto da rešava goruća ekonomsko-politička pitanja. A upravo je stvar u tome da je problem ukusa i njegovih merila jedno takvo „goruće pitanje“. Zapravo, ekonomski determinisani ukus samo podupire postojeću političku ekonomiju, a ukoliko kritika ukusa sistemski izostaje, to istovremeno znači novi poraz dijalektike Prosvetiteljstva i njeno konačno obitavanje na đubrištu istorije. Otuda obrazovani ukus treba da izbori svoje mesto u javnom prostoru kao sferi kulture, i postane merodavni dikurs vrednovanja. Jer, bez pružanja otpora kiču i šundu, rasprava o merilima ukusa i kritici vulgarno-tržišnih vrednosti u našem dobu, nema ni ukusa kao takvog.\nDivna M. Vuksanović\nkic\t sund\t egzit\t kultura\t mediji\t kritika\t postmoderna\t fetis\t guca\t moda


Cipele U Kojima Ćete Poželjeti Plesati Ulicom - Fashion.Hr Style Community\nCipele u kojima ćete poželjeti plesati ulicom\nNova My Ballerinas kolekcija iz Borova\nLjubiteljice ravnih cipela došle su na svoje! Nova kolekcija iz Borova imena My Ballerinas savršena je za sve zaposlene cure koje se ne snalaze najbolje na visokim petama dok gradom trče za obvezama, a istovremeno vole izgledati chic.\nIdealne za poslovne, pomalo ozbiljne kombinacije, ali i one ležerne dnevne, My Ballerinas su dio limitirane kolekcije iz Borova koja se sastoji od 9 različitih modela ravnih cipela. Za unikatan dizajn cipela, koje će zasigurno brzo postati hit na našim ulicama, zaslužna je Hana Ciliga dok konstrukciju potpisuju Andrea Roškar, Ivo Ferinac i Nataša Nađ. Cijene My Ballerinas cipela kreću se od 299 do 445 kuna, a uskoro bi trebale biti dostupne u odabranim Borovo trgovinama.\nObjavljeno: 15.09.2015. u 10:54\nTagovi: ženske cipele, niske cipele, borovo


Skupština Crne Gore izglasala mjere za jeftinije gorivo i osnovne životne namirnice\nNaslovna Region Skupština Crne Gore izglasala mjere za jeftinije gorivo i osnovne životne namirnice\nSkupština Crne Gore usvojila je izmjene i dopune zakona koje se odnose na smanjenje akciza na gorivo i poreza na dodatu vrijednost /PDV/ za osnovne životne namirnice, pa se očekuje da će to već od sljedeće sedmice uticati na cijene goriva.\nZa izmjene i dopune Zakona o akcizama kasno sinoć je glasalo 49 poslanika, dok je 50 glasalo za izmjene i dopune Zakona o PDV-u. Izmjene i dopune Zakona o porezu na nepokretnosti podržalo je 49 poslanika.\nMinistar finansija Aleksandar Damjanović nada se da će u ponedjeljak ili utorak moći da utiču na nove cijene goriva, te ukazao da bi cijene bile visoke i kada bi država ukinula kompletne akcize na gorivo. „Bojim se da je prošlo vrijeme jeftine hrane i energenata.\nTo je svima za nauk da se time pozabavimo. Uvozno smo zavisni i nismo prethodnih 15 do 20 godina ništa uradili“, naveo je Damjanović, prenijeli su crnogorski mediji.\nProcvjetalo Gacko neprimjetno\nSkupštinska većina Grada Trebinja odbila da pomogne opštinama Ljubinje i Berkovići\nTrebinje dobija novi prostorni plan nakon tri decenije\nU Trebinju danas sjednica Skupštine grada\nFurtula: „Izvođač je preuzeo obavezu da sve završi prije turističke sezone“\nSlavko Vučurević poslije napuštanja PDP-a prelazi u novu stranku\nFočak slavi osvajanje titule u ITALIJI! Rade Krunić snimljen kako peva...\nHrvatski akademici: HE Dubrovnik je ugrožen zbog gradnje hidroelektana u Srpskoj\nCrnogorski državljanin uhapšen u Australiji: Kapetan broda osumnjičen da je pokušao...\nOduzeli ste mi 4.000 bodova zbog politike! Novak napao Vimbldon, pomenuo...\nHerceg Sport 24/05/2022\nRuski ambasador Kalabuhov posjetio je Bileću i sastao sa sa načelnikom Vujovićem\nVišković pozvao mlade da se izjasne hoće li svi pomoć od 100 KM, ili samo nezaposleni\nBileća: Prvi put nakon sedam godina regularno sprovedena konkursna procedura za dodjelu studentskih stipendija\nZemljotres od 3,4 rihtera kod Makarske, osjetio se i u Hercegovini\nI to je moguće: U Albaniji se niko nije prijavio kao kandidat za predsjednika


>Rukovodstvo OSA-OBA BiH\nRukovodstvo Obavještajno-sigurnosne agencije BiH\nDana 19. studenog 2015. godine, na 32. sjednici Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, Vijeće ministara BiH je imenovalo Osmana Mehmedagića za generalnog direktora Obavještajno-sigurnosne agencije BiH, Trifka Buhu za zamjenika generalnog direktora te Damira Bevandu za glavnog inspektora OSA-e, na mandat od četiri (4) godine, počev od 19.11.2015. godine.\nPomenuta imenovanja su uslijedila nakon isteka mandata prethodnog rukovodstva Obavještajno-sigurnosne agencije BiH.\nPozicija Agencije u BiH\nUnutarnja organizacija Agencije\nOsman Mehmedagić - generalni direktor\nDana 19.11.2015. godine, na redovnoj sjednici Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, Osman Mehmedagić imenovan je za generalnog direktora Obavještajno-sigurnosne agencije na mandat od četiri godine. Imenovanje je uslijedilo nakon isteka mandata prethodnom rukovodstvu. Osman Mehmedagić je bogato i dugogodišnje iskustvo u obavještajno-sigurnosnom sektoru započeo još 1984. godine.\nTrifko Buha – zamjenik generalnog direktora\nDana 19.11.2015. godine, na redovnoj sjednici Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, Trifko Buha imenovan je za zamjenika generalnog direktora Obavještajno-sigurnosne agencije na mandat od četiri godine. Imenovanje je uslijedilo nakon isteka mandata prethodnom rukovodstvu. Trifko Buha je bogato i dugogodišnje iskustvo u obavještajno-sigurnosnom sektoru započeo još 1992. godine.\nDamir Bevanda – glavni inspektor\nDana 19.11.2015. godine, na redovnoj sjednici Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, Damir Bevanda imenovan je za glavnog inspektora Obavještajno-sigurnosne agencije na mandat od četiri godine. Imenovanje je uslijedilo nakon isteka mandata prethodnom rukovodstvu. Damir Bevanda je bogato i dugogodišnje iskustvo u policijskom i obavještajno-sigurnosnom sektoru započeo još 1992. godine.


"Vrijeme je da Kosovo izabere novu Vladu, potrebno normalizovati odnose sa cijelom međunarodnom zajednicom" | Kodex.ME\nTači kazao da se mora zaustaviti pad ekonomije\n"Vrijeme je da Kosovo izabere novu Vladu, potrebno normalizovati odnose sa cijelom međunarodnom zajednicom"\nPredsjednik Kosova Hašim Tači je pozdravio današnje objavljivanje odluke Ustavnog suda kojom je potvrđena ustavna osnovanost njegove uredbe o imenovanju mandatara za sastavljanje nove vlade Kosova i ocijenio da je "sada vrijeme da se izabere nova vlada".\n01. 06. 2020 - 19:48 Autor: Kodex\n"Sada je otvoren put za formiranje nove vlade. Očekujem da nova vlada bude formirana što je prije moguće", rekao je Tači i ukazao da "Kosovo nema luksuz za vakuum u funkcionisanju institucija".\n"Pozivam stranke i kandidata za premijera (Avdulaha Hotija) da preuzmu odgovornost. Kosovo je izgubilo dosta vremena promjenom vlada i premijera. Sada je vrijeme za ekonomski oporavak i da nastavimo reforme u svim sektorima života", rekao Tači, prenosi Beta.\nPozvao je "čitav politički spektar da zajedno radi" na dva pitanja hitna: nastavak suzbijanja epidemije i ekonomski oporavak.\n"Ali, moramo da budemo pažljivi na strateškom planu, posebno u vezi s članstvom u NATO-u i EU", rekao je on i pozvao EU da donese odluku o viznoj liberalizaciji za građane Kosova.\n"Održavajte posebne odnose sa Sjedinjenim Državama" poručio je Tači jer su, kako je rekao, "sloboda i nezavisnost Kosova usko povezane sa SAD i njihovim evropskim partnerima".\nKosovski predsjednik je uz to ocijenio da je "važno ukloniti sve mkere koje su narušavale partnerstvo s međunarodnom zajednicom".\nObnavljanje dijaloga između Beograda i Prištine ključno za napredovanje ka EU\n25. 06. 2020 - 21:58 | Region\nNastavak dijaloga između Prištine u Beogradu u julu\n25. 06. 2020 - 17:27 | Region\nU posljednja 24 sata od korone u Srbiji umrlo osam osoba\n04. 07. 2020 - 16:52\nU Sloveniji potvrđeno najviše slučajeva koronavirusa od sredine aprila, 160 aktivnih slučajeva\n04. 07. 2020 - 15:12\n04. 07. 2020 - 14:17


"U planu je da početkom ili sredinom oktobra premijer, koji je izrazio želju da bude gost Novog Pazara, otvori stadion zajedno sa potpredsednikom vlade i ministrom Ljajićem" rekao je Zuković.\n"Mi već imamo plan za razvoj ostalih disciplina i za razvoj atletskog kluba Novi Pazar kao i regiona da, iskoristimo potencijal koji imamo sa Sjenicom, Tutinom, Raškom i drugim gradovima i iskreno se nadam da će ovaj atletski stadion biti sabiralište najboljih atletičara, atletskih radnika i trenera u regionu, a i šire" rekao je Zuković.\n"Ono što je izuzetno važno je to da postoje i prateći rekviziti koji se već formiraju i koji su na stadionu, a to su tribina, prostor za zagravanje, tunel koji će se raditi ispod zapadne tribine kao i trim staza koja će biti iznad tribine i sigurno je to ono što nama puno znači što će nam pomoći u trenažnom procesu. Ono što smo tražili u gradovima pored nas sada ćemo imati ovde" rekao je predsednik atletskog kluba Novi Pazar.\n"Njima je puno lakše i puno draže da treniraju i rade u Novom Pazaru, u svom okruženju, jer će ih to poneti da naprave još bolje rezultate" rekao je on.\n"Atletski savez Srbije stoji čvrsto iza atletičara iz Novog Pazara i omogućiće nam već u sledećoj godini da organizujemo takmičenje za atletičare baš na ovom stadionu gde će građani moći da vide najbolje takmičare na Balkanu" zaključio je Zuković.(Tanjug)


Istraga o ubojstvu mlade Lane je gotova. Vodila je dnevnik, što će on otkriti? - Impuls\nObjavljeno: Ponedjeljak, 09 Decembar 2019 11:10\nSkoro sve relevantne radnje u istrazi ubojstva Lane Bijedić već su okončane, ali ubojica nije pronađen.tudenčici pored Ljubuškog, izgleda još misterioznije, piše Klix.ba.\nU Beogradu saslušana majka ubijene Lane Bijedić


maglaj.net - VIJESTI - MUP ZDK: U blizini škola pojačane aktivnosti na kontroli saobraćaja\nMUP ZDK: U blizini škola pojačane aktivnosti na kontroli saobraćaja\nU cilju unapređenja stanja sigurnosti saobraćaja na području Zeničko-dobojskog kantona, te prvenstveno povećanja sigurnosti školaraca na ulicama i pješačkim prijelazima, u povodu početka školske godine Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona sprovodit će pojačane kontrole u saobraćaju, sa posebnim akcentom na kontrolu kretanja pješaka i poštivanja obaveza vozača prema pješacima.\nTokom naznačene akcije, a imajući u vidu pojačanu frekvenciju pješaka i vozila na saobraćajnicama, u blizini škola će biti pojačane aktivnosti na kontroli i regulisanju saobraćaja. Na raskrsnicama i pješačkim prijelazima policijski službenici će vršiti regulaciju saobraćaja i svojim prisustvom preventivno djelovati, kako bi svi vozači, uz dodatni oprez i poštujući saobraćajne propise, omogućili bezbjedan prelazak učenika na pješačkim prijelazima. Policijske patrole će u svom radu, a u skladu sa izdatim naredbama i zadacima, prvenstveno raditi na suzbijanju pojave brze vožnje, posebno na putevima u blizini škola, te represivno djelovati i sankcionisati nesavjesne vozače koji se ne budu pridržavali ograničenja brzine i pravila kod pješačkih prijelaza. Prilikom kontrola u saobraćaju, policijski službenici će vozačima ukazati na povećano prisustvo učenika na gradskim i prigradskim ulicama, upozoriti ih na obavezu poštivanja ograničenja brzine vožnje, te ih upozoriti na dodatni oprez. Ova akcija predstavlja nastavak aktivnosti koje se poduzimaju od strane Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona, u okviru Operativnog plana na poboljšanju bezbjednosti saobraćaja, i ista će se sprovoditi na svim putevima na području Zeničko-dobojskog kantona. Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona želi sretan početak nove školske godine učenicima svih škola na području Kantona.


Film Varljivo leto '68 (1984)\nVarljivo leto ’68 je jugoslovenski film snimljen 1984. godine u režiji Gorana Paskaljevića. U leto 1968. godine maturant Petar (Slavko Štimac), stasava za ljubav, zaljubljujući se naizmenično i istovremeno u više žena, uglavnom onih zrelih i udatih: apotekarku, pekarku, bibliotekarku, u obe ćerke predsednika suda, svoju profesorku sociologije, zbog koje za maturski rad uzima temu iz marksizma. Potreba da konačno nađe „ženu svog života“ dovodi Petra u niz delikatnih i komičnih situacija i izbezumljuje njegovog oca (Danilo Stojković), opštinskog sudiju...


Vlada RS | Agroportal.ba - Part 5\nBolja saradnja mesoprerađivača i farmera u RS\nMesoprerađivači i klaoničari iz Republike Srpske sa jedne i uzgajivači svinja sa druge strane uskoro će sjesti za pregovarački sto kako bi pokušali uspostaviti lanac snabdijevanja domaćim mesom i tako smanjili tržišni udio uvoznog, čija se vrijednost mjeri u desetinama miliona maraka, pišu nezavisne.com [tie_full_img][/tie_full_img] Ova inicijativa koja postoji duže vrijeme, a koja…\nVoda - resurs u koji treba ulagati\nPomoćnik ministra za vodoprivredu Republike Srpske Čedomir Stojanović rekao je u Banjaluci da je voda ozbiljan resurs u koji treba ulagati da bi na taj način bio ostvaren i određeni benefit, prenose nezavisne.com [tie_full_img][/tie_full_img] Stojanović, koji je…\nVlada RS će pomoći u sanaciji štete i u domaćinstvima i u poljoprivredi\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je Srni da je u stalnom kontaktu sa načelnicima opština koje su zadesile poplave i najavila da će i ovaj put Vlada učiniti sve što je u njenoj moći kako bi bile sanirane štete i u domaćinstvima i u…\nProcijeniti štetu na poplavljenim područjima\nVlada Republike Srpske zadužila je juče Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i Direkciju za obnovu i razvoj da sa poplavljenim lokalnim zajednicama sačine procjenu štete na poljoprivrednim dobrima, stambenim i drugim objektima, kako bi bilo utvrđeno koliko je sredstava potrebno za sanaciju, izjavila je ministar uprave i lokalne samouprave Lejla Rešić, prenose…\nPoljoprivrednici širom BiH počinju se pripremati za sjetvu. Lijepi dani doprinijeli su da ranije zasađena pšenica i ozimo žito te luk dobro napreduju. Ipak, u sjeverozapadnim dijelovima naše zemlje postoji strah da će poplave naštetiti početku proljetnih radova i…\nU Srpskoj isplaćeni svi podsticaji za prošlu godinu, dok su u Federaciji posticaji i dalje blokirani\nI dok su iz Ministarstva poljoprivrede Republike Srpske isplatili sve podsticaje za prošlu godinu, u Federaciji BiH duguju proizvođačima 11,5 miliona maraka. [tie_full_img][/tie_full_img] Foto: hariscalkic.com Podsticaji u svim segmentima kasne i na federalnom i…\nUdruženje živinara RS zadovoljno predloženim budžetom za 2018.\nPovećanje poljoprivrednog budžeta Republike Srpske u 2018, doprinijelo je i povećanju podsticajnih stopa u različitim granama proizvodnje, piše rtrs.tv [tie_full_img][/tie_full_img] Foto: hariscalkic.com Iz Udurženja živinara Republike Srpske, kažu da ne mogu biti nezadovljni, jer su ispoštvani dogovori postignuti na sastanku sa najvišim predstavnicima vlasti Republike Srpske. Poslije…\nOd danas preventivna kampanja za vozače traktora\nU Republici Srpskoj danas počinje preventivna kampanja s ciljem povećanja bezbjednosti vozača traktora i drugih poljoprivrednih mašina na putevima. Kampanju, koja će trajati do kraja marta, realizuju Auto-moto savez Republike Srpske i Agencija za bezbjednost…\nZabrana izvoza TRUPACA van teritorije Srpske bez efekta\nOdluka Vlade Republike Srpske o privremenoj zabrani prometa trupaca izvan teritorije RS se ne poštuje, o čemu svjedoči i podatak da je inspekcija kaznila dva preduzeća zbog izvoza u inostranstvo, piše blic.rs [tie_full_img][/tie_full_img] Foto: Siniša…\nPodsticaji za razvoj svinjarstva veći u odnosu na trogodišnji prosjek\nPodsticaji za razvoj svinjarstva u Republici Srpskoj, u ovoj godini su znatno veći u odnosu na trogodišnji prosjek. Premije za utovljene svinje povećane su sa 796 hiljada maraka na 1,5 milion, a premije za priplodne krmače sa 483 hiljade na 900 hiljada maraka. Ova sredstva, tvrde u resornom ministarstvu, mogu značajno da doprinesu konkurentnosti ove proizvodnje na domaćem tržištu, piše…


Sevojničanka predstavlja Srbiju na prestižnoj međunarodnoj izložbi u Veneciji - Sevojno City Magazin\nPOSTED: 24. MARTA 2019. / BY MILUNKA NIKOLIĆ / COMMENTS (0)\nTags: pasaz, sevojno\nPrevious Post Sevojnički šampion!\nNext Post DVA SREBRA I BRONZA U STRELJAŠTVU


Oni, evidentno, čitaju o tome i željni su da napreduju u tom poslu – rekao je tehnolog za vinarstvo i vinogradarstvo Dušan Janjić koji više od 20 godina ocenjuje vlasotnačka vina kao član komisije za izbor najboljih vina na Vinskom balu.\nOve godine, na 33. Vinskom balu, u kategoriji vrhunskih belih vina treće mesto osvojilo je vino Bratislava Ristića iz Gložana, drugo vino Saše Jovića takođe iz Gložana, a najbolje je, prema oceni komisije, vino Novice Petrovića iz Vlasotinca.\nU kategoriji autohtonih belih vina, treće mesto pripalo je Draganu Pešiću iz Gložana, drugo Saši Joviću, takođe iz Gložana, a najbolje autohtono belo vino proizveo je Novica Đokić iz Vlasotinca.\nU kategoriji vrhunskih crvenih vina treće mesto pripalo je Vinariji Filipajac, drugo Novici Petroviću iz Vlasotinca i prvo Novici Đokiću iz Vlasotinca.\nŠto se autohtonih crvenih vina tiče, treće mesto osvojilo je vino Bratislava Ristića iz Gložana, drugo vino Zorana Popovića iz Vlasotinca, a za najbolje autohtono crveno vino komisija je proglasila vino Jovana Pečenkovića iz Vlasotinca.\nTehnolog Dušan Janjić dodaje da su postavljeni dobri temelji u sadnji vinograda, da rIzlinga i prokupca ima najviše, ali i da je jedan od najboljih sovinjona ovde u Vlasotincu.\n-Sorta kaberne sovinjon se je u Vlasotincu jako lepo aklimatizovala i daje izuzetne rezultate. Sovinjon blank posađen u vlasotinačkom vinogorju u krugovima vinara važi za jedan od najboljih u Srbiji, kao sirovina. Nema, međutim, njegove ozbiljnije prerade – kaže Janjić.\nU vlasotinačkoj opštini pod vinogradima je, prema zvaničnim podacima, oko 1500 hektara, ali se tek trećina zasada aktivno obrađuje.\nPESMA I VINO\nNajbolja pesma na temu vina i grožđa je „Vinska pesma“ autora Jelene Kujundžić iz Majura.„Đulina čegrtaljka“ autora Bratislava Petrovića iz Šljivovika kod Bele Palanke je najbolja pesma na prizrensko – timočkom dijalektu. Na ova dva konkursa je stiglo ukupno 149 pesama i žiri je predložio da se specijalnom nagradom, u vidu diplome, nagradi pesma pod naslovom „U tragovima srboloze“ autora Ivana Gaćine iz Zadra.\nNa temu vina i grožđa najbolju karikaturu uradio je Goran Ćeličanin iz Varvarina\nMiloš Mitrović, student i spasilac na plaži kod brane, bio je najbrži u plivanju za vinsko burence, a nagradu je dobio i desetogodišnji Sergej Kostić iz Beograda, kao najmlađi plivač. Plivanje za burence je i ove godine izazavalo veliko interesovanje – plivalo je 20 takmičara.\nNa keju pored Vlasine moglo je da se degustira i kupi vino, besplatna je bila degustacija tradicionalnih jela, a program Vinskog bala tradicionalno su otvorili mališani PU „Milka Dimanić“ u Letnjoj bašti hotela Novi Zemun. Nakon predstave „Čokoladovići“, nastupili su folklorni aansambli „Crnilović“, Bratstvo i „Sveta Trojica“\nVeliku pažnju publike privukao je i kik boks meč za titulu evropskog šampiona u kategoriji do 75 kg koji je dobio Vlasotinčanin Sokol Arsić, pobedivši Grka Nikolaosa Papanikolaua.\n-Hvala vam na velikoj podršci, hvala opštini i svim mojim prijateljima koji su mi pomogli u ovome – rekao je Sokol nakon pet rundi i proglašenja za pobednika.\nPrvo veče 33. Vinskog bala završeno je odličnim koncertom Deajana Petrovića i njegovog Big benda koji su na svoj način svirali i pevali neke od najvećih hitova domaće narodne i zabavne, ali i inostrane muzike.


U nemačke izbore ne mešaju se ruski hakeri, već američki ekstremisti - Sputnjik Srbija\n13:32 15 Jul 2020\n21:16 21.09.2017 (osveženo 10:16 22.09.2017) Preuzmite kraći link\nAmerika se pita: Da li joj je Sputnjik izabrao predsednika?\nUdruženje trolova i ekstremista-agitatora pokušava da utiče na ishod izbora u Nemačkoj, ali prema rečima analitičara Rusija sa time nema nikakve veze, piše „Ju-Es-Ej tudej“. Zapravo, iza širenja različitih propagandnih materijala na internetu stoje desničarske grupe iz SAD.\nInformacija o tome pojavila se manje od nedelju dana pre izbora na kojima će, najverovatnije, pobediti aktuelna nemačka kancelarka Angela Merkel, podseća list.\n„Za sada nismo uspeli da identifikujemo bilo kakvu posebnu aktivnost Rusa“, priznao je Simon Hegelih, profesor na Minhenskom tehničkom univerzitetu. Naprotiv, nakon analize 300 miliona postova na Tviteru, profesor je otkrio da veoma mnogo poruka sa haštagom #AltRigh (krajnja desnica) dolaze iz Nemačke.\n„Mnoge od tih poruka mogu da se povežu, ili barem može da se govori da su bile inspirisane kretanjem ekstremnih desničara u Sjedinjenim Američkim Državama“, dodao je Hegelih.\nMoskva: Optužbe o ruskim hakerima deo antiruske propagande\nMnogi desničari pokušavaju da ocrne vodeće kandidate na izborima, i Merkelovu i njenog rivala, kandidata Socijaldemokratske partije Martina Šulca. Mnoge od tih poruka dolaze iz SAD, što daje utisak da desničari u Nemačkoj i Americi pokušavaju da utiču na mnjenje nemačkih glasača. Hegelih smatra da neke od tih poruka mogu da se povežu sa „ruskim mešanjem“, ali je to izuzetno teško dokazati.\nNeki stručnjaci smatraju da desna Alternativa za Nemačku u velikoj meri nema šansu za pobedu na izborima, ali ako ta stranka nastavi da vrši pritisak na elitu, u određenom trenutku situacija bi mogla da se promeni.\nDirektor Instituta za digitalno društvo Sandro Gajken smatra da desničari pokušavaju da se mešaju u diskusiju o nemačkim izborima na različitim društvenim mrežama. Na primer, prema Gajkenovim rečima, običnim nemačkim korisnicima koji traže grupe za diskusiju o politici automatski se preporučuju ekstremno desničarske partije poput Alternative koja će, kako se očekuje, prvi put dobiti mesta u Bundestagu.\n„To je zaista čudno“, smatra Gajken. „Fejsbuk smatra da je to nemoguće, pošto bi korisnici trebalo da dobijaju preporuke na osnovu toga ko su im prijatelji, kojim grupama pripadaju i šta im se dopada. Međutim, svi u Nemačkoj vide ote preporuke“. Ekspert je takođe naglasio da „nije video nikakve tragove Rusa“.\nPrema rečima direktora Centra za evropsku bezbednost Marka Galeotija, prilično je teško odrediti stepen ranjivosti Nemačke od hakera i trolova povezanih sa Rusijom. Osim toga, taj stručnjak smatra da mešanje Moskve svejedno nema nikakvog smisla, jer na izborima ne učestvuje nijedan „proputinov kandidat“.\n„Verovatnoća bilo kakvog mešanja je neznatna, jer će bilo kakav ozbiljan uticaj na izborne rezultate samo pooštriti stav Berlina prema Moskvi“, istakao je Galeoti.\nMeđutim, politički analitičar Jorg Forbrig ne slaže se sasvim sa njim.\nTilerson: Rusija se meša u poslove svojih suseda\n„Čini mi se da jednostavno ne primećujemo neke poteze Rusa. U prošlosti smo pratili sistematizovanu i veoma veštu informacionu kampanju usmerenu na ruskojezično stanovništvo Nemačke. Ona je prvi put sprovedena tokom izbora u Berlinu prošle godine“, izjavio je Forbrig i dodao da bi Rusija mogla da podrži Alternativu za Nemačku na načine koji još nikome nisu poznati.\nBilo kako bilo, on smatra da izbori u Nemačkoj svejedno nisu previše podložni spoljašnjem mešanju iz tri razloga. Prvo, zbog „mešanja Rusije“ u izbore u SAD i Francuskoj, birači su na oprezu. Drugo, zahvaljujući višepartijskom sistemu u Nemačkoj prilično je teško predvideti posledice informacione kampanje. Treće, Forbrig smatra da su nemački mediji „uravnoteženiji i mirniji“.\n„Osim toga, da Rusi imaju neke kompromitujuće informacije o Merkelovoj ili nekom drugom, oni bi to već objavili“, sumirala je ekspert za pravna i socijalna pitanja u post-sovjetskim zemljama Melisa Huper.\nmešanje u izbore, ruski hakeri, desničari, Nemačka


Medojević: EPCG je povećala račune za mjesec mart za 15-20%, još jedna pljačka naroda – Borba\nPovodom uvećanja računa za struju, na svom Fejsbuk profilu oglasio se predsjednik Pokreta za promjene i jedan od lidera Demokratskog fronta, Nebojša Medojević. On je upitao zašto su računi za struju za mart drastično veći, navodeći da je u pitanu „još jedna pljačka“.\n„Cijena električne energije pada na berzama, a državna EPCG je povećala račune za mjesec mart za 15-20%. Niko ne zna o čemu se radi. Još jedna pljačka”, napisao je Medojević i objavio, rječnikom internet zajednice, prikladan mim.\nMaske su pale: DAN moli DPS da ih spase propasti i da im kreditno pomognu!\nNAROD STOKA, PRVO DA KAŽEM ŠTA MISLITE VI DA ZA NJIH I NJIHOVE PORODICE VAŽE OVI REDOVI I MALTRETIRANJA PO PIJACAMA I PRODAVNICAMA .DRUGO NEK SE DOBRO RAZMISLE OVE BIJEDE I DUHOVNE I MORALNE ŠTO SE PRODAJU ZA 50E,ŠTA IMAJU OD TOGA I DA JE NEZNAM KOJA PARA KAD NAS OVA GOVNA KRADU SA SVAKE STRANE I TPAJU U GUZICU NJIHOVOJ DJECI DA STUDIRAJU PRESTIŽNE SVETSKE. ŠKOLE I TROŠE HILJADE ZA DAN.UPAMET SE NARODE SA OVIM GIVNIMA NIKAD SREĆE ISTO KAO I DOSAD.\nVukica B. komentariše 9 mjeseci ago\nSitnu dali donaciju a odmah povisiti račune. Nepošteno.\nA OVO GOVNO MEDOJEVIĆA PREŽIVEO POLITIČKI NA RAČUN NAS SRBA,ISTIH SRBA KOJE JE PRODAO I NA REFERENDUMU I ZA NATO.A SAD VEĆEG SRBINA OD NJEGA NEMA.SVE NAM JE TAKO\nJOŠ UVEJEK SE PITA U OPOZICIJI PEDJA BULATOVIĆ KOJI JE U POLITIČKOJ KARIJERI NAJMANJE 5 PUTA MILA SPASIO I TO SVI GRADJANI ZNAJU ,NEMA NARODA DA VIŠE PROTIV SEBE RADI OD NAS ZATO NAM JE I OVAKO\nEVO SAMO DA VAS OSVIJESTIM MALO ŠTO SE TIČE NAŠE OPOZICIJE,ZAŠTO OPOZICIJA NIJE POZVALA NAROD NA ULICE KAD JE PAJEVIĆ IŠAO DA SE PRODA MILU,ZAŠTO?PAJEVIĆ JE DOBIO GLASOVE KAO OPOZICIONAR I OPZICIJA JE TREBALA DA ZOVE NAROD NA ULICE DA BLOKIRA DA SE PAJEVIĆ SASTANE SA MILOM,SASTANAK JE MORAO PO ZAKONU BITI U SKUPŠTINI I TREBALI SU DA ZOVU NAROD DA BLOKIRA SKUPŠTINU DA NE DODJE DO SASTANKA POGOTOVU ŠTO JE NAROD BIO PREVAREN JER JE GLASOVE DOBIO DEKLARIŠUĆI SE KAO GORKI OPONENT MILA DJUKAJA.NEMAMO MI OPOZICIJU VEĆINU MILO DRŽI PA MISLITE ŠTA HOĆETE