Prva dama na konvenciji govorila o pandemiji i rasnim nemirima\nPrva dama SAD Melania Trump izrazila je u utorak uveče saučešće žrtvama pandemije koronavirusa, što je naglašeni kontrast u odnosu na njenog supruga, predsjednika Donalda Trumpa, koji je često umanjivao značaj infektivne bolesti i govorio da će ona nestati.\n"Od marta, naši životi su se drastično promijenili", rekla je prva dama u govoru održanom u utorak kasno uveče u nedavno redizajiranom Ružičnjaku Bijele kuće. "Moje najdublje saučešće ide svakome ko je izgubio nekog svog voljenog. Moje molitve su sa onima koji su bolesni ili pate."\n"Znam da su mnogi ljudi zabrinuti i da se neki osjećaju beznadežno", rekla je ona. "Želim da znate da niste sami".\nTon govora označio je značajan otklon od većeg dijela politikom nabijene retorike prve dvije noći četvorodevne nacionalne konvencije, kada su Trumpove pristalice oštro napadale demokratskog izazivača Joe Bidena hvaleći istovremeno Trumpovo rukovođenje pandemijom i uništavajućim efektom koju ona ima po ekonomiju.\nPrisjećajući se svoje vlastite priče o emigriranju iz Slovenije, kada je kao 26-ogodišnja manekenka na kraju stekla američko državljanstvo, Melania Trump možda se povezala sa mnogim ljudima koje je isključila politika njenog supruga usmjerena na nedokumentovane imigrante.\nPrva dama se zahvalila zdravstvenim radnicima koji su liječili milione ljudi koji su oboljeli od COVID-19, bolesti uzrokovane koronavirusom.\n"Stavili ste svoju zemlju na prvo mjesto i moj suprug i ja smo vam zahvalni", rekla je ona.\n"Bilo je inspirativno vidjeti šta ljudi u našoj velikoj zemlji rade jedni za druge", rekla je Melania Trump u obraćanju, finalnom tokom druge noći Republikanske nacionalne konvencije koja je nominovala njenog supruga za drugi četvorogodišnji mandat.\nA view of the restored Rose Garden is seen at the White House in Washington, Saturday, Aug. 22, 2020.\nVećim dijelom virtualna konvencija\nKonvencija je uglavnom izvedena virtualno u Washingtonu, zbog straha od širenja koronavirusa. Uobičajeno, na hiljade delegata bilo bi spakovano u arenu svake četiri godine tokom predsjedničkih nominacionih konvencija.\nNeki govornici u utorak uveče, uključujući državnog sekretara Mikea Pompea koji je govorio iz Jerusalima, aplaudirali su potezima koje je Trump napravio kao predsjednik, dok su drugi napadali kandidata demokrata po pitanjima ekonomije i spoljne politike, kao i zakona i reda, te kontrole naoružanja.\nU.S. Secretary of State Mike Pompeo speaks by video feed from Jerusalem during the largely virtual 2020 Republican National Convention broadcast from Washington, U.S. August 25, 2020. 2020 Republican National Convention/Handout via REUTERS\nTokom pandemije umrlo je više od 178.000 ljudi i inficirano više od 5,7 miliona u SAD, podaci su Johns Hopkins Univerziteta. Ti brojevi najveći su u svijetu.\nAli, način na koji se predsjednik Trump odnosi prema krizi koja se događa jednom u vijeku predstavlja prijetnju za njegove šanse na izborima 3. novembra protiv Bidena.\nIstraživanja javnog mnijenja, uz široku marginu, pokazuju da Amerikanci ne odobravaju način na koji se Trump odnosio prema krizi.\nBiden je napao Trumpove tvrdnje da je on bio "ratni predsjednik" u borbi protiv virusa. Demokrata, u svom govoru nakon prihvatnaja predsjedničke nominacije prošle nedjelje, rekao je da su predsjednikove akcije bile neoprostive i da su neuspjeh liderstva.\nRanije ove godine, Trump je odbacio opasnost od virusa, rekavši da će on uskoro nestati, što je procjena koju je ponovio nedavno i koja je u suprotnosti sa onim što vladini i univerzitetski medicinski eksperti govore.\nTrump je promovisao neodobrena sredstva, obećavao da će vakcina biti dostupna mnogo ranije nego što su eksperti govoril i mjesecima odbijao da nosi masku u javnosti. Tek odnedavno, on je u nekim prilikama počeo da nosi masku u javnosti.\nPresident Donald Trump and Vice President Mike Pence stand on stage during the first day of the 2020 Republican National Convention in Charlotte, N.C., Monday, Aug. 24, 2020. (AP Photo/Andrew Harnik)\nMelania Trump takođe je govorila o rasnim nemirima u Sjedinjenim Državama koji su izazvani smrću Afroamerikanca Georgea Floyda tokom policijskog privođenja u Minneapolisu, Minnesota, 25. maja. Republikanci su osudili Floydovu smrt, ali su uglavnom na svojoj konvenciji bili fokusirani na napade na demokrate, za koje tvrde da neće okončati ulično nasilje u SAD generisano demonstracijama zbog rasne nepravde.\n"Kao i svi vi, razmišljala sam o rasnim nemirima u našoj zemlji", rekla je prva dama. "To je teška realnost kojom se mi ne ponosimo u našoj istoriji. Ja ohrabrujem ljude da se fokusiraju na našu budućnost, dok i dalje uče iz naše prošlosti."\n"Sa tim na umu, voljela bih da pozovem građane ove zemlje da zastanu na trenutak, naprave pauzu i pogledaju na stvari iz svih perspektiva", kazala je ona. "Tražim od ljudi da se okupljaju u građanskom maniru, kako bismo mogli da radimo i živimo po našim standardnim američkim idealima."\n"Takođe tražim od ljudi da okončaju nasilje i pljačku koja se vrši u ime pravde i da nikad ne donose procjene na osnovu nečije boje kože. Umjesto što rušimo stvari, razmislimo o svojim greškama", rekla je.\nSaradnica Melanije Trump, šefica osoblja Stephanie Grisham, kazala je pred televizijsko obraćanje prve dame da "svaka riječ u ovom govoru je njena".\nMelania Trump pozvala je na reizbor svog supruga, rekavši: "On ne izgovara samo riječi. On zahtijeva akciju."\nFirst lady Melania Trump arrives to speak on the second night of the Republican National Convention from the Rose Garden of the White House, Tuesday, Aug. 25, 2020, in Washington. (AP Photo/Evan Vucci)\nRaskid sa tradicijom\nOna je govorila nakon za konvenciju izuzetno neobičnog obraćanja Pompea, koji se založio za Trumpa u svojoj poruci iz Jerusalima, gdje je na diplomatskoj misiji u Izraelu i na Bliskom istoku.\nUobičajeno, najviši diplomata SAD ne igra ulogu u izborima u SAD i na njega se gleda kao na apolitičnog predstavnika Sjedinjenih Država u međunarodnim odnsima, prije nego političke partije predsjednika koji ga je postavio.\nNekoliko opozicionih demokrata napalo je Pompea zbog prekida tradicije ostajanja po strani tokom predsjedničke trke. Kongresmen Joaquin Castro, predsjedavajući Podkomitetom Predstavničkog doma za nadzor inostranih poslova i istrage, objavio je da će povesti "punu istragu" o Pompeovom učešću.\nTokom svog govora, Pompeo je navodio Trumpova spoljnopolitička postignuća, rekavši "predsjednik je predvodio hrabre inicijative u gotovom svakom kutku na svijetu".\nŠef State Departmenta rekao je da je Trump "umanjio tenzije" sa Sjevernom Korejom, iako Trump nije prisilio Pjongjang da se odrekne svog programa nuklearnog oružja. Odao je Trumpu priznanje za nedavni sporazum između Izraela i Ujdinjenih Arapskih Emirata o uspostavljanju diplomatskih odnosa.\nEric Trump, son of President Donald Trump, speaks during a campaign rally as his wife, Lara watches in Charlotte, N.C., Monday, March 2, 2020. (AP Photo/Mike McCarn)\nTokom druge noći konvencije, govorilo je još dvoje odrasle djece američkog predsednika.\nEric Trump, prvi čovjek Trump organizacije, predsjednikove globalne kompanije za nekretnine i golf odmarališta sa sjedištem u New Yorku, i Tiffany Trump, koja je nedavno diplomirala na pravnom fakultetu, rekli su da njihov otac zaslužuje drugi mandat u Bijeloj kući.\nTiffany Trump je rekla: "Moj otac je izgradio naprednu ekonomij jednom i uradiće to ponovo. Moj otac ne bježi od izazova. On sanja velike snove za našu zemlju".\nEric Trump je rekao: "Svaki dan moj otac se bori za američki narod. Ponosan sam šta radiš za našu zemlju".\nVrhovni sud Sjedinjenih Država je, zahvaljujući konzervativnoj većini, pri kraju svog proteklog mandata donio nekoliko odluka koje su izazvale veliku pažnju javnosti jer su poništili odluke i pravila koji su bili na snazi dugo godina unazad.\nPredsednik SAD Džo Bajden govori na konferenciji za novinare na samitu u Madridu\nPredsjednik Sjedinjenih Država Joe Biden rekao je da je odluka Vrhovnog suda kojom je ukinuto ustavno pravo na abortus "destabilizujuća", ali da ne utiče na američku poziciju u svijetu.\nBiden je govorio na konferenciji za novinare na kraju petodnevne evropske turneje u okviru koje se sastao sa NATO saveznicima na samitu u Madridu i liderima G7 u Bavarskim Alpima, dok se Amerika i dalje suočava sa posljedicama prošlonedeljne odluke najviše sudske instance u zemlji, prenosi agencija AP.\n"Amerika je u boljoj poziciji da bude svjetski lider nego ikada ranije. Međutim, jedna stvar koja je destabilizujuća je nečuveno ponašanje Vrhovnog suda Sjedinjenih Država koji nije samo ukinuo presudu u slučaju Ro protiv Vejda, već i u suštini doveo u pitanje pravo na privatnost. Mogu da razumijem zašto su Amerikanci nezadovoljni onim što je uradio Vrhovni sud", poručio je Biden.\nTakođe je naglasio da bi podržao izmjenu filibastera - procedure u Senatu prema kojoj je potrebno 60 glasova za usvajanje većine zakona - da bi se omogućilo usvajanje prijedloga o zaštiti prava na abortus na nacionalnom nivou prostom većinom. Međutim, demokrate nemaju dovoljno glasova u Senatu za to, navodi AP.\nBidenova administracija je na trodnevnom samitu između ostalog najavila da će dugoročno ojačati američko vojno prisustvo u Evropi, objavljen je i dogovor sa Turskom kojim je otvoren put za članstvo Švedske i Finske u NATO-u, te usvojen novi strateški koncept alijanse u kojem se navodi da je Rusija "direktna prijetnja", a kineska "politika prinude" izazov za interese Zapada.\n"Mislim da svi možemo da se saglasimo da je ovo bio historijski samit NATO-a", rekao je Biden.\nTakođe je podsjetio da je zapadna vojna alijansa posljednji put usvojila strateški koncept prije 12 godina, da je Rusija tada označena partnerom, dok se Kina nije pominjala. Dokument utvrđen na samitu je to promijenio.\n"Svijet se mnogo promijenio od tada. Cilj ovog samita bio je da se jačaju naši savezi, rješavaju svjetski izazovi i prijetnje s kojima ćemo se suočiti u budućnosti", naglasio je američki predsjednik.\nBiden je istakao i obaveze preuzete na sastanku G7, uključujući više ekonomske i vojne pomoći Ukrajini dok se bori protiv ruske invazije, kao i oštrije sankcije protiv Moskve.\n"Bićemo uz Ukrajinu, i alijansa će biti uz Ukrajinu koliko god je potrebno. Ne znam kako će se sve završiti, ali se neće okončati porazom Ukrajine u Ukrajini", zaključio je predsjednik SAD.\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski govori, putem video linka, na samitu NATO-a u Madridu (Foto: AP /Manu Fernandez)\nNATO je proglasio Rusiju "najznačajnijom i direktnom prijetnjom" po mir i bezbjednosti članica alijanse, na samitu u Madridu na kojem lideri raspravljaju o, kako je naveo generalni sekretar, najvećoj bezbjednosnoj krizi od Drugog svjetskog rata.\nNATO je takođe obećao da će "povećati političku i praktičnu podršku" Ukrajini dok se bori protiv ruske invazije.\nMeđutim, ukrajinski predsjednik Volodimir Zelenski kritikovao je NATO zato što nije još više podržao njegovu zemlju, a zatražio je i više oružja da porazi ruske snage.\nRuska invazija na susjednu zemlju primorala je NATO da u istočnoj Evropi rasporedi najviše trupa i oružja od Hladnog rata, te podstakla Finsku i Švedsku da odustanu od dugogodišnjeg neutralnog statusa i pridruže se alijansi, podsjeća agencija AP.\n"Rat predsjednika (Vladimira) Putina srušio je mir u Evropi i doveo do najveće bezbjednosne krize u Evropi od Drugog svjetskog rata", rekao je generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg.\nAlijansa je obećala veću podršku za Ukrajinu, koja je od NATO članica već dobila vojnu i civilnu pomoć vrijednu više milijardi dolara. Međutim, Zelenski je istakao da se politika otvorenih vrata za nove članice, po svemu sudeći, ne odnosi na njegovu zemlju.\n"Politika otvorenih vrata NATO-a ne bi trebalo da podsjeća na stare okretaljke u Kijevskom metrou, koje su otvorene ali se zatvaraju kada im se približite dok ne platite. Zar Ukrajina nije platila dovoljno?, upitao je Zelenski lidere 30 članica NATO-a na samitu u Madridu.\nZatražio je modernije artiljerijske sisteme i drugo oružje i upozorio lidere da ili obezbijede Ukrajini pomoć koja joj je potrebna da porazi Rusiiju ili "se suoči sa dugim ratom između Rusije i vas".\n"Pitanje je ko je sljedeći? Moldavija? Ili baltičke zemlje? Ili Poljska? Odgovor je: sve one. Odvraćamo Rusiju da bi je spriječili da uništi nas i vas", naglasio je ukrajinski predsjednik.\nPriznao je da su mali izgledi za skoro članstvo Ukrajine u NATO, koji dozvoljava svojim članicama da naoružavaju Kijev, bez izazivanja direktnog konflikta sa nuklearno naoružanom Rusijom.\nPrema NATO ugovoru, napad na bilo koju članicu smatrao bi se napadom na sve i izazvao bi vojni odgovor cijele alijanse.\nAmerički predsjednik Joe Biden obećao je da će na samitu u Madridu biti poslata "nepogrešiva poruka da je NATO snažan i ujedinjen".\n"Jačamo napore. Dokazujemo da je NATO sada potrebniji nego ikada ranije", poručio je Biden. Takođe je najavio veliko povećanje američkog vojnog prisustva u Evropi, uključujući i stalnu američku bazu u Poljskoj, još dva ratna razarača u Španiji i letjelica F35 u Velikoj Britaniji.\nRat u Ukrajini je doveo do najvećeg pojačanja NATO snaga u istočnoj Evropi, i očekuje se da lideri na samitu u Madridu usaglase veliko povećanje snaga za brzo reagovanje, sa 40.000 na 300.000 trupa, do naredne godine.\nStoltenberg je ocijenio da je to dio "najveće izmjene kolektivne odbrane od kraja Hladnog rata".\nSamit je otvoren sa jednim riješenim problemom, nakon što je Turska u utorak pristala da odustane od protivljenja članstvu Švedske i Finske kojima je u srijedu upućena formalna pozivnica.


Šabić, Nenadić i Dobrašinović u Bečeju na predstavljanju BUM-ovog sajta za kontrolu vojvođanskih budžeta | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nŠabić, Nenadić i Dobrašinović u Bečeju na predstavljanju BUM-ovog sajta za kontrolu vojvođanskih budžeta\nu Društvo, Istražujemo, Mladi\nPrezentacija regionalnog portala Bečejskog udruženja mladih (BUM) predviđenog za građansku kontrolu lokalnih budžeta, biće upriličena u petak 18. decembra od 11 sati u velikoj sali opštine Bečej.\nNakon predstavljanja ovog jedinstvenog sajta, preko kog će se moći pratiti prihodna i rashodna strana budžeta svih opština u Vojvodini, biće otvorena diskusija o izazovima, iskustvima i važnosti slobodnog pristupa informacijama od javnog značaja za razvoj društva, demokratije i borbe protiv korupcije. Govornici na ovom skupi biće Rodoljub Šabić, poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Nemanja Nenadić, programski direktor Transparentnost Srbija i Dragan Dobrašinović, Koalicija za nadzor javnih finansija.\n– Kakve su budžete usvojile skupštine vojvođanskih gradova i opština, kada, koliko i kome se plaća iz lokalnih budžeta, sa kojih pozicija, kakav je priliv sredstava i po kom osnovu, samo je deo onoga što bi trebalo da interesuje građane, poreske obveznike, od čijeg novca se pune opštinske kase. Zahvaljujući našem novom sajtu budzeti.rs sve se to može pronaći na jednom mestu, rekao je Aleksandar Đekić, predsednik BUM-a.\nOn je dodao da očekuje građane u što većem broju, budući da će se nakon prezentacija sajta otvoriti važna pitanja, pitanja od opšteg interesa.


Vlasotince reka Vlasina\nZa Zvrk iz Leskovca piše: Danilo Kocić\nNa svom (ne)dugom, zanosnom putu, reka Vlasina ispisuje istoriju svoje (ne)mirne ćudi, podseća na vreme kada se mirno, tiho živelo, ali i na doba kada su se gorštaci borili protiv reke koja se nenadano uznemirila. Vlasina - to nije nikakva tajna, ni velika novost - nije obična reka. Nju su namah zavoleli svi koji su je jednom videli. Umilna, tiha i prečista, naročito leti, poziva na druženje, na opojnu pesmu ptica koje su se smestile kraj njenih obala i šapat mladalačkih, zaljubljenih parova, kojih je svuda - gotovo od samog izvorišta, do Vlasotinca i Južne Morave, u koju se uliva i nastavlja put na sever ka Nišu i Beogradu.\nSvaki deo Vlasine ima svoju priču. Klisura je duga 55 kilometara, a samoj reci treba pridodati još petnestak kilometara toka kroz mirne, ravničarske predele, koji su katkad obrasli zelenilom ili ih okviruju nepregledni povrtnjaci, po kojima su meštani juga Srbije i vlasotinačkog kraja odavno poznati.\nOnamo gde se u bistrim mlazevima, kao da žuri, spušta kroz kamenite obale - u planinskom okviru njenog trajanja - Vlasina je toliko čista da su i pastrmke ovde našle umilni dom. Najdublja je kod Donjeg i Gornjeg ,,puklog kamena’’, na dohvat Vlasotinca, pitomog grada, koji je tako prigrlio reku da su te slike stvorene za umetnike.\nNa svom putu, gde svkaki kućerak kraj njenih obala ima zanosnu priču, Vlasina prima mnogo pritoka zanimljivih, katkad neobičnih i teško objašnjivih imena, ali i rečice koji su nadenule svoje slovo po mestu kroz koje protiču poput Tegošnice, Ljuberađe, Bistrice, Samarničke reke...\nZnalci Vlasine, Vlasotinca i Vlasinske visoravni kažu - u to ne treba sumnjati - da su ta odredišta dobila imena po Vlasima, stočarima, koji su u ranijim vekovima boravili na ovim nepreglednim terenima pogodnim za ispašu stoke. Vlasotince, besede takođe istoričari, prvo je započelo da ispisuje svoju biografiju u delu koji je poznat kao ,,Kamenica’’, a kasnije se sve više približavalo obali reke i sada je tu, sa obe strane, postalo umilna razgledica koju opisuju svi Vlasotinčani odseljeni u Beograd, Niš, Leskovac i ko bi znao gde sve ne širom Srbije, ali i mnogo dalje od zavičajnog kruga koji se ne zaboravlja.\nNa reci Vlasini ima više mostova. Neki su sagrađeni početkom tridesetih godina minulog veka i nestali su za vreme najveće poplave koju je zadesio ovaj kraj, 26. juna 1988. godine. Priča koja sledi kratka je, istinita, ali je prerasla u legendu. Kod Velikog Bonjinca, možda najlepšeg sela na jugu Srbije, na reci Rđavici, jednoj od pritoka Vlasine, dok se kretao ka Zaplanju, automobil kralja Aleksandra Karađorđevića se nenadano zaglavio. Seljaci su odmah priskočili u pomoć i zapregom izvukli vozilo. Kralj je na licu mesta platio tu uslugu, iako seljani nisu hteli da prime novac, ali su na kraljevo insistiranje morali to da učine. Posle toga, u tom delu Vlasine i njenih pritoka sagrađeno je više prelepih mostova.\nU slivu Vlasine - u godinama kada je ovim krajem život ,,pulsirao punim plućima’’ - bilo je mnogo vodenica. Samo na dva kilometra rastojanja od Gornjeg do Donjeg Dušnika, bilo je sedamnaest i svaka je imala svoje posetioce, svoje stalne goste i svoje zanimljive, nezaboravne anegdote koje se i danas prepričavaju!\nKraj Vlasine, od daleke 1960. godine, održava se čuveni Vinski bal. Ovde se vreme tako i računa: pre i posle te svetkovine derta, vina i mladalačke lepote. Vlasotinčani namah ostavljaju sve poslove, sakupe se kraj reke i, uz dobro vino i trubače, vesele se cele noći. Biraju Mis vina, najboljeg vinogradara i vinara i kada prođe ta noć prepuna veselja i one prepoznatljive slike koja podseća na ,,žal za mladost’’, opet razmišljaju o novom Vinskom balu. Da nema Vlasine i Vinskog bala, kažu ne samo Vlasotinčani skloni dertu, i njihovi gosti, trebalo bi ih izmisliti!


Sređivanje Slavije 2015. godine - Gradjevinarstvo.rs\nSređivanje Slavije 2015. godine\nBez obzira na tešku finansijsku situaciju, Beograd neće stati i većina projekata koju je pokrenula bivša vlast biće nastavljeni i za vreme privremenog organa koji trenutno rukovodi prestonicom. Prema Odluci o privremenom finansiranju Beograda za period januar-mart 2014. godine, za kapitalne saobraćajnice od posebnog interesa predviđeno je 1,6 milijardi dinara ili oko 14 miliona evra. Veći deo, oko milijarde, biće obezbeđen kroz inostrane kredite. A, ako bi bio realizovan projektovani budžet za kompletnu 2014. godinu, u ovu namenu bi bilo potrošeno 2,42 milijarde dinara.\nZa najavljeno potpuno renoviranje Ulice vojvode Stepe, do marta će biti izdvojeno 56,4 miliona, ali je onda za narednih devet meseci predviđeno čak 1,57 milijardi, skoro cela suma iz kredita EBRD. Za rekonstrukciju Trga Slavija planirano je 27 miliona tokom 2014, dok bi ova saobraćajnica predstavljala ključnu stavku u budžetu za 2015. sa svojih skoro osam miliona evra. Za 2015. i 2016. predviđeni su radovi i u Karađorđevoj ulici, i to u dve faze, od Savskog trga do "Bristola", odnosno od "Bristola" do Pristaništa.\nPrivremeno finansiranje u prva tri meseca ove godine predvidelo je i 30 miliona dinara za izgradnju stanova za raseljavanje, 243 miliona za pribavljanje građevinskog zemljišta, 200 miliona za objekte i mreže kanalizacija, 136 miliona za saobraćajnice sa infrastrukturom. Sređivaće se ulice, ali će se graditi i stambeni objekti. Za zgrade u naselju Kamendin, samo u prva tri meseca, predviđeno je 100 miliona (još 315 do kraja 2014.), a za kompleks u Ovči 49 miliona u prvom i 299 miliona u preostala tri kvartala.\nKonačno, novo naselje "Stepa Stepanović" dobiće svoju osnovnu školu, a u tu svrhu će odmah biti izdvojeno 104,7 miliona, i još 428 miliona do kraja godine.\nKredit za most\nU periodu privremenog finansiranja grad Beograd bi trebalo da povuče sredstva od inostranih banaka u iznosu nešto većem od deset miliona evra. Od toga devet miliona je predviđeno za izgradnju pristupnih saobraćajnica Mosta na Adi, a ostatak za unapređenje javnog prevoza i saobraćajne infrastrukture.\nRenoviranje "Taša" 430 miliona\nZnačajna sredstva predviđena su i za sportske objekte, ponajviše za otvoreni stadion "Tašmajdana" čije renoviranje kasni više od godinu dana. U prva tri meseca za "Taš" je predviđen 131 milion dinara, a još 309 miliona do kraja godine. Na drugoj strani, Hipodrom bi u prvom kvartalu trebalo da dobije tek oko 20.000 evra.\nKBC Zemun i "Dragiša Mišović"\nKada su zdravstvene ustanove u pitanju, najviše novca će otići na sređivanje stanja u KBC Zemun i KBC "Dragiša Mišović". Zemunci bi trebalo do kraja marta da dobiju 61 milion dinara, a ustanova na Dedinju 30 miliona, uz još 118 miliona, koliko je projektovano do kraja 2014. godine.\nSkoro 200.000 evra predviđeno je planom za opremu Malog pozorišta "Duško Radović", čiji završetak renoviranja takođe kasni. Izgradnja ustanove i privremenog boravka osoba sa posebnim potrebama u Šekspirovoj, biće potpomognuta sa 81 milionom dinara.


EMIR HADŽIHAFIZBEGOVIĆ: Pored Sarajeva mogao bih da živim i u Nišu! | Zabava | Kurir\nPop kultura 01.09.2018. 07:46h 01.09.2018. 07:46h\nSarajevski glumac Emir Hadžihafizbegović na Filmskim susretima u Nišu sinoć je predstavio svoj film "Žaba".\nMimo protokola, slobodno vreme je provodio s prijateljima, koje je stekao još pre raspada Jugoslavije, u gradu u kojem je čak dva puta nagrađen za najboljeg glumca.\n- Film "Žaba" možda nikada i ne bi bio snimljen da nismo dobili podršku i novac iz Srbije, Hrvatske, Makedonije, Euroimaža... Drago mi je da smo napravili priču sa snažnom antiratnom porukom iz Sarajeva. Film je nastao posle deset godina uspešno izvođene pozorišne predstave "Žaba" i jedna je kolektivna pobeda reditelja, glumaca i mnogih drugih koji su učestvovali u realizaciji. Film je nagrađivan u Firenci, bio je na festivalima u Mostaru i Njujorku, tako da smo svi zadovoljni što smo uspeli da pošaljemo jaku antiratnu poruku - kaže Emir.\nOn je trenutno i prvi čovek Kamernog teatra 55 u Sarajevu, ali kao upravnik i dalje igra predstave skoro svake večeri.\n- To je teatar u kome radim već 19 godina i koji je dosad postavio 600 predstava na sceni. Snimam jedan film u Srbiji i jedan u Hrvatskoj. Trebalo bi da radim nešto i u Makedoniji. Dosta sam angažovan na seriji "Lud, zbunjen, normalan". A hit serija "Hilmijin konak", gde sam već snimio 14 epizoda, mislim da će biti potpuni i apsolutni hit u regionu. Serija podseća na poznatu humoresku "Alo, alo", događa se 1942. godine i sudeći prema šerovima na Top kanalu, sledi joj fenomenalan uspeh, nastavlja se od jeseni - hvali se glumac.\nHadžihafizbegović kaže da Niš na neki način doživljava kao Sarajevo, i to pre svega zbog duha naroda.\n- Ne bih da se udvaram ovom gradu, niti za to imam potrebu, ali šmek i štih koji ima Niš ima i Sarajevo. Ta mentalna i duhovna crta je svojstvena još jednom gradu u trećoj državi, a to je Split. Mislim da Niš, Sarajevo i Split imaju istu duhovnu vertikalu koja je nastajala godinama iz jednostavnosti, opuštenosti i shvatanja života ne obazirući se na neke materijalne vrednosti, na neki selebriti svet. Imaju tu istu vrstu duhovnosti i zato sam jednom rekao, i opet kažem, da bih, pored Sarajeva, mogao da živim samo u Nišu i Splitu. Ne želim da potcenjujem ostale gradove, ali u ta tri grada čovek na jednostavan način može da oseti dobrotu i dušu naroda. Mislim da postoje realizovani i nerealizovani ljudi. Kada se nađem s mojim Nišlijama, prijateljima Sarmom (Radišom Sarićem), Kokanom, Nešom Saitom, kao da sam na domaćem terenu - zaključuje Hadžihafizbegović.\nKURIR/ MARKO SMILJKOVIĆ\nEmir HadzihafizbegovićintervjuFilm Žaba


Simon - 13. avgusta 2016. 0\nCarina predstavlja obavezu uvoznika-izvoznika da, u momentu kada roba prelazi nacionalnu granicu, plati propisanu sumu novca u korist države. Carina predstavlja vrstu posrednog poreza koji se naplaćuje kada roba prelazi carinsku liniju. Cilj carine nije da poveća državni prihod, već...\nSimon - 16. maja 2016. 1\nGordana Radosavljević, pomoćnik ministra turizma - Građani treba dobro da provere agenciju, naročito njenu likvidnost Neprijatnosti koje su doživeli putnici agencije "Džet set" obeležile su početak ovogodišnje turističke sezone. Kako da se građani zaštite od nesavesnih vlasnika agencija, najvažnije je...\nGoca - 23. aprila 2016. 0\nOd 8. juna građani će moći lakše da pribave dečje i roditeljske dodatke, ili studentske stipendije. Službe će među sobom razmenjivati podatke. Uštede pojedinaca u hiljadama dinara jer dokumenta će sakupljati država Da bi majke i očevi ostvarili pravo na...\nSimon - 10. aprila 2016. 0\nDo 15. aprila vlasnici kafića i restorana moraju da preimenuju svoje objekte ako im je u nazivu reč koja opisuje tu uslužnu delatnost Više od 9.000 restorana, kafića, barova i poslastičarnica u Srbiji od 15. aprila neće smeti u imenu...\nSimon - 9. aprila 2016. 0\nGradsko veće Grada Beograda usvojilo je odluku u vezi sa otvaranjem nekategorizovanih ugostiteljskih objekata u stambenim zgradama koja, između ostalog, predviđa da se hosteli u zgradama ubuduće mogu otvarati samo uz saglasnost Skupštine stanara Gradski menadžer Goran Vesić je rekao...\nAzerbejdžan – nacionalna vozačka dozvola R.Srbije, čija važnost nije istekla, važeća je na teritoriji Azerbejdžana. U slučaju regulisanog boravka u Azerbejdzanu, nacionalna dozvola se menja za azerbejdzansku. Za zamenu dozvole potrebno je priložiti nacionalnu dozvolu sa notarijalnim prevodom...


Jedinstveno i fantastično zemljište u užem dijelu grada, površine 21.692 m2, kompletno ograđeno, u predivnom prirodnom okruženju i direktnim izlazom na rijeku Sanu\nOznaka : Gold "Z"-855\nZemljišna parcela : 21692 m²\nVlasnik posjeduje pripremljenu dokumentaciju za etno selo\nProdaje se potpuno uređeno zemljište u predivnom prirodnom okruženju, u Sanskom Mostu, u naselju Krkojevci, udaljeno svega 2 kilometra od strogog centra grada. Zemljište ukupne površine 21692m2 smješteno je u mirnom i sunčanom dijelu naselja Krkojevci, sa direktnim izlazom na rijeku Sanu. Zemljište posjeduje formiran pristup na asfaltni put, kompletno je ograđeno žičanom ogradom od 3 metra, ulaz u posjed urađen je sa kamenim stubovima i kovanom kapijom. Kompletan teren zemljišta je ravan, sa blagim nagibom prema rijeci Sani. Zemljište posjeduje 56 metara lica obale koja izlazi direktno na rijeku Sanu. Karakteristike zemljišta kao čist zrak, obilje zelenila, dobar pristupni put, teren, izlaz na rijeku Sanu, te blizina centra grada predstavlja idealnu priliku za izgradnju svakakve vrste a posebno prirodno rekreativnog kompleksa, sa objektima poput etno restorana, bazena, skladišta, objekata za odmor itd..


Zašto je obilazak Mokre Gore dobra ideja? - Travelist.rs\nMokra Gora – zašto je obilazak Mokre Gore dobra ideja\nTravelist.rs » Magazin » Mokra Gora – zašto je obilazak Mokre Gore dobra ideja\nMokra gora leži između tri planine – Šargana, Zlatibora i Tare. Ušuškana među najlepše planinske lepotice Srbije, Mokra Gora predstavlja jednu od najpopularnijih turističkih destinacija u našoj državi. Razloga za to je mnogo, a jedan od najvažnijih je muzejsko-turistički voz Nostalgija, koji saobraća na relaciji od svega nekoliko kilometara, što je sasvim dovoljno da turisti upoznaju prelepu prirodu zapadnog dela Srbije.\nKoje lepote krije ovo mesto, kako izgleda put do Mokre Gore i zašto je uvek dobra ideja posetiti je, baš kao što to čine i turisti iz raznih zemalja sveta, pročitajte u nastavku teksta.\nPriroda Mokre Gore – mali raj zapadne Srbije\nMokra Gora je živopisno selo nestvarno lepe prirode, a njeno najveće bogatsvo su tri reke i tri planine kojima je okružena. Malo je mesta u svetu koji mogu da se pohvale ovakvim adutima, pogotovo onih koji su sačuvali svoju prirodu i autentičnost koju urbanizam gotovo nije ni dotakao.\nReke Mokre Gore su Kamešina, Beli i Crni Rzav. Između rečnih tokova smešteni su planinski obronci sa raštrkanim kućama, proplancima i šumama, pa čitav ambijent deluje vrlo bajkovito i privlačno za odmor, daleko od gužve, telefona i gradske vreve.\nMokra Gora je bogata mnogobrojnim izvorima bistre, planinske vode, koja je zaslužila razna priznanja zbog svoje lekovitosti. Ovo mesto je poznato po desetinama mineralnih izvora, a najpoznatiji je upravo lekoviti izvor Bele Vode ili kako ga još zovu – Izvor Svetog Jovana Krstitelja, pored koga je podignuta i crkva.\nPrelepo mesto će vas oduševiti i svojom “arhitekturom”. Ovde nećete sresti nijednu modernu građevinu, jer Mokrom Gorom preovladavaju starinske kućice pravljene pretežno od drveta, zbog čega ostavljaju utisak pravih toplih seoskih domova – što zaista i jesu.\nTurističke atrakcije u rustičnom ambijentu\nMalo mesto Mokra Gora je itekako posećeno od strane turista, a tome doprinose vrlo autentične atrakcije koje imaju interesantnu simboliku.\nMuzejska železnica Nostalgija – filmska vožnja prirodnim predelima\nDa nisu samo urbani centri ono što privlači turiste, dokazuje i nesvakidašnja muzejska železnica Nostalgija koja se proteže duž Šargana i kanjona Rzave, pa sve do Drine. Vozić koji putuje uz planine prelazi tokom svog puta više od 10 mostova i prolazi kroz 22 tunela, a tokom svoje vožnje prelazi državnu granicu i spušta se do ćuprije na Drini.\nOva nesvakidašnja turistička atrakcija pruža vrlo lep doživljaj u potpuno prirodnom i starinskom ambijentu, koji čak i strani turisti prepoznaju kao jedan od najlepših u Srbiji.\nDrvengrad – grad filma sa kreativnim umetninama\nPopularni Drvengrad je još jedna mokrogorska atrakcija, za čiji je nastanak zaslužan reditelj Emir Kusturica. Nalazi se na brdu Mećavnik, a oformljen je kao etno park čije su glavno obeležje drvene brvnare, kojih ima preko 50. Ovo mestašce ima sve što poseduje svaki manji grad: uličice, trgove, bioskop, pijacu, crkvu, sportske terene, restorane.\nDrvengradske ulice i trgovi nose imena velikih ličnosti iz sveta umetnosti i sporta, prvenstveno srpskog porekla. Drvengrad je i dom Kustendorfa, filmskog i muzičkog festivala zbog koga je ovo mesto poznato kao grad filma. Projekat Drvengrad, zajedno sa Kustendorfom, doveo je u Srbiju svetski popularne ličnosti poput Monike Beluči, Nikite Mihalkova, Džonija Depa i mnoge druge.\nJednostavan dolazak iz Beograda i drugih krajeva Srbije\nJedan od razloga da posetite Mokru Goru je i vrlo jednostavan dolazak automobilom iz svih krajeva Srbije. Beograd i Mokru Goru deli oko 210 kilometara (najbržim putem), a put traje okvirno oko tri sata.\nPutovanje iz Beograda automobilom do ovog mesta je vrlo zanimljivo, jer se usput može proći pored mnogih atrakacija poput Ovčarsko-kablarske klisure, koja je poznata po bogatoj flori i fauni, mnogobrojnim izvorima bistre vode i čak deset manastira koji su poznati pod nazivom mala srpska Sveta Gora.\nProći ćete i pored Zlakusa – sela poznatog po grnčarstvu, kao i Potpećke pećine, zatim sela Šljivovica. Ukoliko se odlučite za drugi put na relaciji Beograd – Mokra Gora, proći ćete pored kroz Bajinu Baštu koja je smeštena na Drini, a uz to je odlikuju vrlo zanimljivi lokaliteti.\nU blizini je i Valjevo, pa ako ranije niste bili u ovom gradu, put na Mokru Goru je idealna prilika da ga posetite.\nMokra Gora je jedno od najlepših mesta u Srbiji, a posebno će vam se svideti ako rustičnom, prirodnom i gotovo netaknutom ambijentu dajete prednost u odnosu na gradove. Okružena je najlepšim srpskim planinama, pa su upravo one još jedan povodm da se uputite u ovom pravcu. Predeo je bogat nesvakidašnjim lepotama, rekama, šumama, jezerima – pa odlazak na Mokru Goru može biti idealan izbor za kvalitetan odmor u Srbiji.


BIC Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Beypazarı, Ankara (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Beypazarı\nFaks: +90 3124584900\nBIC Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Beypazarı, Ankara (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Beypazarı u gradu Ankara je YAPITRISFEX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Beypazarı u gradu Ankara. Shodno tome, Ankara se nalazi u zemlji Turska. Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Beypazarı se može kontaktirati na 3127630940.


Novi informacioni sistem Ustavnog suda Srbije – Personal magazin\nDržavni sekretar za Digitalnu agendu Ministarstva kulture, informisanja i informacionog društva Vlade Republike Srbije Jasna Matić saopštila je danas da je Ustavni sud Srbije uveo novi informacioni sistem za rad…\nDržavni sekretar za Digitalnu agendu Ministarstva kulture, informisanja i informacionog društva Vlade Republike Srbije Jasna Matić saopštila je danas da je Ustavni sud Srbije uveo novi informacioni sistem za rad na predmetima, u koji je do sada uloženo približno 20 miliona dinara.\nMatić je na konferenciji za novinare održanoj tim povodom ukazala na to da će novi sistem olakšati rad sudija i zaposlenih u ovom sudu.\nOna je istakla da je postignut dogovor o tome da se u narednoj fazi omogući i uvid u sudsku praksu, kao i da se rad suda učini dostupnim građanima.\nPrema njenim rečima, uvođenje softvera koštalo je više od 17 miliona dinara, a ostatak sredstava potrošen je za hardversku opremu.\nMatić je dodala da informacioni sistem suda omogućava održavanje elektronskih sednica, automatsko zavođenje, dodelu i obradu predmeta.\nPredsednik Ustavnog suda Srbije Dragiša Slijepčević rekao je da su u elektronskom sistemu već održane dve pripremne sednice i da će nova tehnologija omogućiti sudijama uvid u 8.599 predmeta kojih trenutno ima u radu.\nPrema njegovim rečima, u narednoj fazi dorade u sistem bi trebalo da bude uključena i postupajuća sudska praksa sa svim predmetima.\nOn je naveo da je neophodno da se obezbede sredstva za dodatno unapređenje sistema koje bi omogućio da uvid u predmete imaju i građani koji traže zaštitu prava pred Ustavnim sudom Srbije.\nNovi informacioni sistem Ustavnog suda Srbije was last modified: September 27th, 2011 by Redakcija\ninformacioni-sistemUstavni sud Srbije\nMali Perica Sep 28, 2011 at 11:16\nPocela je informatizacija. Blago nama ako su za 8.500 hiljada predmeta platili 17.000.000 koliko ce tek kostati celo pravosude sa tim resenjem. 10.000.000 predmeta bice 200 miliona evra…?????!!!