Mrkela: Jesmo autsajder, ali sačekajmo kraj | MTELBA\n20.09.2018. | 14:01\nBod kao bod i ne znači mnogo kada je u pitanju Liga šampiona, posebno osvojen na domaćem terenu, ali bod koji je Crvena zvezda osvojila protiv Napolija u prvom kolu "veliki je kao kuća"!\nCrveno-beli su se posle 26 godina vratili u takmičenje koje su - u drugačijem formatu - osvojili 1991. godine, ali nisu imali sreću prilikom žreba kada je u pitanju kvalitet rivala.\nAko ste propustili: OVAKO je bilo na "Rajku" (VIDEO)\nDobili su atraktivnu, međutim, i izuzetno tešku grupu, po mnogim mišljenjima najjaču ove sezone u grupnoj fazi elitnog takmičenja.\nLiverpul, Pari Sen Žermen i Napoli su rivali koji uteruju strah u kosti mnogo iskusnijim i bogatijim timovima od Crvene zvezde, ipak, izabranici Vladana Milojevića još jednom su priredili iznenađenje i uspeli da u prvom kolu odole ekipi koja je ove sezone, kao i nekoliko unazad, jedan od glavnih konkurenata za osvajanje italijanskog Skudeta.\nDuel sa Napolijem prošlog utorka na stadionu "Rajko Mitić" završen je bez golova, a sportski direktor srpskog šampiona, Mitar Mrkela, veruje da će crveno-beli igrati još bolje kako vreme bude prolazilo.\n"Dugo nas nije bilo u evropskim takmičenjima. Objektivno, mi jesmo autsajder u našoj grupi, gledajući iskustvo, budžete... Videlo se da je Napoli veoma kvalitetna ekipa, ali odigrali smo hrabro. Kako je utakmica odmicala videli su naši igrači da niko nije bauk i da protiv svih može da se igra. Verujem da Zvezda ima dobar kvalitet i da će naši igrači prikazivati sve bolju igru kako vreme bude prolazilo, iako ćemo se susretati sa sve jačim i jačim protivnicima. ", rekao je Mrkela gostujući na TV Pink.\n"Da vide Napolitanci da nisu došli kod nekih 'levaka'"\nUoči duela sa Napolijem, atletskom stazom "Marakane" prošetali su neki od članova Zvezdinog tima koji je 1991. osvojio tadašnju Kup šampiona (kasnije promenjen u Ligu šampiona). "Oni su sigurno bili 'vetar u leđa' ovim momcima, a s druge strane, želeli smo da pokažemo Napoliju da nije došao kod nekih 'levaka', već u dom evropskih prvaka", rekao je Mrkela.\nCrveno-belima sledi gostovanje u Parizu (3. oktobar), pa u Liverpulu (24. oktobar).\n"Odmah posle žreba znali smo da smo dobili jednu od najtežih grupa. Pari Sen Žermen je već godinama u usponu, troši ogroman novac da dođe do najboljih igrača i ima ambiciju da se popne na krov Evrope. Liverpul je jedan od najvećih klubova na svetu, na putu povratka tamo gde mu je, po istoriji, mesto. Igraju značajnu ulogu u Premijer ligi... Napoli je izvanredna ekipa, koja je potpuno isto igrala protiv nas kao i protiv Milana, Fiorentine... Igraju dominantno u svim utakmicama u prvenstvu Italije... Činjenice govore same za sebe...".\nTrener Vladan Milojević i fudbaleri redovno ističu da je prioritet odbrana titule u domaćem prvenstvu. Isto razmišlja i Mrkela, ali daleko od toga da je pesimista kada je u pitanju nastup u Ligi šampiona.\n"Ne opterećujemo se rezultatom, prihvatamo ulogu autsajdera u ovoj grupu, a kako će se sve završiti i da li će baš tako biti, videćemo".\nPre nastavka takmičenja sa najboljim evropskim klubovima, Zvezdi predstoji 158. "večiti derbi", u nedelju od 19 časova na stadionu Partizana (prenos na TV Arena Sport 1).\n"Partizan je naš najveći rival krozi istoriju. Maksimalno spremni i motivisani ulazimo u tu utakmicu, sa željom da pobedimo", poručio je sportski direktor crveno-belih.


Novi veb-sajt kompanije Gigatron | TehnoPlaneta.rs\nBojan Milojković | 30. jul 2020.\nKompanija Gigatron je nedavno lansirala novu verziju svog veb-sajta. Naravno, adresa sajta je ostala nepromenjena pa ćete do najvećeg izbora laptop računara, bele tehnike, televizora, kućnih aparata, telefona i druge tehničke robe i dalje dolaziti tako što ćete u svoj web-browser uneti https://gigatron.rs.\nNova verzija veb-sajta kompanije Gigatron je tu da vam obezbedi prijatnije i još sigurnije iskustvo kupovine na internetu. Stranice sajta se učitavaju munjevitom brzinom i poboljšana je preglednost stranica, a kompletan sajt je dodatno optimizovan za prikaz na mobilnim uređajima kako bi se smanjio prenos podataka, tj. kako bi se posetiocima uštedeo saobraćaj koji se ostvaruje putem mobilnog interneta.\nBezbednost prilikom plaćanja platnim karticama je na najvišem mogućem nivou. Naime, prilikom plaćanja debitnom ili kreditnom platnom karticom, odnosno prilikom unošenja podataka o vašoj platnoj kartici, bićete preusmereni na specijalizovani sistem za online prenos novca iza kojeg stoji banka. Drugim rečima, ne postoji mogućnost da podaci o vašoj kreditnoj kartici “procure”. Ovaj sistem za online plaćanje kompletnu proceduru plaćanja istovremeno čini i znatno jednostavnijom pa će se čak i oni koji nemaju iskustva sa kupovinom preko interneta snaći brzo i lako.\nGigatron Gigatron internet prodavnica Internet kupovina Internet prodavnica


Fula Apartments se nalaze na idealnoj lokaciji u centru Pefkohorija, na udaljenosti od 50 metara od plaže. Iako se nalaze u samom centru grada, apartmani nude miran i opušten odmor, a nadomak…\nGregory Apartmets se nalazi u centru mesta Pefkohori, na samo 30 metara od plaže. Vila ima smeštajne jedinice za samostalan boravak sa terasama. Studija i apartmani sa jednom spavaćom sobom sadrže…


NALED Archives - ecofeminizam\nmaj 5, 2021 Sandra Iršević\nU Somboru su postavljeni kontejneri za staklenu ambalažu.Nemačka razvojna saradnja – GIZ, u saradnji sa operaterima ambalažnog otpada – kompanijama Sekopak, Pakomak i Ekopak. „Upravljanje staklenom ambalažom na Zapadnom Balkanu” realizuje…\njan 29, 2021 Sandra Iršević\nU Srbiji se godišnje proizvede 12 miliona tona otpada, a čak 10 miliona se ne tretira i zagađuje životnu sredinu. Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED) navodi da više…\nMihajlović: Srbija je posvećena poboljšanju položaja žena u zemlji\nfeb 19, 2019 Sandra Iršević\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović razgovarala je sa novom ambasadorkom Australije u Srbiji Rut Stjuart o mogućnostima saradnje dveju zemalja. Mihajlović je tom…


Na Divčibarama novi sneg i stari problemi | Kolubarske\nDivčibare (foto: Andrija)\nNa Divčibarama novi sneg i stari problemi\nNa Divčibarama je visina snega oko 30 centimetara, temperatura je minius dva stepena. Danas su svi putni pravci prohodni, kao i saobraćajnice na Divčibarama, ali prema tvrdnji pojedinih vozača juče je bilo problema. Kažu da nije bio očišćen putni pravac Bogdanovića brdo-Divčibare, te da su se mnogi automobili zaglavili u snegu, a do Divčibara se putovalo nekoliko časova.\nMeđutim u Preduzeću za puteve, koje održava tu deonicu, kažu da su intervenisali čim je pao sneg, na kolovozu ima oko pet centimetara utabanog snega i, naglašavaju, put je i juče bio prohodan. Ali, dodaju, juče je problem prvo napravio jedan autobus, a potom i vozila sa letnjim gumama kao i neiskusni vozači koji se ne snalaze baš najbolje na snegu. Da je put Bogdanvića brdo- Divčibare bio prohodan potvrdili su nam i u valjevskoj policiji.\nSaobraćajnice na Divčibarama, koje održava zimska služba GP Ingrap-Omni, su danas očišćene i prohodne. Divčibarci kažu da su ekipe te službe stigle na Divčibare u petak, intervenisale su u subotu, ali su pojedine ulice juče bile pod snegom. Navode da su očišćene tek jutros. Međutim, u zimskoj službi Ingrap-Omni nam je rečeno da su ekipe intervenisale na vreme i da su sve saobraćajnice na planini bile i juče prohodne.\nSaobraćajnica do ski staze na Divčibarama (Foto: Andrija)\nVečiti problem na Divčibarama, koji svi rešavaju a nikako decenijama da ga reše, jeste nestašica struje po nekoliko časova pa i dana. Prema navodima Divčibaraca, vikendaša i turističkih radnika, jedan deo Divčibara, Stari grad i deo oko benzinske pumpe, bez struje je skoro 22 časa, struje nema od subote od 14 časova. Kako nam je rečeno poslednjih sedam dana struja nestaje na celim Divčibarama, osim "kosjerićke strane", svaki dan i to po nekoliko časova.


SVET KOMPJUTERA - PHONE ZONE - Crushh\nAplikacija je digitalna „baba Vanga” koja ne proriče sudbinu, već pokušava da se bavi određivanjem kompatibilnosti između srodnih duša. Zanimljivo je što to može da bude neko iz porodice, simpatija ili prijatelj, a sve što treba da uradite, jeste da dozvolite „veštačkoj inteligenciji” pristup tekstualnim porukama.\nNaravno, prvo ćete morati da prođete zaguljen proces registracije, koji podrazumeva i ostavljanje broja mobilnog telefona. Nakon toga, iz imenika birate željenu osobu i nakon kratkog čekanja, na ekranu se pojavljuje rezultat. On se daje u opsegu od 0 do 5, a najbolje je da bude u sredini – 2,5, jer to znači da se sa selektovanom osobom savršeno razumete/slažete. Po rečima autora programa, Crushh koristi napredan algoritam za analizu koji je u stanju da detektuje znakove interpunkcije, emotikone i različite fraze, i na osnovu toga donosi svoj sud. Ukoliko niste zadovoljni dobijenim rezultatom, možete da ga tweakujete ručno, jer algoritam uči i pri sledećem analiziranju (novih poruka) pokušaće da donese pravičniju „presudu”.\nCrushh, nažalost, može da radi isključivo sa SMS-ovima, a instant mesindžere ne podržava. Isto tako, posao koji obavlja čini nam se kao gomila mambo-jumboa, s obzirom na to da ne postoji nijedan validan dokaz inteligencije pokretačkog enginea (šta reći na to da se svaki jezik tretira isto). Sva sreća pa autori od korisnika ne traže novac, inače bi bilo mnogo reklamacija i negodovanja. Probajte ako nemate pametnija posla.


Eskalacija sirijske krize - američki ministar obrane Chuck Hagel: "Sirija je upotrijebila kemijsko oružje" | advance.hr vijesti\n25. Travanj 2013. | 18:30\nAmeričko ministarstvo obrane danas je izašlo s tvrdnjom kako je sirijska vojska upotrijebila kemijsko oružje u "manjoj količini" protiv pobunjenika u aktualnom sukobu. Izjavu je danas dao u javnost američki ministar obrane, Chuck Hagel, za vrijeme govora u Abu Dabiju, Ujedinjeni Arapski Emirati. Ističe kako su obavještajne službe SAD-a zaključile, "s različitom razinom sigurnosti", kako su civili i pobunjenički borci ciljani kemijskim oružjem od strane "Assadovog režima". "Američke obavještane službe zaključile su s različitim razinama sigurnosti kako je sirijski režim upotrijebio kemijsko oružje, u manjoj količini u Siri...


Evropski Okvir za digitalne kompetencije nastavnika DigCompEdu – postulati i primena u Srbiji | Valentin Kuleto\nZazor školstva od digitalizacije i delimična nespremnost pokazuju se kada se pomenu elektronski dnevnici. Mnogi učesnici u procesu imaju sopstvene razloge protivljenja – od nastavnika „starog kova”, preko učenika, do roditelja. Ipak, to na neki način znači da nisu u prilici da – iz ovih ili onih razloga, opravdano ili ne – idu u korak sa vremenom. Tehnologija prožima svaki aspekt naših života, pa bi tako trebalo da bude i sa obrazovanjem. LINK edu Alliance je od svojih početaka, pre više od 20 godina, svestan da implementacija najnovijih tehnoloških dostignuća u obrazovnim institucijama pruža temelje za kvalitet i izvanrednost. S tim na umu, od tada pa do dana današnjeg, naše nastavno osoblje i đaci koriste najmoderniju opremu i uređaje, zahvaljujući kojima i jedni i drugi postižu nesvakidašnje rezultate.\nDa biste obrazovali informatički pismene đake, morate da budete informatički pismen predavač\nVeruje se da čovečanstvo tokom čitave istorije nije iskusilo promene jednakog obima, zahvata i složenosti koje nas očekuju tokom Četvrte industrijske revolucije. Jedno je sigurno – odgovor na njih mora biti usklađen i sveobuhvatan i uključivati sve zainteresovane strane svetske politike – javnost, javni i privatni sektor, akademsku zajednicu i civilno društvo. Četvrta industrijska revolucija se nadovezuje na Treću koja je počela polovinom prošlog veka s ciljem automatizacije proizvodnje pomoću elektronike i informacionih tehnologija. Sada kada je taj podvig donekle ispunjen, na istim osnovama gradiće se „zamagljenje” međa materijalne, digitalne i biološke sfere, na kojoj počiva Četvrta industrijska revolucija (Svetski ekonomski forum).\nNastavnici svojim đacima predstavljaju uzore. Polazeći od toga da učitelji koji nisu informatički pismeni ne mogu pripremiti učenike za budućnost u kojoj će im upravo informatička pismenost biti podloga uspeha, Evropska komisija je izradila Okvir za digitalne kompetencije nastavnika (DigCompEdu).\nNa nacionalnom i nadnacionalnom nivou u Evropi, i pre objavljivanja ovog dokumenta 2017. godine, postojali su brojni okviri, alati i obuke namenjeni usavršavanju građana u skladu sa zahtevima digitalnog doba.\nAnaliziranjem i objedinjavanjem svih poznatih instrumenata na jednom mestu je i nastao DigCompEdu, naučno utemeljen okvir koji lokalnim samoupravama i vladama pojedinačnih zemalja može da olakša digitalno opismenjavanje stanovništva kroz primenu različitih programa i uvođenje kolektivnih standarda. Povrh toga, DigCompEdu pruža priliku za pronalaženje opšteg pristupa između više različitih aktera, olakšavajući dijalog i internacionalnu kooperaciju. Iz svojevrsnih preporuka mogu da uče i relevantne nacionalne i regionalne agencije, školske ustanove i sami predavači – od vaspitača, preko učitelja i nastavnika, do profesora u srednjim i visokim školama i na fakultetima. One uključuju edukacije, kurseve, treninge i neformalne metode učenja.\nVrednost DigCompEdu, dakle, leži u tome što obezbeđuje:\nšablon koji dozvoljava lokalnim akterima da se odmah usredsrede na razvoj konkretnih akcija, prilagođenih njihovim potrebama, bez prethodnog osmišljavanja i rada na konceptualnim osnovama;\nzajednički jezik i logiku koji mogu da podstaknu diskusiju i prekograničnu razmenu ideja i iskustava;\nreferentnu tačku za zemlje članice i druge zainteresovane strane za potvrdu potpunosti i ocenu pristupa postojećih i budućih okvira i alata.\nProfesionalne, pedagoške i digitalne kompetencije predavača 21. veka\nDanašnjica i sutrašnjica od svih, pa tako i od učitelja, traže brzo i efikasno prilagođavanje novitetima. Kako bi obučili školarce za 21. vek, oni najpre moraju sami da budu osposobljeni za prihvatanje novina i konstantno unapređenje svog poznavanja sveprisutne i sveprožimajuće tehnologije. Opremom i uređajima treba da rukuju odgovorno i kritički, istovremeno radeći na buđenju potencijala učenika za kreiranjem inovativnih rešenja.\nDigitalna revolucija, pored učenja, transformisala je i potragu za informacijama i podacima, igranje i druženje s vršnjacima. Sve više mladih oslanja se u tome na internet, a porast njegovih korisnika beleži se i među decom do osam godina (European Journal of Education, Schleicher, 2019), zato je bitno da se pomenuti okvir odnosi i na vaspitače.\nDigCompEdu se fokusira na ukupno pet polja digitalnih kompetencija za pomoć učenicima svih uzrasta:\nPismenost u oblasti tumačenja informacija i podataka;\nKreiranje digitalnog sadržaja;\nBezbednost – odgovorna upotreba;\nRešavanje problema (Problem Solving).\nPored „digitalnih” znanja i veština, predavač po meri DigCompEdu treba da poseduje i profesionalne i pedagoške kompetencije. Profesionalne se tiču organizacije, kolaboracije, refleksije i konstantnog stručnog unapređenja. Pedagoške podrazumevaju sposobnosti podeljene u četiri grupe – digitalni resursi, podučavanje i učenje, procena i podsticanje učenika (pogledati više u grafiku dole).\nOd puke pismenosti do perfektnog znanja, od novajlije do inovatora, od „vi” na „ti” sa tehnologijom\nDigCompEdu procenjuje koliko su profesori uspešno usvojili digitalne kompetencije i pripisuje njihovom savladavanju zahteva nivoe od A1 do C2.\nB1 – integratori – oni eksperimentišu sa digitalnim tehnologijama kroz različite kontekste i namene i integrišu ih u svoje lekcije. Težeći poboljšanju nekolicine vidova profesionalnog angažmana, tehnolologiju upotrebljavaju kreativno i uz nastojanje da prošire svoje znanje i veštine. I dalje rade na prepoznavanju alata koji najviše odgovaraju određenim situacijama i na usklađivanju digitalnih tehnologija pedagoškim strategijama i metodama. Integratorima treba nešto vremena za eksperimentisanje i refleksiju, na koju će se nadovezati zajedničko motivisanje i znanje, kako bi postali eksperti.\nB2 – eksperti – oni koriste širok raspon digitalnih tehnologija samopouzdano, kreativno i kritički kako bi napravili pomak na profesionalnom frontu. Oni svrsishodno biraju digitalne tehnologije za određene situacije i trude se da razaznaju koristi i nedostatke različitih digitalnih strategija. Znatiželjni su i otvoreni prema novi idejama s obzirom na to da su svesni postojanja mnogih stvari koje nisu isprobali. Eksperimenti im znače za proširenje, struktuisanje i konsolidaciju strategija. Eksperti grade kičmu edukativnih organizacija kada je reč o inovatvnim praksama;\nC1 – lideri – oni imaju potpun i dosledan pristup upotrebi digitalnih tehnologija u nastavi. Oslanjaju se na veliki broj digitalnih strategija i znaju da odaberu onu koja će im najviše odgovarati u datom momentu. Konstantno razmišljaju o tome i osnažuju svoja znanja i veštine, najčešće kroz kontakt sa drugim liderima. Lideri inspirišu druge i dele sa njima naučeno;\nProgres od novajlija (A1) do inovatora (C2) protiče kroz 6 komplementarnih faza:\nsvest – A1;\nistraživanje – A2;\nintegracija – B1;\nekspertiza – B2;\nliderstvo – C1;\ninoviranje – C2.\nS reči na dela – DigCompEdu predavač = LINK edu Alliance predavač\nLINK Educational Alliance na jednom mestu okuplja obrazovne institucije bez obzira na naučnu oblast i nivo obrazovanja, kao i kompanije i pojedince koji su svesni da samo celoživotno učenje i usavršavanje donosi profesionalni uspeh. Njegov osnivač je LINKgroup. Fokus svih članova ove alijanse jeste usvajanje primenjivih znanja i veština zahvaljujući modernoj tehnologiji.\nImajući na umu da okvir kao takav ne predstavlja „cilj”, već „put”, naše ustanove organizuju predavačima neophodne radionice. Nastavnici u našim obrazovnim institucijama po samom dolasku u našu kompaniju nisu apsolutno digitalno kompetenti, niti potpadaju pod definiciju lidera i inovatora, već su zahvaljujući obukama dobili oruđe, u obliku digitalnog znanja i veština, čija dalja upotreba, kao i uzdizanje na DigCompEdu skali, su potkrepljeni njihovim ličnim aspiracijama, kreativnošću i pedagoškim umećem. Mi samo prepoznajemo njihovu odlučnost da budu bolji i zdušno im pomažemo u daljem karijernom ostvarenju!\nPandemija koronavirusa donela nam je još jednu potvrdu da su naši predavači spremni da odškoluju savremene generacije studenata s obzirom na to da smo škole, pomoću postojeće platforme za učenje na daljinu, u potpunosti „preselili” iz realnog u virtuelni svet. Ona postoji gotovo 20 godina i nastala je kao plod posvećenog rada stručnjaka iz oblasti obrazovanja, softverskog inženjeringa, programiranja, administracije, pedagogije, psihologije i andragogije, a tokom zdravstvene krize se značajno uvećao broj njenih korisnika.\nČak i po povratku u „učionice od stolova i stolica”, a ne programskih kodova, đake i nastavnike očekuje prostor dizajniran po uzoru na Google. Funkcionisanje u njemu svakako zahteva više od puke informatičke pismenosti i nadahnjuje na stalni prosperitet – kako nastavni kadar tako i naše polaznike i studente.\nU osmišljavanju projekata, kojim poboljšavamo kvalitet školovanja, učešće uzimaju i sami nastavnici, čime potvrđuju svoje digitalne, ali i profesionalne i pedagoške kompetencije, koje su takođe sastavni deo okvira DigCompEdu.\nOkvir za digitalne kompetencije nastavnika (DigCompEdu)\nFrancesca Caena, Christine Redecker, 2019: Aligning teacher competence frameworks to 21st century challenges: The case for the European Digital Competence Framework for Educators\nPrethodna objava Obrazovanje 4.0 – sadašnjost ili budućnost? Sledeća objava Uspešna implementacija i primena OECD standarda za budućnost učenja – (tri)deset godina pre zadatog roka


I ishrana i vežbanje uz budno oko stručnjaka - oradio.rs\nSituacija u kojoj se ceo svet nalazi već godinu dana donela nam je neka nova pravila života i sasvim sigurno, stare probleme. Imali smo više vremena za sebe koje su neki iskoristili za više vežbanja, dok su neki gledali da više uživaju u jelu i piću. Ove dve oblasti povezao je Novosađanin Strahinja Kukić koji se kao nutricionista bavi preporukama za pravilnu ishranu ljudi, ali i kao stručnjak u oblasti fizičke kultuture i bivši reprezentativac u boksu, bavi pravilnim pristupom vežbanju. Svoja iskustva i zanimljiva istraživanja uskoro će obajviti i kroz svoju prvu knjigu.\n"Studirao sam i završio fakultet za sport i turizam TIMS, ovde u Novom Sadu. Na trećoj godini studija sam počeo da radim sa ljudima kojima je bila potrebna pomoć oko vežbanja i čija je želja bila da skinu koju kilu. Prateći znanja sa fakulteta počeo sam da pravim program treninga koji smo primenjivali nešto više od mesec dana, međutim, rezultati su bili relativno slabi. Konsultovao sam i profesore sa fakulteta, pitao da li sam dobro uradio program, dobio sugestiju, reprogramirao, ali su rezultati bili slični. Istraživao sam dalje i na fakultetu za medicinu sporta sam saznao dosta o metaboličkim tegobama, odnosno, metaboličkom sindromu i shvatio da moj prijatelj potencijalno boluje baš od toga. Poslao sam ga kod lekara, a on mu je ustanovio insulinsku rezistenciju, prepisao mu određene lekove i posle toga trening je itekako imao smisla. Nakon toga, moja vera u samu kineziologiju se tog momenta malo poljulala, a mogu da kažem da se nikad nije ni vratila na mesto, odnoso, pravila važe, ali ne bez određenih lekova. Upravo zbog toga sam počeo da istražujem vrste i tipove hrane, kada se šta konzumira i šta tačno pomaže ljudima da se bolje osećaju i da adekvatno treniraju", ispričao nam je Strahinja na početku razgovora u okviru emisije "Dnevna soba" Oradija.\nU celoj Srbiji, a to posebno važi za Vojvodinu, često se kaže da mi najbolje jedemo. Koliko se mi zapravo dobro hranimo?\nSmatram da je klasična srpska kuhinja dobra kuhinja, nije problematična i ranije ljudi uglavnom nisu imali problema kada su se hranili na takav način. Međutim, poslednjih pedesetak godina, ako pogledamo istoriju nutricionizma, vidimo da sve više i više ljudi boluje od kardiovaskularnih oboljenja, a Vojvodina je u tom segmentu bila, na žalost, broj jedan u celoj Srbiji. Stvar je u tome da industrija mesa, odnosno, proizvodnje hrane generalno, dovodi do toga da nas većina hrane, koju danas konzumiramo, dovodi do zapaljenskih procesa u telu i to nam pravi problem. U klasičnom smislu, naša nacionalna kuhinja je dobra, ali namirnice nam nisu više istog kvaliteta kao nekad.\nJasno je da puno faktora utiče na svaki organizam posebno, količina hrane, vreme obroka, broj, ali može li se dati jedan kratki savet i recept za zdravu ishranu koji je primenjiv na više ljudi?\nPravo pitanje nije da li jedemo više nego što nam treba, nego zašto to radimo? Problem je opet u kvalitetu hrane koju koristimo. Naš hormon sitosti ne radi adekvatno, odnosno, mi jedemo, hrana ne dođe tamo gde bi trebalo pa imamo potrebe da jedemo još. Teško je ukratko preporučiti konkretno, ali jako je važno da ne jedete antihranu. Često se to u zadnje vreme pominje u medijima, to jesu i margarin, suncorketovo ulje, šećer, meso životinja koje nikada nisu bila na paši, što, naravno, isto važi i za njihove produkte, sir i jaja. Ako se to na određeni način ukloni iz ishrane čovek normalno oseti svoj hormon sitosti, a onda neće sipati dva puta nego, će mu jednom biti sasvim dovoljno.\nKoje metode koristiš u identifikaciji problema i poremećaja u ishrani?\nUobičajen metod je svakako nalaz krvi, kao i bioelektrična impedanca koja pokazuje procenat masnog tkiva, mišića, kostiju i vode. Od nekih metoda koji nisu uobičajeni to je test intolerancije na hranu koji se radi kvantnom analizom, aparatom intera diacor kao i provera vitamina i minerala. Uz pomoć toga mi možemo indirektno videti da li u sistemu postoje određena zapaljenja, koja nam hrana više, a koja manje prija i šta mi povodom toga možemo uraditi.\nČime si se bavio u svojoj knjizi?\nKnjigu sam podelio u nekoliko segmenata, a suštinski se najviše bavim zapaljenskim procesima i hormonom stresa. Naravno, svaki klijent koji mi dođe i kojem kažem da mi se čini da ima visok hormon stresa svako se brani odrgovorom da ima stresan posao, kao i da je danas život brz i stresan. U knjizi sam želeo da pokažem da hormon stresa itekako može da bude psihološki i njegov značaj se ne može zanemariti, međutim, može da bude i fiziološki. Naše telo ne zna da li je hormon stresa došao od toga što smo pojeli slatkiš, zbog toga što, na primer, dišemo na usta ili možda od toga što radimo posao koji ne volimo. Svejedno koji je uzrok, naša krv iz creva, jetre i pankreasa dolazi do mišića i obustavlja se varenje, a je to jedan od razloga zašto danas toliko mnogo ljudi ima problem sa varenjem. U knjizi će biti obrađene i pokazane tehnike na koji način može sistem da se izbalansira, kako da se smanji hormon stresa, odnosno, održava u normanim granicama.\nDanas ljudi često otvore internet i pokušaju prečicom da dođu do nekog odgovora. Ko bi mogao ili trebao da potraži savet stručnog lica za ishranu?\nSmatram da bi svako trebalo da dođe na konsultacije, bez obzira na to da li ima neke metaboličke tegobe ili nema. Treba utvrditi da li neka hrana stvara zapaljenske procese, kakav je organizam po pitanju vitamina i minerala, kakve se fizičke aktivnosti preporučuju i kako bi generalno ishrana trebala da izgleda.\nLjudi kod zubara idu kad ih zaboli zub, pa pretpostavljam da i kod tebe dođu kada osećaju da nemaju kud. Koji je najveći izazov?\nMeta analiza je kada se skupi veći broj naučnih radova na jednu gomilu, napravi se presek i onda vidimo šta nam oni zajedno govore. To su i najvrednije analize koje imamo u nauci. Jedna takva analiza je pokazala da dijete u 95 odsto slučajeva nisu održive, odnosno, ako pričamo o gojaznim ljudima oni se opet vraćaju na stari put, a kad govorimo o bilo kojoj metaboličkoj tegobi, dešava se isto. Smatram da je tih pet procenata, koji su u studiji uspeli, svoj uspeh treba da zahvale uprkos, a ne zahvaljujući dijeti. Stvar je u tome da hrana, odnosno antihrana koju jedemo izaziva zavisnost i to ozbiljnu, a ne zove se slučano baš tim imenom. Prvo čime se bavim sa klijentom je da se oslobodi psihološke zavisnosti od određene hrane, što znači da nema nikakve dijete niti restrikcije. Kada se čoveku zakine ono od čega je zavistan on se oseća tužno, teško mu je i naporno. S toga to treba shvatiti vrlo ozbiljno, pogotovo na početku. Kasnije, kada se uvede dobra hrana, te navike mogu da ostanu i zažive.\nSuočeni smo s tim da su deca danas već preko desete godine života "matora" za klubove i sportove. Još gora situacija je kod učenika i studenata, rekreativni sport je potpuno dezorganizovan. Šta je tvoja preporuka?\nPreporuka za ljude koji imaju metabolički sindrom, koju su gojazni, jeste da ne treniraju! Ne treba da se izlažu ekstrenim fizičkim aktivnostima. Čuvena rečenica probuši kašiku i više se kreći apsolutno ne funkcioniše. Takvi ljudi moraju ozbiljno da se pozabave ovim problemom, da počnu od vežbi disanja, aktiviraju duboke mišiće koji su godinama uspavani, pa tek nakon toga dođu do fizičke aktivnosti. Kod, uslovno rečeno, zdrave populacije bi trebalo uraditi jednu vrstu dijagnostike. Sve to će pomoći da se vidi da li možda postoji neka kompenzacija u telu zbog koje osoba ne bi trebalo da trenira ili da prvo popravi određene kompenzacije, pa tek onda da počne sa treninzima. To je, na primer, kao kada vozimo automobil i odemo kod automehaničara, a on primeti da se, na primer, leva guma više troši. Svaki mehaničar savetuje da se ode na optiku i da se to popravi, inače će stradati gume, amortizeri, ležajevi i slično. Sigurno nam mehaničar neće reći da vozimo tako, pa kad propadne propalo je. Slično se dešava i sa ljudskim telom. Ako samo okrente patike koje stalno nosite i pogledate đon shvatićete da se jedan đon troši više od drugog. Ista priča je i sa autom, na takav auto nećemo kačiti prikolicu i dodavati teret, niti analogno takvom čoveku treba težak trenig koji će samo pogoršati situaciju.\nVeliki broj mladih, pogotovo u zadnjih godinu dana, zbog cele situacije je krenuo da se bavi sportom, najviše vežbanjem i teretanom. Kako raditi, od čega početi, šta je savet?\nMoj savet je svakako da, makar na početku, uzmu ličnog trenera, a ako im je to teško da priušte, makar da pronađu neku mini grupu kojoj će se priključiti. Važno je da nauče kako se vežba, što ne znači da trenera treba da plaćaju narednih deset godina, ali dva ili tri meseca bi bilo jako dobro. U tom periodu se nauči kako se šta koristi, koje su prednosti, a koje mane određenih sprava ili vežbi, a nakon toga će moći sam sebi da koncipira trening u odnosu na ciljeve.\nKoji udarac naviše voliš: aperkat, direkt, kroše?\nLevi kroše (smeh).\nOvo je pitanje s povodom, aktivno si se bavio boksom, kako se sada sećaš tog vremena?\nTog vremena se sećam sa radošću i nostalgijom. Uživao sam u boksu. I brat i ja smo se oduvek bavili borilačkim sportovima, on je otišao na boks, a ja na aikido. Posle mog treniga otišao sam na njegov, video sam koliko je tamo sjajna atmosfera, koliko je boks dobar i koliko su snažni ti momci. Uvek kad razmišljamo o bokserima zamišljamo ih kao neke grubijane, međutim, to je jedna jako dobra i normalna ekipa. Probao sam i nakon prvog treninga nastavio.\nA da li si imao priliku da u običnom životu upotrebiš svoju veštinu?\nNikada mi se to nije desilo, nikada nisam ulazio u konfliktne situacije. Naravno da sam, kao mlađi i dok sam trenirao boks, izlazio i da je bilo napetih situacija, valjda se to svima desi, ali nikada nisam želeo da svoju veštinu tako iskoristim. Pre nego što sam otišao na boks, bio sam uveren da znam da se borim. Nakon što sam otišao na boks i trenirao ga godinu dana, shvatio sam da nisam pojma imao i ne daj bože da neko naleti na boksera i pokuša kavgu i toga su i bokseri svesni. Ljudi koji se bave borilačkim sportovima prosto izbegavaju konflikte.\nŠta je preporuka, kad početi sa boksom, šta je rano, a šta kasno?\nU slučaju da dete želi da ide na boks, treneri ne preporučuju da to bude pre osme godine života. Ali, ako pričamo generalno o zdravlju dece, moja preporuka je svakako da dete prvo krene na neku školicu sporta, zatim da se bave nekim bazičnim sportom, atletikom ili gimnastikom, jer je to izuzetno važno za ostatak života i za zdravlje. Tek onda, nakon dvaneste godine, ako su i dalje zagrejani za borilačke sportove, da odu i počnu sa treninzima za, na primer boks.\nPominjali smo knjigu, znam da radiš na tome i dalje, kada se očekuje objavljivanje?\nKnjiga izlazi u junu, još uvek nema naslov, ali već je podeljena u šest poglavlja u kojima se bavim disanjem, ritmom dana, hormonima koji se luče u određeno vreme i fazama sna, jedno poglavlje obrađuje mikrobiom i sistem za varenje, tu je i deo o ishrani, treningu i na kraju preporukama kako sve to primeniti i sprovesti u delo.\nStrahinjino gostovanje u emisiji Dnevna soba možete poslušati ovde:\nDa li se hraniš zdravo?\nIshrana tokom studiranja često nije nešto čime bismo se mogli pohvaliti. Među svim tim kolokvijumima, ispitima, seminarskim radovima i izlascima,…


U maju 103.279 turista posjetilo FBiH - Privredna štampa\nPrema podacima Federalnog zavoda za statistiku, ukupan broj dolazaka turista u maju 2017. iznosio je 103.279 što je za 5,2% više u odnosu na maj 2016. godine, a u odnosu na april 2017. više je za 21,2%. Učešće domaćih turista je 24,4%, a stranih turista 75,6%.\nUkupan broj noćenja turista u maju 2017. iznosio je 192.477 što je za 7,0% više u odnosu na maj 2016. godine, a u odnosu na april 2017. godine više je za 21,7%. Učešće domaćih turista je 23,8%, a stranih turista 76,2%.\nU strukturi noćenja stranih turista najviše noćenja ostvarili su turisti iz Turske (14,4%), Italije (6,7%), Hrvatske (5,8%), Južne Koreje (5,0%) i SAD (4,3%) što je ukupno 36,2%. Turisti iz ostalih zemalja ostvarili su 63,8% noćenja.\nBroj raspoloživih kreveta u maju/svibnju 2017. godine iznosio je 29.355 što je za 14,6% više u odnosu na maj/svibanj 2016. godine. Neto stopa iskorištenosti kreveta za vrstu Hoteli i sličan smještaj na području Federacije BiH iznosila je 24,7%.\nFBiHFederalni zavod za statistikuturisti\nBanjalučka berza: Današnji promet 84.374,56 KM\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 84.374,56 KM, kroz 36 transakcija. Vrijednost BIRS indeksa se nije…