izvor: rts foto: rts 15.03.2018\nMartovski festival, to jest Beogradski festival dokumentarnog i kratkometražnog filma, svoje jubilarno izdanje dočekuje u trenutku najvećeg dosadašnjeg uspeha srpskog dokumentarnog filma – glavne nagrade za film Mile Turajlić u Amsterdamu.\nOve godine za takmičarsku selekciju prijavljen je rekordan broj domaćih i inostranih filmova skoro 4.000. Martovski festival raste, ne samo u broju prijavljenih filmova i broju dana trajanja (ove godine je pet festivalskih dana), već i u broju gostiju, programskih celina i pratećih programa, te, što je i najvažnije, domaćem i međunarodnom značaju i interesovanju stručne javnosti i široke publike.\nRespektabilna ekipa selektora, vrsnih domaćih filmskih profesionalaca (reditelji Ivan Stefanović i Maša Nešković, producenti Jovana Nikolić i Iva Plemić Divjak, animatorka Iva Ćirić, montažer Nenad Popović i filmska autorka Marta Popivoda) izabrala je ukupno 80 filmova koji će se boriti za gran-pri festivala, u pojedinačnim katagorijama, ali i za značajnu podršku od 2.000 evra u dinarskoj protivvrednosti, koja ide uz nagradu, kao i za četiri strukovne nagrade – za najbolju režiju, kameru, montažu i dizajn zvuka/muziku. Takmičarski program 65. Martovskog festivala biće uskoro objavljen.\nFestival će otvoriti jedno od najprijatnijih izneđenja ovogodišnje produkcije, domaći dokumentarni film Tierra Utopia rediteljke Jelene Stolice o savremenoj utopiji – malom španskom gradu gde je gradonačelnik eksproprisao zemlju bogatih aristokarata i započeo socijalni eksperiment zajedničkog života svih stanovnika. U vremenu krize globalnog kapitalizma, ovaj uzbudljiv film postavlja pitanje da li nam je svima utopija potrebna i da li je ona uopšte moguća.\nOsim ovog ostvarenja, u sklopu specijalnih večernjih projekcija biće prikazani napeti istorijski dokumentarni triler Miloša Škundrića Dugo putovanje u rat, dramatizovana priča o početku Prvog svetskog rata. Najznačajnija austrijska rediteljka današnjice, Rut Bekerman, biće predstavljena retrospektivom radova. Publika će videti četiri njena filma, koji dočaravaju ono najuzbudljivije u njenom dugogodišnjem stvaralaštvu – spoj posmatranja izbliza savremenog stanja društva sa razmišljanjem o načinu na koji se sećamo naše prošlosti.\nPrateći programi Martovskog festivala\nAleks Miler, izvršni kreativni producent VICE Europe ponudiće insajderske informacije o najkontroverznijoj svetskoj producentskoj kući. Lejla Dedić, programski producent Al džazire Balkan otkriće kakve priče zanimaju ovog regionalnog dokumentarnog giganta.\nKristina Bartošova iz programa ExOriente sa festivala dokumentarnog filma iz Jihlave (Češka republika), najznačajnijeg festivala u Istočnoj Evropi, predstaviće programe podrške za koje mogu da konkurišu i naši, domaći filmski autori.\nRTS, FDU i „Zastava film“ ključni za razvoj filma i postojanje Martovskog festivala\nOve godine, Fakultet dramskih umetnosti, Radio-televizija Srbije i „Zastava film“g obeležavaju važne godišnjice i zato će i na 65. Martovskom festivalu predstaviti probranu selekciju dela i radova koji su prethodnih godina na ovoj manifestaciji osvajali nagrade i priznanja, a FDU će predstaviti i načine i mogućnosti studiranja na našoj najprestižnijoj umetničkoj akademiji.\nOva tri institucije (RTS, FDU i „Zastava film“) od velike su važnosti za razvoj dokumentarnog, animiranog, kratkog igranog i eksperimentalnog filma tokom proteklih decenija i, organizatori festivala navode: „Bez njih ne bi bilo ni Martovskog festivala“.


Kiddieland Toys GURALICA MOJE PRVE DISNEY PRINCEZE (039529) cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nKiddieland Toys GURALICA MOJE PRVE DISNEY PRINCEZE (039529) cene\n- Dečja guralica s omiljenim Disney princezama. Guralica je namenjena deci od 12 do 36 meseci. Razne aktivnosti omogućavaju različite svetlosne signale i zvukove - muziku, zvukovi, svetla. Piano dirke za sviranje i komponovanje.... specifikacija\nDečja guralica s omiljenim Disney princezama, Guralica je namenjena deci od 12 do 36 meseci, Razne aktivnosti omogućavaju različite svetlosne signale i zvukove - muziku, zvukovi, svetla, Piano dirke za sviranje i komponovanje\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Kiddieland Toys GURALICA MOJE PRVE DISNEY PRINCEZE (039529) po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Kiddieland Toys GURALICA MOJE PRVE DISNEY PRINCEZE (039529) na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Guralice za decu cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Kiddieland Toys Guralice za decu, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Kiddieland Toys GURALICA MOJE PRVE DISNEY PRINCEZE (039529) sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Kiddieland Toys GURALICA MOJE PRVE DISNEY PRINCEZE (039529). Pre kupovine, podatke za Kiddieland Toys GURALICA MOJE PRVE DISNEY PRINCEZE (039529) proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\ncena od 5.477,00 din\ncena od 6.893,00 din


Ukrajinski general prešao na stranu ustanika (video) - 22.06.2015, Sputnik Srbija\nStotine vojnika i oficira Oružanih snaga Ukrajine prešlo je na stranu samoproglašene Donjecke Narodne Republike od početka konflikta u Donbasu, izjavio je bivši... 22.06.2015, Sputnik Srbija\n13:10 22.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Igor Maslov / Uđi u foto-galerijuAleksandar Kolomijec\nStotine vojnika i oficira Oružanih snaga Ukrajine prešlo je na stranu samoproglašene Donjecke Narodne Republike od početka konflikta u Donbasu, izjavio je bivši pomoćnik ministra odbrane general Aleksandar Kolomijec.\n„Tokom antiterorističke operacije na stranu DNR je prešlo na stotine vojnika i oficira koji sada štite granice DNR. Kada je antiteroristička operacija počela, ljudi su masovno krenuli da prelaze na stranu DNR kako bi zaštitili svoje kuće, porodicu… Većina od tih koji su prešli na stranu DNR, lokalci iz Donbasa… Ovi oficiri sada sa oružjem u rukama štite svoje porodice, kuće“, izjavio je Kolomijec na brifingu.\nPo njegovim rečima, on se zalaže za „mir za spas ukrajinskog naroda“.\n„Zločinačka vlast Kijeva poslala je protiv ljudi Donbasa nezakonite formacije. Već drugu godinu vrši se uništavanje gradova, ubijanje ljudi. Kao čovek, ne gledam na to sa distance. Korišćenje Oružanih snaga Ukrajine je kršenje Ustava. Zajedno sa mnom su oficiri koji nisu želeli da ispunjavaju zločinačka naređenja. Obraćam se generalima, oficirima ukrajinskih Oružanih snaga: Ne pretvarajte se u dželate, jer zločini ne zastarevaju“, rekao je Kolomijec.\nOn tvrdi da je bivši pomoćnik ministra odbrane Ukrajine.


Intelektualno, Author at Intelektualno - Page 120 of 122\nDjelo Priče iz dijaspore i domovinskih zemalja autora mr. Admira Lisice objavljena je krajem juna prošle godine. Do sada je ovo knjiga promovirana u Sarajevu, Rožaju, Novom Pazaru, Zenici, Minhenu...\nPrvi podaci koji govore o pružanju medicinske pomoći ljudima iz Bosne i Huma, potiču iz 14. stoljeća, kada je magistar Ricard iz Salerma, medicus fizicus, dobio dozvolu iz Dubrovnika da...\n“Partizanska banda u jakosti 28 bandita koja se nalazila u šumi između Koritnika i Rotimilje (15 km južno od Mostara) opkoljane je i uništena 12. Srpnja 1943. Godine. Ovu bandu...\nKada su Bošnjaci u pitanju, neupućeni, a i oni zlonamjerni će uvijek istaći kako je to nova nacija. Nažalost, dosta samih Bošnjaka, čini se, vjeruje u tu laž podmetnutu od...\nU jutarnjem program FACE TV, gostovao je mr. Admir Lisica, historičar i novinar. Povod razgovora bilo je njegovo autorsko djelo "Priče iz dijaspore i domovinskih zemalja" koje osim historijskih činjenica...\nGranada je smještena u podnožju planine Siera Nevada, na ušću četiri rijeke. Gradom su vladale berberske dinastije: Almoravidi, Almohadi i Nasridi. Poznata je po palatama Alhambra (ar. Kelat Al-Hamra) i...\nPeriod nakon završetka Drugog svjetskog rata nije bio baš onakav kako su mnogi učesnici u antifašističkoj borbi očekivali. Društvena nepravda i pojedini partijski funkcioneri doprinijeli su tome da iz tadašnje...\nUslijed okupacije Bosne i Hercegovine od strane Austro-Ugarske, 1878. godine započelo je iseljavanje Bošnjaka iz svoje domovine. Tadašnja migraciona kretanja Bošnjaka uzrokovana su nezadovoljstvom sa političkim promjenama koje su se...\nESLOV (AA) - Bošnjaci koji žive u Skandinaviji, mogu se pohvaliti veoma dobrom organizacijom. Posebno se to odnosi na Bošnjake u južnoj Švedskoj, koji su organizirani u nekoliko udruženja. Prva...\nU ponedjeljak 14. januar 2019. godine s početkom u 14.30 sati u Velikoj sali Gazi Husrev-begove biblioteke održat će se tribina pod naslovom 10 godina Rezolucije Evropskog parlamenta o genocidu...\nStranica 120 od 122 Prev 1 … 119 120 121 122 Slijedeći


Buš priznao da je lično odobrio mučenja osumnjičenih za terorizam\nBivši američki predsjednik Džordž Buš priznao je u memoarima da je lično odobrio primjenu tehnike mučenja simulacijom davljenja prilikom ispitivanja osumnjičenih za terorizam protiv SAD, piše danas Vašington post (Washington Post).\nBuš je u memoarima "Decision Points" (u slobodnom prevodu "Tačke odluke") naveo da je lično odobrio primjenu te tehnike, koju su osudili mnogi međunarodni pravni stručnjaci, prilikom ispitivanja osumnjičenog za organizovanje napada na SAD 11. septembra 2001 Halida Šeika Mohameda.\nBivši predsjednik SAD u knjizi, koja bi trebala da izađe iz štampe sljedećeg utorka, piše da ga je Centralna obavještajna služba (CIA)\npitala da li može da nastavi sa tehnikom simulacije davljenja nad Mohamedom, na šta je Buš odgovorio: "Nego šta!"\nPrema izvoru bliskom Bušu koji je pročitao knjigu, bivši predsjednik je dodao da bi istu odluku ponovo donio, ako bi ona doprinijela da se\nspriječe teroristički napadi i spasu životi.\nCIA je primjenjivala tu spornu tehniku mučenja 2003. na Muhamedu i još dvojici pritvorenika 2002. i 2003. Ona podrazumijeva polivanje vodom lica ispitivanog, dok je on privezan za dasku, tako učestalo i obilno da on pomisli da će se ubrzo udaviti, ukoliko ne kaže tražene informacije.\nBuš je u intervjuu, koji je dao nedjelju dana prije odlaska sa funkcije rekao: "Uopšte ne prihvatam riječ 'mučenje'."\nSadašnji predsjednik SAD Barak Obama i ministar pravosuđa Erik Holder su tehniku simulacije davljenja proglasili "aktom mučenja" koje ne dozvoljava međunarodno pravo. Sa njima su se složili i mnogi republikanski poslanici na Kapitol hilu.\nObamina administracija, međutim, nije ništa učinila da kazni zvaničnike Bušove administracije, jer su tu tehniku odobrili. Stručnjaci za ljudska prava smatraju da će Bušovo priznanje "jednog dana imati i pravne konsekvence po njega"


Republika / Ne zna se koja je uspešnija i bogatija: One su najbolje prijateljice Jovane Joskimović!\npetak, 3. 4. 2020.| 12:35\nPrelepa voditeljka i supruga poznatog pevača, Jovana Joksimović, na svom Instagram nalogu je objavila jednu fotografiju na kojoj se vidi kako provodi vreme sa svojim dragim prijateljicama.\nPremda vlada pandemija izazvana koronavirusom, voditeljka poštuje pravila kojih se pridržava cela nacija, ali i ona na neki način, što je potpuno normalno, mora da se druži sa svojim prijateljicama.\nNaime, poznato je da se Jovana i Željko Joksimović već odavno druže sa bračnim parom Karić (Goran Karić i Ivana Mišković Karić). Prijateljstvo traje već dugo godina, pa su i Ivana i Jovana postale vremenom sve bliže.\nA post shared by Ivana.Miskovic.Karic (@ivanadelta) on May 24, 2019 at 3:03pm PDT\nDruga prijateljica je poznata dizajnerka, Marija Tarlać, čije kreacije nose najbolje obučene žene u našoj zemlji.\nTreća, ali ne i manje poznata je voditeljka RTS-a, Sandra Perović, koja nas vodi u svojoj emisiji kroz svet pokretnih slika, od prestižnih internacionalnih festivala, ekskluzivnih intervjua sa svetskim glumačkim zvezdama i eminentnim rediteljima, najznačajnijih filmskih događaja u svetu i kod nas i domaćih filmova koji su najbolji promoteri srpske kinematografije u svetu, do fenomena u oblasti pokretnih slika od njihovog nastanka.\nkada se ja sebi svidjam #ludazacizmama #mojanajboljadrugarica @jovanamac #samoonapoklanjabalenciagu #velikajetoljubav❤\nA post shared by store m a r i j a t a r l a c (@tarlacmarija) on Nov 24, 2017 at 5:49am PST\nKako sve četiri izgledaju u kadru i to bez šminke, pogledajte na slledećoj fotografiji:\nA post shared by Ivana.Miskovic.Karic (@ivanadelta) on Dec 15, 2019 at 2:27am PST\nOno što je sigurno, od ove tri drugarice, ne zna se koja ima više love. Sve "leže" na parama, pa se da zaključiti da sličan slično bira. Bogatstvo nekih od njih je godinama bilo predmet medijskog interesovanja.\nEstrada Zabava Voditeljka Modna kreatorka Pevačica Manekenka Jovana Joksimović Prijateljice


Personalizovane smart kartice su pretplatne mesečne karte i povlašćene karte u koje su uneti podaci o vlasniku karte, sa fotografijom. Personalizovane mesečne karte u koje spadaju radničke, đačke i penzionerske mesečne karte, se dopunjavaju jednom mesečno i važe za neograničeni broj vožnji u toku meseca na naznačenoj relaciji. Povlašćene karte važe godinu dana, za neograničeni broj vožnji, na svim gradskim linijama.\nVašu SuBus karticu možete kupiti ili joj produžiti važnost na sledećim prodajnim mestima:\n1. Autobuska stanica Senćanski put br. 5 06:00-20:00 07:00-14:45\n2. Turistička agencija Matka Vukovića br. 9 07:00-18:45 07:00-11:45\n3. Teslino naselje Put partizanskih baza bb 09:00-16:45 -\n4. Patria Maksima Gorkog br. 1 06:00-19:45 07:00-11:45\n5. Palić Splitska Aleja br. 1 07:00-14:45 -\nUkoliko ste se odlučili da posedujete personalizovanu SuBus karticu, postupak izdavanja kartice je sledeći:\nizaberite tip personalizovane kartice koju želite;\nodlazite na jedno od prodajnih mesta Subotica-transa;\nuz pomoć identifikacionog dokumenta (lična karta, pasoš, đačka knjižica), osoblju Subotica-transa dajete potrebne lične podatke;\nfotografišete se na licu mesta ili skeniramo fotografiju;\ncena izrade kartice se naplaćuje u skladu sa važećim cenovnikom;\nosoblje Subotica-transa štampa Vašu personalizovanu karticu;\nkartica se aktivira u sistemu.\nUPUTSTVO ZA UPOTREBU PERSONALIZOVANIH KARTICA\nSve kartice u sistemu, moraju se obavezno overiti prilikom ulaska u vozilo na ELEKTRONSKOM ČITAČU na prednjim vratima (takozvani „Check In“ postupak), kao i prilikom izlaska iz vozila na zadnjim ili srednjim vratima (takozvani „Check Out“ postupak). Proces overe kartice traje kraće od pola sekunde u nekoliko koraka:\nPutnik po ulasku u vozilo, obavezno na prednja vrata, prilazi ELEKTRONSKOM ČITAČU (takozvanom „VALIDATORU“), i prislanja karticu na uređaj;\nUređaj proverava ispravnost kartice;\nAko je kartica ispravna, odnosno važi za tekući period, uređaj zvučnim signalom i zelenim, svetlosnim signalom na ekranu, obaveštava putnika o uspešnoj validaciji. I Vaše putovanje može da počne.\nNakon više od tri nepravilna korišćenja kartice (neodjavljivanja prilikom izlaska iz vozila) u toku jednog meseca, ona se blokira, a ponovna aktivacija kartice se vrši isključivo u prisustvu vlasnika kartice, na prodajnom šalteru Međumesne autobuske stanice Subotica, ulica Senćanski put 5.


Numerološki vodič za 2015. godinu: prognoza za bioritamski broj 2 i vaše afirmacije za sreću — Dnevni rituali — Stranica 1 od 2 — Lovesensa.rs\nNumerološki vodič za 2015. godinu: prognoza za bioritamski broj 2 i vaše afirmacije za sreću\nZa bioritamske "dvojke", 2015. je godina uzleta!\nBioritamski broj 2 - VI STE NA POČETKU NOVE FAZE ŽIVOTA\nDobrodošle u vašu ličnu godinu jedinice, drage dvojke. Ovo je godina vašeg uzleta. Sunce vam daje dovoljno energije da sve što poželite i započnete. Koristite dan da razmišljate o ciljevima koje želite da postavite ispred sebe za 2015. godinu, čak i za narednih 8 godina. I dobićete dovoljno kreativnih ideja kako da vaš zacrtani plan ima uspešan i srećan kraj. Osetićete da baš možete sve. Započinjite sve što vam duša želi, ali sa znanjem da u ovoj godini samo započinjete vaše lične projekte.\nSve vreme imajte na umu da ste na samom startu i da je pred vama proces dešavanja do uspešnog završetka. Završetke prepustite godinama koje su pred vama, a sada samo hrabro i odvažno tražite plodno tlo i sejte svoje ideje. Pogledajte u budućnost, da li vidite svoj savršeni život? Pa kako izgleda vaše srećno i ispunjeno buduće Ja?! Bacite pogled u budućnost i zadržite sliku svoje savršene verzije. Opišite sebe: kako ste obučeni, koji je vaš životni stil, kojim se poslom bavite, koliko zarađujete, koja kola vozite sa svim njihovim pojedinim kvalitetima, kakvi su vaši odnosi sa porodicom, ljubavnim partnerom, decom. Šta je to što sebi sa uživanjem priređujete u vašoj budućnosti, koja su to putovanja na kojima vidite sebe kako uživate opijeni čarobnim ambijentom... ?\nDopustite sebi da se igrate i vaš idealni svet može postati vaša stvarnost u narednim godinama. Strpljivo, neka vam vaš um bude saveznik, a ne gospodar. Razmislite dobro i verujte u čuda jer čuda se događaju iako je umu teško u njih da poveruje. Pa logično, uloga uma nije da veruje, već analizira.\nBudite neustrašivi dok postavljete sebi pitanja na temu kakav život želite i birate da živite u vašem predstojećem devetogodišnjem ciklusu. Pitajte bez straha i dobićete jasan odgovor. Vaša intuicija je vaša najvernija vodilja. Slušajte svoje unutrašnje znanje i mudrost, dopustite sebi iskustvo unutašnjeg dijaloga. Uživaćete u lepoti vašeg višeg znanja i svi traženi odgovori pojaviće se tačno ispred vas. Ispuniće vas neopisivo zadovoljstvo. Bićete u potpunosti zadovoljni sobom i svetom koji u sada stvarate. Stvarajte radosno sada za vaše radosno, u potpunosti ispunjeno ljubavlju sutra.


FIRME PO DRŽAVAMA / TRANSPORTNE I LOGISTIČKE FIRME KOJE POSLUJU U ANDORA, str. 5 - Transportna berza, logistika, transport, špedicija, prevoz robe CargoAgent.net\n1... 34567... 27\nBobi Gelev Transport Eood , ID 945840\n. Mr. Bobi Gelev - ,\nBOBO 5 I SINOVE Ltd , ID 421427\nmr. Borislav Nikolov Neykov , Director\nDirektni telefon: 359-6991-****\nBG - Bugarska, , 5750 Yablanitsa\nBORAD & STAL SRL , ID 143001\nmr. DIMITRIU LAURA , ADMINISTRATOR\nDirektni telefon: +40-21-746****\nRO - Rumunija, , Magurele\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Usluge skladištenja , Prevoz prikolicom sa ravnim platformama , Paketiranje , Prevoz opasnih tereta (ADR) ...\nAndora Austrija Belgija Bugarska (još 28) Unutrašnje destinacije\nBREKET KARGO EOOD , ID 652656\nmr. Grigorov , manager\nDirektni telefon: +359-876-00****\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Prevoz kompletnih utovara , Prevoz hladnjačom , Prevoz prikolicom sa ravnim platformama\nAndora Albanija Armenija Austrija (još 32) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna / Špediterska firma / Logistička firma Transport poljoprivrednih proizvoda , Prevoz nepunih tereta , Prevoz sa kamionom kiperom , Paketiranje ...\nBUGARINOVIC TRANSPORT DOO , ID 791610\nmr. Nedeljko Bugarinovic , Direktor\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Prevoz nepunih tereta , Kamioni za međunarodni prevoz , Prevoz opasnih tereta (ADR) , Prevoz kompletnih utovara\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Prevoz prikolicom sa ravnim platformama , Granične usluge , Železnički prevoz tereta , Skladištenje ...\nKategorija firme: Transportna / Špediterska firma / Logistička firma Transport građevinskih materijala , Kamioni za unutrašnji prevoz , Skladištenje , Prevoz kontejnerom ...\nAndora Asia Austrija Azerbejdžan (još 47) Unutrašnje destinacije\nDirektni telefon: +31-06-4474****\nNL - Holandija, , Vlaardingen\nAndora Albanija Austrija Avganistan (još 49) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Prevoz kompletnih utovara , Kurirske usluge , Prevoz sa kamionom kiperom\nAndora Albanija Armenija Austrija (još 34) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Prevoz kontejnerom , Granične usluge , Transport kamionom sa platformom , Zbirni prevoz ...\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Prevoz tekstila , Železnički prevoz tereta , Kurirske usluge , Kamioni za međunarodni prevoz ...\nCAMPAGNOLO KOPED D.O.O , ID 139494\nmr. Isidor Skerletov , Disponent\nDirektni telefon: +386-41-819****\nFaks: +386-1-320 9****\nKategorija firme: Transportna / Špediterska firma / Logistička firma Kamioni za unutrašnji prevoz , Kamioni za međunarodni prevoz , Prevoz od skladišta do skladišta , Prevoz hladnjačom ...\nKategorija firme: Transportna / Špediterska firma / Logistička firma Kamioni za unutrašnji prevoz , Skladištenje , Železnički prevoz tereta , Transport stakla ...\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Brodski transport kontejnera , Transport kamionom sa platformom , Špediterske usluge , Vazdušni prevoz tereta ...\n(još 38) Pošalji poruku Kamioni (0) Tereti (1) Detalji\nCARTIGO DOO TUZLA , ID 423591\nmr. Eldin Isabegović , Direktor\nDirektni telefon: +387-61-84****\nKategorija firme: Transportna / Špediterska firma / Logistička firma Kamioni za unutrašnji prevoz , Transport poljoprivrednih proizvoda , Prevoz sa kamionom kiperom , Prevoz kompletnih utovara ...\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Železnički prevoz tereta , Prevoz sa kamionom kiperom , Skladištenje , Prevoz nepunih tereta ...\nKategorija firme: Špediterska firma / Špediter Usluge prevoza i selidbe , Prevoz tekstila , Prevoz sa kamionom kiperom , Zbirni prevoz\nDirektni telefon: +31-6-1918****\nNL - Holandija, , Arnhem\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Prevoz kontejnerom , Prevoz hladnjačom , Brodski transport kontejnera , Prevoz kompletnih utovara\nAndora Albanija Armenija Austrija (još 35) Unutrašnje destinacije\nCENTAR-JELAH DOO , ID 716091\nmr. Adnan Hasanbašić , Disponent\nBA - Bosna i Hercegovina, , Tesanjka\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Prevoz tekstila , Skladištenje , Kamioni za međunarodni prevoz , Špediterske usluge ...\nAndora Albanija Armenija Austrija (još 42) Unutrašnje destinacije\nCHINDRIS LOAN ADRIAN TRANSPORT INT. LND. , ID 193369\nDirektni telefon: +40-75-332****\nRO - Rumunija, , Sighetu Marmaţiei\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Brodski transport kontejnera , Usluge prevoza i selidbe , Kurirske usluge , Granične usluge ...\nAndora Armenija Austrija Belgija (još 22) Unutrašnje destinacije\nCHTUP ATLK , ID 139491\nmr. Konstantin , direktor\nDirektni telefon: +375-152-48****\nKategorija firme: Transportna / Špediterska firma / Logistička firma Kamioni za unutrašnji prevoz , Špediterske usluge , Kamioni za međunarodni prevoz\nAndora Albanija Armenija Austrija (još 33) Unutrašnje destinacije\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Prevoz kompletnih utovara , Prevoz sa kamionom kiperom , Prevoz od skladišta do skladišta\nCLAVIS D.O.O , ID 683971\nmr. Zoran Maravić , direktor\nHR - Hrvatska, , Darda\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Skladištenje , Usluge prevoza i selidbe , Prevoz kompletnih utovara , Prevoz tekstila ...\nÇOBANTUR TUR.TİC.NAK.LTD.ŞTİ. , ID 137635\nmr. ALTAN DOĞAN , ŞUBE MÜDÜRÜ\nKategorija firme: Transportna firma / Autoprevoznik Brodski transport kontejnera , Prevoz hladnjačom , Paketiranje , Prevoz nepunih tereta ...\nAndora Austrija Belgija Bugarska (još 26) Unutrašnje destinacije\nKljučne reči: transport i logistikа - Andora, transportne firme Južna Evropa, transportne firme Evropa, Usluge prevoza i selidbe - Andora, Kurirske usluge - Andora, Usluge skladištenja - Andora, Kamioni za međunarodni prevoz - Andora, Zbirni prevoz - Andora, Prevoz opasnih tereta (ADR) - Andora, Kamioni za unutrašnji prevoz - Andora, Prevoz kompletnih utovara - Andora, Transport kamionom sa platformom - Andora, Transport građevinskih materijala - Andora, Prevoz opasnih tereta (ADR) -, Usluge skladištenja -, Kamioni za unutrašnji prevoz -, Kamioni za međunarodni prevoz -, Usluge prevoza i selidbe -, Transport građevinskih materijala -, Zbirni prevoz -, Prevoz kompletnih utovara -, Prevoz opasnih tereta (ADR) - Turska, Usluge skladištenja - Turska, Kamioni za unutrašnji prevoz - Turska, Kamioni za međunarodni prevoz - Turska, Usluge prevoza i selidbe - Turska, Transport građevinskih materijala - Turska, Zbirni prevoz - Turska, Prevoz kompletnih utovara - Turska, Prevoz opasnih tereta (ADR) - Bugarska, Usluge skladištenja - Bugarska, Kamioni za unutrašnji prevoz - Bugarska, Kamioni za međunarodni prevoz - Bugarska, Usluge prevoza i selidbe - Bugarska, Transport građevinskih materijala - Bugarska, Zbirni prevoz - Bugarska, Prevoz kompletnih utovara - Bugarska, Prevoz opasnih tereta (ADR) - Rumunija, Usluge skladištenja - Rumunija, Kamioni za unutrašnji prevoz - Rumunija, Kamioni za međunarodni prevoz - Rumunija, Usluge prevoza i selidbe - Rumunija, Transport građevinskih materijala - Rumunija, Zbirni prevoz - Rumunija, Prevoz kompletnih utovara - Rumunija\nPonude prevoza - AndoraPonude prevoza - Ponude prevoza - TurskaPonude prevoza - NemačkaPonude prevoza - Velika BritanijaPonude prevoza - FrancuskaPonude prevoza - Italija


Njih sigurno nikada niste vidjeli, niti bi ih prepoznali: Ovako izgledaju Cecini roditelji (FOTO) – Recepti za Vas\nNjih sigurno nikada niste vidjeli, niti bi ih prepoznali: Ovako izgledaju Cecini roditelji (FOTO)\nBy Recepti\t On Oct 13, 2018\nCeca Ražnatović važi za jednu od najvećih zvijezda Balkana, i malo je toga a da se o njoj ne zna, ili da se vrlo brzo ne sazna. Ceca je decenijama gradila svoju karijeru koja se danas sa sigurnošću može nazvati kao jedna od najvećih ikada, na ovim prostorima. Iako se za njenu karijeru vežu mnoge prljavštine, afere skandali, povezivanje sa kriminalnim krugovima, pa je čak i njen pokojni muž Arkan bio osumnjičenik za ratne zločine, ipak to nije previše uticalo na cijelu njenu karijeru, posebno u Srbiji gdje nosi status Dive i srpske majke, a i u regiji joj je popularnost velika.\nCeca iz braka sa Arkanom ima dvoje djece, kćerku Anastaziju koja je već krenula majčinim stopama, pa je već snimila neke pjesme i spotove i napravila dobre uspjehe na svojim samim počecima, i sina Veljka, koji je više na oca i glumi žestokog momka, bavi se borilačkim sportovima i forsira da se predstavlja kao veliki srpski nacionalista i poštovalac djela svoga oca, što vodi na iste staze kojima je hodio njegov otac, tako da bi i kraj mogao biti sličan.\nOvih dana je Ceca doživjela i napad na svoju vilu u kojoj je i bila, kada su još nepoznati počinioci sa dva vozila pokušali da probiju kapiju Cecine vile, ali nisu uspjeli u toj namjeri, pa se s pravom postavlja pitanje, kakvi li su sada repovi iz prošlosti došli na naplatu.\nKako već napisasmo, o Ceci se više – manje sve zna, ali se o njenim roditeljima zna sasvim malo, a i oni sami ne vole da se medijski eksponiraju niti da se pojavljuju u javnosti ako nema prijeke potrebe\nOvako naime izgledaju Cecini roditelji.\nHit oglas koji je ostavio mnoge bez teksta: Prodaje sina, a ako ga niko ne kupi… biće belaja (FOTO)\nČudo u Černobilu: Nakon 32 godine od najveće nuklearne nesreće u ove krajeve se ponovo vraća život (FOTO)


Brajan Hojt Ji i Ramuš Haradinaj (Foto Vlada Kosova)\nRamuš Haradinaj se u Prištini sastao za zamenikom pomoćnika državnog sekretara SAD-a Hojtom Brajanom Jiem.\nHaradinaj je “visoko ocenio podršku SAD-a za Kosovo u svim fazama izgradnje države i rekao je da je uloga SAD-a vitalna u očuvanju mira i stabilnosti ne samo na Kosovu nego i u regionu i šire“.\nU saopštenju se dodaje da je Haradinaj upoznao Jia sa razvojem događaja na Kosovu i utvrđenoj dinamici u unutrašnjim pitanjima, “sa posebnim naglaskom na oblast vladavine prava i u ekonomskom razvoju zemlje kao i o angažovanju na ispunjavanju kriterijuma u procesu evroatlantskih integracija“.\nHaradinaj je naglasio da je Kosovo posvećeno svom evropskom putu.\n“Intenzivno radimo po pitanju unutrašnjih reformi za ispunjavanje obaveza koje proističu iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, u cilju približavanja zemlje sa statusom zemlje kandidata za učlanjenje u EU“, navod se u saopštenju.\nHaradinaj je naglasio da je “Kosovo faktor mira i stabilnosti i neguje dobrosusedske odnose sa svim zemljama regiona, uključujući i Srbiju“.\nPremijer Kosova rekao da će Kosovo ispuniti sve međunarodne obaveze i istakao potrebu za učlanjenjem u UN, EU i NATO.\nZamenik pomoćnika državnog sekretara SAD-a Hojt Brajan Ji čestitao je Haradinaju na preuzimanju dužnosti premijera i naglasio je da će “SAD nastaviti da podržavaju Kosovo u svim njenim procesima“.\n“Put evropskih integracija za Kosovo i za zemlje regiona otvoren i ohrabrujem institucije zemlje da se angažuju u produbljivanje unutrašnjih reformi, u oblasti vladavine prava i u promovisanju ekonomskog razvoja“, rekao je Ji.\n16.01.2021 Tri srpska politička subjekta u trci za poslanike u kosovskoj skupštini (441)\n17.01.2021 Na Kosovu 353 nova slučaja (119)


Uprkos otežanom poslovanju, kompanija ArcelorMittal uspjela je da sačuva broj radnih mjesta, te je i dalje kompanija s najviše zaposlenih. U prošloj godini imala je 2.341 radnika.\nPo broju radnika slijede Kantonalna bolnica i tri rudnika u Kaknju, Zenici i i Brezi koji su prošlu godinu završili sa višemilionskim gubicima.


CS0 – Odsek za informatiku\nPosted on 15 avgusta, 2019 28 oktobra, 2019\nDepartman za matematiku i informatiku organizuje nastavu predviđenu za studente I godine matematike i informatike Prirodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu, a cilj je lakše praćenje nastave računarstva na ovom Departmanu.\nOvaj vid nastave je poznat i po alternativnom nazivu Computer Science 0 (CS0). Više informacija\nPosted in Razno Tagged CS0\nPosted on 5 septembra, 2018 20 oktobra, 2019\nDepartman za matematiku i informatiku organizuje nastavu predviđenu za studente I godine matematike i informatike Prirodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu, a cilj je lakše praćenje nastave računarstva na ovom Departmanu. Ovaj vid nastave je poznat i po alternativnom nazivu Computer Science 0 (CS0).\nNastava traje 16 školskih časova, raspoređenih u 4 dana, i izvode je predavači sa višegodišnjim iskustvom predavanja na fakultetu.\nČasovi su besplatni za studente Prirodno-matematičkog fakulteta i održavaju se u zgradi Departmana za matematiku i informatiku (Trg Dositeja Obradovića 4).\nUtorak 18. septembar 2018. Sala 65, treći sprat 14-18h\nSreda 19. septembar 2018. Sala 65, treći sprat 14-18h\nČetvrtak 20. septembar 2018. Sala 65, treći sprat 14-18h\nPetak 21. septembar 2018. Sala 65, treći sprat 14-18h\nDa bi se stiglo do sale 65, potrebno je sa nakon ulaska u hol Departmana poći gore stepenicama koje su odmah tu desno, popeti se na treći sprat i otići skroz do kraja hodnika. Sale su označene brojevima iznad vrata.\nOsnovni pojmovi u programiranju\nJednostruka i višestruka grananja\nNeodređena iteracija sa uslovom na početku\nNeodređena iteracija sa uslovom na kraju\nNaprednije kombinovanje naredbi\nPosted in Nastava Tagged CS0, pripreme


Filmski ciklus “Do poslednjeg daha” – 1. danCK13\nArt bioskop 23. Apr 18. 19:30\nFilmski ciklus “Do poslednjeg daha” – 1. dan\n19.30č Rozeta (Rosetta, 1999), Francuska/Belgija, 93′\nUloge: Émilie Dequenne, Fabrizio Rongione, Olivier Gourmet\nSinopsis: Osamnaestogdišnja Rozeta živi na periferiji belgijskog grada Seraingau u turobnom kamp naselju sa majkom alkoholičarkom. Izgubivši posao u fabrici, pronalazi novi u kiosku brze hrane. Kada se i taj pokaže privremenim, Rozeta odluči da žrtvuje prijateljstvo kako bi zadržala posao. Opterećena strahom od samoće, nesigurna i očajna, čezne za normalnim životom. Ovaj oštar kvazi dokumentarac, snimljen kamerom iz ruke, osvojio je Zlatnu palmu filmskog festivala u Kanu 1999. a Émilie Dequenne nagradu za najbolju glumicu.\n21.30č Jedi, spavaj, umri (Äta sova dö, 2012), Švedska, 100′\nRežija i scenario: Gabriela Pichler\nUloge: Nermina Lukač, Milan Dragišić\nSinopsis: Mlada devojka Raša živi sa bolesnim ocem u malom mestu na ruralnom jugu Švedske. Raša radi u lokalnoj fabrici, ali zbog ekonomske krize kao “tehnološki višak” gubi svoje radno mesto, jedino za koje je osposobljena. U nesporazumu sa društvenim merilima i očekivanjima, i bez diplome srednje škole, ali uporna i snažna, Raša se bori za novo zaposlenje uz istovremenu brigu o ocu. Snimljen kamerom iz ruke, sa naturščicima u glavnim ulogama Jedi, spavaj, umri je mračan portret radničke klase u nestajanju. Rediteljki i scenaristkinji Gabrieli Pichler ovo je prvi dugometražni film.


BILANS U CRNOJ GORI: 188 novih slučajeva, pet preminulih - mediji.net\nU poslednja 24 sata prijavljen je oporavak kod 226 pacijenta.\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje i privatne laboratorije u državi koje se bave PCR dijagnostikom novog koronavirusa su od poslednjeg preseka završile PCR analizu 463 uzorka na novi koronavirus među kojima je ukupno registrovano 86 novopozitivnih slučajeva infekcije i to iz sledećih opština:\nPodgorica 69, Bar 5, Danilovgrad 3, Rožaje 3, Bijelo Polje 2, Cetinje 1, Nikšić 1, Pljevlja 1, Ulcinj 1.\nOd jučerašnjeg presjeka Institutu je...\nCrna GoraPreko 11800 vesti\nTRAČAK NADE U BORBI SA KORONOM: Iako je sve više zaraženih širom Evrope, broj preminulih usled zaraze je manji nego ranije\nIako Evropa ponovo ima veliki problem sa pandemijom koronavirusa, raste broj zaraženih, vlade uvode nove blokade, ekonomije se gase - ipak postoji tračak nade, a to je da iako je virus i dalje smrtonosan, u proseku mnogo manje ubija nego što je to bilo ranije.\n- Novozaraženi se registruju na teritorijama opština Ljig, Lajkovac, Mionica i Osečina - kazala je Rajkovićeva.Među zaraženima, navodi, ima i dece, to su uglavnom porodični kontakti.Došlo je do zaražavanja na nivou porodice, a ne u školama. Škole primenjuju sve mere, normalno rade. Ima par odeljenja...\nIz hrvatske bolnice "Dubrava" gde se zbrinjavaju kovid pacijenti, nakon što je objavljeno pismo doktorke o situaciji u toj ustanovi, stiglo je još jedno, ovog puta od medicinske sestre. U pismu ona je navela da nema humanosti i da je svuda oko njih haos."Humanosti ovde nema. Humanost je neko...\nTRENER MORNARA GRCAO U SUZAMA: Ovo je pobeda za našeg predsednika, za tim-menadžera i sve koji su u bolnici!\nLegendarni strateg je rekao javnost da nisu samo igrači zaraženi, već i njegov brat Đorđije i još neki članovi kluba koji se nalaze u bolnici\nREPORTERI KURIRA S INSPEKTORIMA OBIŠLI TRŽNE CENTRE: Šoping-molovi puni, ljudi se plaše kazni\nReporteri Kurira obišli sa inspekcijama tržne centre, u kojima je najveći broj posetilaca nosio maske, napisano ukupno 15 kazni


Zemlje Alžir (124) Argentina (100) Australija (111) Avganistan (66) Barbados (80) Benin (74) Brunej Darusalam (65) Burundi (69) Crna Gora (344) Dominikanska Republika (82) Ecuador (164) El Salvador (62) Fidži (170) Filipini (237) Gabon (89) Gvatemala (177) Indija (212) Indonezija (242) Južna Afrika (59) Kamerun (153) Kenija (270) Koreja, RK (Južna Koreja) (183) Kuba (196) Liberija (93) Malavi (70) Malezija (70) Mali (95) Mauricijus (69) Nigerija (87) Nikaragva (116) Norveška (83) Novi Zeland (91) Pakistan (112) Panama (141) Papua Nova Gvineja (64) Ruanda (66) Sijera Leone (93) Singapur (84) Sjedinjene Američke Države (178) Somalija (65) Sudan (64) Tanzanija (62) Timor-Leste (84) Tunis (113) Uganda (149) Venecuela (127) Zambija (75) Čad (174) Čile (117)\nTeme Antiterorizam (11) Bezbjednost u pomorstvu (12) Bliskoistočni mirovni proces (9) Borba protiv piraterije (4) Countering disinformation (8) Crnomorska sinergija (2) Culture (45) Dijalog za normalizaciju odnosa između Beograda i Prištine potpomognut od strane EU (4) Diplomatija za vode (1) Droge (2) EU Global Strategy (20) EU information in Russian (27) EU međunarodna politika sajber prostora (3) Energetska diplomatija (4) EuropeAid (1) Evropska politika susjedstva (ENP) (20) External Investment Plan (1) Global Tech Panel (9) Humanitarna pomoć i civilna zaštita (22) Instrument koji doprinosi stabilnosti i miru (IcSP) (4) Instrument partnerstva (3) Istočno partnerstvo (30) Ljudska prava i demokratija (112) Međunarodne organizacije i FORA (57) Misije za praćenje izbora (EUEOMs) (161) Naučna diplomatija (1) Nuklearna sigurnost (3) Obrazovanje (13) Politika EU za Arktik (17) Politika sankcija (7) Proširenje EU (28) Razoružanje, neširenje oružja i kontrola izvoza oružja (31) Reagovanje na krize (14) Refugee protection & Migration (40) Sprečavanje konflikata, izgradnja mira i medijacija (17) Trgovina (14) Vojne i civilne misije i operacije (173) Zajednička bezbjednosna i odbrambena politika (CSDP) (105) Zajednička spoljna i bezbjednosna politika (CFSP) (70) Zdravlje (9) Životna sredina i klimatske promjene (36)\nOrganizacije Afrička unija (AU) (126) Afrička, karipska i pacifička grupa država (ACP) (5) Andska zajednica (1) Ekonomska zajednica centralnoafričkih država (CEEAC) (1) Ekonomska zajednica država zapadne Afrike (ECOWAS) (3) Evropski ekonomskI prostor (EEA) (1) Foreign Affairs Council (11) Forum „Azija-Evropa“ (ASEM) (6) Indian Ocean Commission (1) International Energy Agency (IEA) (1) Liga arapskih država (6) Malteški red (2) Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) (6) Organizacija za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS) (8) Savjet Evrope (54) Savjet za saradnju u Zalivu (GCC) (1) Svjetska trgovinska organizacija (STO) (13) UN Njujork (98) UN Ženeva (288) UNESCO (10) Udruženje zemalja jugoistočne Azije (ASEAN) (118) Union for the Mediterranean (UfM) (2)\nSelect... #AUEU (2) #BeTheWave Stories (4) #Brexit (2) #COVID-VACCINE (3) #COVID19 (9) #ClimaDiplo (3) #Climate-Environment (8) #ClimateChange (2) #EU (5) #EU4CHILDREN (2) #EU4Democracy (2) #EU4HumanRights (21) #EU4YOUTH (2) #EUBeachCleanUp Stories (7) #EUBeachCleanup (22) #EUROPEDAY #EUROPEDAY2020 (3) #EUROPEDAY2020 (16) #EUdefence (2) #EuropeDay (9) #EuropeDay2019 (5) #EuropeForCulture (3) #GenderFriday (13) #StrongerTogether (3) #TEInvest4SA (5) #TeamEurope (60) #UN75 (5) #WomensDay (2) #coronavirus (13) #covid-19 (4) #euinkz (2) #orangetheworld (3) #workingforhumansecurity #civilian #CSDP #central-africa (4) #workingforhumansecurity (6) AHLC (2) ATT (4) Ad Hoc Liaison Committee (2) Africa (3) African union (3) Agriculture (3) Albania (2) Argentina (2) BTWC (3) Bosnia and Herzegovina (2) COVID-19 (4) COVID-Vaccine (41) CSDP (9) CSDP-missions-operations (17) Child rights (3) Civil Society (2) Climate Diplomacy Weeks 2019 (17) Climate-Environment (23) Climate-Environment - Africa (12) Climate-Environment - Americas (6) Climate-Environment - MENA (3) Coronavirus (80) Coronavirus COVID19 (56) Coronavirus-Disinfo (4) Council of Europe (5) Creative Europe (2) Cultural Diplomacy (2) DISARMAMENT (2) Democracy and Human Rights (2) Development Cooperation (2) Dia de Europa (2) Drought (2) EEAS (10) EEAS10 (4) EEAS10-Exhibition (162) ESDC (7) EU (6) EU Assistance - Montenegro (11) EU FUNDING (4) EU Human Rights (5) EU NAVFOR Atalanta (2) EU Western Balkans cultural heritage route (3) EU-FAO (14) EU4Women (2) EUMC (6) EUMS (2) EUROPE DAY 2019 (22) EUTF (2) Europakommisjonen (2) Europe Day (4) Europe Day 2018 in EU Delegations (7) EuropeDay-Conferences (4) EuropeDay-Varia (42) EuropeDay2019 (3) EuropeDay2020 (35) European Film Festival (2) European Union (2) FAO (2) FGM (2) Female Genital Mutilation (2) Fifth Committee – Administrative and Budgetary (2) Gender (4) Gender Equality (5) Gender Equality - Africa (22) Gender Equality - Americas (10) Gender Equality - Asia (11) Gender Equality - Eastern Europe and Central Asia (14) Gender Equality - MENA (17) Gender Equality - Missions (7) Geneva (2) Genre (2) Global Tech Panel (9) Goal 14 (5) Guinee (4) HLWG (3) HR/VP in the media (10) HR/VP in the media (selected articles) (87) HRC 33 (5) HRC 34 (6) HRC 35 (3) HRC 36 (4) HRC 37 (3) HRC 38 (4) HRC 39 (3) HRC 40 (3) HRC 41 (3) HRC 46 (3) Helen Campbell (2) Human Rights Council (51) Human rights (5) Humanitarian aid (5) ILO - International Labour Organization (4) International Days (9) International Days 2020 (9) Iran (2) Israel (2) JAMAICA (2) Lesotho (10) Libya (2) Mauritius (9) Middle East (3) Migration (3) Mine Action (3) Moldova (2) Montenegro (5) New Zealand (3) Ottawa Convention (2) PLAN INTERNATIONAL (2) Palestine (3) Peace (2) Road Safety (3) SDG 14 (5) SDG 5 (3) SDGs (10) Security (7) Syria (6) The Future of Syria (3) Trade (3) UAE (2) UE (2) UN75 UN Day (6) UNECE - UN Economic Commission for Europe (3) UNGA (3) UNGA 75 (13) UNGA75 (7) UNODC (2) United Nations (2) Unión Europea (2) Venezuela-Conference-2020 (20) Voices from the field (3) WHO World Health Organisation (7) WHO World Health Organization (6) Western Balkans (11) Women (3) WomensDay2021 (10) YEE (2) YOUTH ECONOMIC EMPOWERMENT (2) Youth (3) civilian CSDP #workingforhumansecurity #Iraq (3) civilian CSDP #workingforhumansecurity #Libya (4) civilian CSDP #workingforhumansecurity #africa #niger (3) civilian CSDP #workingforhumansecurity #africa #somalia (4) civilian CSDP #workingforhumansecurity #georgia (3) civilian CSDP #workingforhumansecurity (4) civilian CSDP (7) culture (2) cyber security (2) defence (4) energy (2) environment (3) eu support (2) hrvp (2) international donor group for Palestine (2) iraq (2) marginilized youth (2) ocean governance (3) refugees (3) repatriation (34) research (3) smurfs (3) space (2) studentpraktikant (2) sustainable development (3) sustainable development goals (13) the former Yugoslav Republic of Macedonia (2) trainee (4) women empowerment (2)\n- Bilo koji - (551) Apply - Bilo koji - filter\nPriče (9186) Apply Priče filter\nEditorial team... (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (1) (10) (10) (10) (101) (105) (108) (109) (11) (111) (113) (12) (12) (121) (13) (130) (132) (135) (14) (14) (14) (145) (147) (15) (15) (151) (155) (16) (16) (16) (16) (16) (16) (16) (16) (160) (162) (163) (17) (17) (17) (171) (173) (177) (18) (19) (19) (19) (191) (197) (2) (2) (2) (2) (20) (20) (20) (20) (200) (21) (21) (21) (211) (23) (24) (24) (24) (25) (259) (26) (266) (29) (29) (29) (29) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (31) (32) (332) (35) (35) (37) (38) (38) (39) (39) (4) (4) (4) (4) (4) (4) (4) (4) (40) (40) (41) (41) (41) (41) (42) (43) (43) (44) (44) (44) (44) (44) (47) (47) (47) (47) (48) (48) (49) (49) (5) (5) (5) (5) (5) (5) (51) (53) (53) (53) (55) (55) (56) (59) (6) (6) (60) (60) (61) (62) (64) (65) (67) (68) (68) (69) (7) (7) (7) (74) (76) (78) (78) (8) (8) (8) (82) (83) (84) (85) (85) (87) (87) Press and information team of the Delegation to COSTA RICA (2) Press and information team of the Delegation to HONDURAS (19) Strategic Communications (1416)\nThe European Union signed today EUR1.2 million contract with the African Union Commission on enhancing the work of the African Committee of Experts on the Rights and Welfare of the Child. The Contract is part of the wider EUR 10 million European Union support aimed at strengthening the African\nAuthor: Press and information team of the Delegation to KENYA - Publication date: 07/10/2016\nAuthor: Strategic Communications - Publication date: 07/10/2016\nSignificant changes will be needed in the Member States’ energy-generating mix if the European Union is to meet its 2050 goal to cut greenhouse gas emissions by 80-95 % compared to 1990 levels, according to a new European Environment Agency (EEA) report published today. While the European Union has\nAuthor: Press and information team of the Delegation to KENYA - Publication date: 06/10/2016


bebisiter/siterka - DiB Stars doo\nOglas pregledan: 2083 puta\nPotrebna osoba za čuvanje jednogodišnjeg deteta, teritorija Južnog Bulevara, iskustvo neophodno. Potrebno je da kandidat bude spreman za obavljanje sitnijih kućnih poslova, kao i da sprema hranu za dete. Veoma je poželjno da se može sporazumevati na nemačkom jeziku, kao i da poseduje vozačku dozvolu B kategorije.


Velika akcija u Zenici, pretresi na više od 20 lokacija - BIGportal.ba\n25 Septembra, 2019 25 Septembra, 2019 037\nPolicijski timovi Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona započeli su rano jutros pretrese na dvadeset jednoj lokaciji na području Zenice.\nRadi se o opsežnoj policijskoj akciji kodnog naziva “Mreža III”, koju sprovodi Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona i koja je usmjerena na otkrivanje i procesuiranje osoba koje se sumnjiče za izvršenje krivičnih djela “Neovlaštena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga” i “Nedozvoljeno držanje oružja ili eksplozivnih materija”.\nAktivnosti u okviru akcije “Mreža III ” se poduzimaju u saradnji i pod nadzorom Kantonalnog tužilaštva Zeničko-dobojskog kantona, te se postupa po naredbama Opštinskog suda u Zenici.\nOva akcija predstavlja nastavak operativnih akcija “Mreža I” i “Mreža II” koje su sprovedene u 2016. i 2017. godini, i u okviru kojih je izvršeno na desetine pretresa, više osoba tada je uhapšeno, te su pronađene i oduzete značajne količine opojnih sredstava, nelegalnog oružja, novca i drugih predmeta koji potiču iz krivičnih djela, počinjenih od strane osoba koja su bila meta operativnih akcija.


PPT - Sarajevo fashion week PowerPoint Presentation, free download - ID:121954\nSarajevo fashion week PowerPoint Presentation\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/121954" width="600" height="497" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px;margin-bottom:5px;max-width: 100%;" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nTokyo Fashion Week - Creations and highlights from tokyo fashion\nRETROSPEKTIVA Sarajevo fashion week Neke se stvari i događaji mogu mjeriti vremenom i jubilejima. Mi nemamo potrebu. Jer sva uložena energija i ljubav koju i dalje namjeravamo nesebično crpiti nemjerljiva je bilo kojom jedinicom pa i onom vremenskom. Zato o tome nećemo ni pričati. Nepobitna je istina da su iza nas modni podvizi koji su Sarajevo na još jednoj, nimalo beznačajnoj razini, uknjižili u kartu svijeta.\nSarajevo je danas prijestolnica koja se dva puta godišnje, u proljeće i u jesen, ni po čemu ne razlikuje od svjetskih modnih metropola. S ponosom, već desetu godinu, nosi Europski festival dizajna Sarajevo Fashion week, magičnu nit koja ga neraskidivo veže sa svijetom ljepote, glamura i čarolije. Sve ono što se u proteklih deset godina dešavalo, na trenutke je zaista izgledalo kao bajka. Magija Fashion week-a svaki put nas iznova ponese i ispuni i zaista rijetki mogu ostati ravnodušni i ne osjetiti se privilegovanim što su dio tog čarobnog svijeta.Neupućeni će reći da je moda površnost, ispraznost i lažna slika, ali ona je praktična umjetnost. Kako inače objasniti osjećaj divljenja koji nastaje posmatrajući veličanstven odjevni predmet i gracilnost modela koji ga nosi? I zar se najveći svjetski dizajneri ne smatraju prije svega umjetnicima? Stvoriti iz hrpe tkanine impresivnu skulpturu i sklad, talenat je koji imaju samo izabrani.Velika imena svjetske mode nisu privilegija samo evropskih i svjetskih modnih metropola, mnogi od njih poklonili su se sarajevskoj publici, na sarajevskoj pisti. Pitanje je, od čega zapravo početi? .Nevjerovatno mali broj ljudi učestvuje uz gospođu i gospodina Radan u funkciji nosilaca tako velikog projekta kao što je Europski festival dizajna Sarajevo Fashion week. Nastojanja ovih ljudi leže u tome da daju satisfakciju mnogima koji znaju da mogu, trebaju i zaslužuju više, koji znaju da moda nije diletantizam i da maneken ne može, uprkos uvriježenom mišljenju, biti svako.\nU našoj organizaciji mnogi mladi manekeni i dizajneri su prvi put otputovali van granica nase države – u Sloveniju, Hrvatsku, Srbiju, Španiju, Italiju, Švicarsku, Francusku, kako po Evropi tako i po drugim kontinentima Africi, Aziji, Tajlandu, (Bankok, Najrobi, Manila)... Cilj ni u jednom trenutku nije bilo nikakav lični interes, već entuzijazam da se od mladih ljudi oblikuju istinski profesionalci. Danas u Sarajevu ne postoji nijedna uspješna manekenka koja nije prošla kroz tu školu. Studio Fashion Sarajevo i Amela Radan uživaju povjerenje najeminentnijih svjetskih modnih agencija, sa kojima ostvaruju saradnju – Ford Agency, Metropoliten Agency, Miss Earth Agency, Elite Agency, te njihove centrale i agenti u regionalnim zemljama. . Od aprila 2000. godine u Sarajevu se razvija modna manifestacija Fashion Week. Prvi put u BiH je organizovan modni događaj takvog nivoa – za sve nas novo iskustvo. Svi segmenti Fashion Week-a dolaze do izražaja. Mnogi manekeni tek tada doživljavaju puni smisao manekenskog posla i prave svoje korake na pisti upravo zahvaljujući Fashion Week-u. Uz domaće, predstavljaju se i manekenke iz drugih država – Iva Radić Balaban, Danijela Alavanja, Iris Androšević, Jasmina Hdagha, današnji top – modeli Adrijana Dejanović i Jelena Bosanci, Fordov model Carolina Viciana, muški svjetski model Adnan Taletović... .Prvi put se profesionalno angažuju timovi i ekipe – šminkeri, frizeri, hostese... za sve je to bila jedinstvena prilika da rade organizovano i na svjetskom nivou.\nSarajevo Fashion Week osnovan je ne samo sa ciljem da Sarajevo postavi rame uz rame sa modnim centrima širom svijeta – nego se prvenstveno željela uvesti konkurentnost na domaćem trzistu, potaknuti razvoj tekstilne industrije, te dati šansu mladim dizajnerima da se afirmišu, a onim već afirmisanim priliku da se, zahvaljujući ostvarenim kontaktima predstave i van zemlje, na sajmovima i modnim dešavanjima. Zahvaljujući učešću na Sarajevo Fashion Week-u, van Bosne i Hercegovine svoj rad su prezentirali: Jasna Hadzimehmedović-Bekrić, čiji rad je od same diplomske kolekcije vezan za SFW Studio Fashion, prezentovao se u Hrvatskoj, Njemačkoj i Keniji, Minja Stjepanović, diplomaska kolekcija prezentovana u Cirihu, Napulju i na Islandu, Aleksandra Lovrić, kolekcija prezentovana u Atini, Ata Omerbašić, kolekcija prezentovana u Hrvatskoj, Njemačkoj i na Islandu, Nermina Varešanović, prisustvo na sajmu tekstila u Parizu, Gordana Zucić, čiji počeci afirmacije počinju sa SFW, prezentovala se u Manilli, na Filipinima, Amna Kunovac-Zekić, koja je još u 1996. svoj rad prezentirala u Parizu i Dizeldorfu, preko udruženja SFW Studio Fashion, ponovo je pozvana u Njemačkoj, učešće na sajmu u Dizeldorfu, su do sada imali Irma Saje, Adnan Hajrulahović, Ata Omerbasić, Emina i Nermina Hodžić, Nermina Varešanović učešće na sajmu u Parizu u organizaciji SFW i GTZ, te učešće na Beogradskom sajmu Adnan Hajrulahović, Ata Omerbašić, Selme Kronje... .Večina njih je prešla put od prve kolekcija prikazane na Fashion Week-u, do potpune afirmacije i otvaranja vlastite radionice i galerije.\nSvoje prve korake u dizajnerskoj prezentaciji na Sarajevo Fashion Week-u napravili su i oni dizajneri koji više ne djeluju u okviru udruženja SFW Studio Fashion, npr. Emina Husedžinović i Dragica Gudeljević. Sarajevo Fashion Week ponosan je i na činjenicu da naročitu pažnju poklanja mladim i neafirmisanim bh. dizajnerima – za sve njih velik je korak predstaviti svoj rad na ovoj manifestaciji visokih i strogih kriterija, korak koji im od početka olakšava put. U cilju isticanja značaja domaće tekstilne industrije i domaćih proizvoda, redovan segment Sarajevo Fashion Week-a jeste promocija tekstilnih kompanija i brendova iz Bosne i Hercegovine. Već dugi niz godina na Sarajevo Fashion Week-u svoje proizvode izlažu konfekcija Borac iz Travnika, Pavone, Granoff, Kras, Bellissima, itd...\nOno čime se Sarajevo Fashion Week posebno ponosi jeste internacionalni karakter koji se istiće od samog početka kao i saradnja sa brojnim organizacijama (GTZ, Sippo) i ambasadama. Na Sarajevo Fashion Week-u svake godine učestvuju manekeni i dizajneri iz zemalja revije i inostranstva. Od 2000. godine do danas, sarajevska publika mogla je vidjeti stvaralaštvo dizajnera iz Švicarske (Marianne Hadorn), Njemačke (Lars-Friedrich Hild), Francuske (Emmerick Francois, Katherine Pradau), Švedske (Keis Hadd), Holandije (Percy Iausquin, Jan Timiniau), Italija ( Rosy Garbo ), Kenije (John Kaveke), dizajnere iz svih zemalja regije i najznačajnija svjetska imena, kao što su Pierre Cardin (Francuska), Simone Hauz, Silla Real, iz Švicarske, Addy van den Krommenacker, Katrin Neyer, iz Holandije, Christian Aadnevik iz Egleske, Jan Taminiau iz Belgije, Alviero Martini iz Ialije, Agatha Luiz de la Prada, Isabel Ardevol iz Spanije, Christophe Josse, Lillian Aulie Schjoll, Sakina M’sa, Reinaldo Alvarez, Irakli Nasidze, Tilmann Grawe, Katherine Pradeau, Karin Bonnet, iz Francuske i drugi. Frans Molenaar , koji je prije tri godine Sarajevu prikazao osamdesetu, jubilarnu kolekciju, ili Alviero Martini (Italija), koji je specijalno za sarajevski Fashion Week kreirao haljinu koja je obišla svijet, a motiv joj je bh. zastava, te mnogi drugi koji dali doprinos kako bismo zajedno uveličali ovakvu manifestaciju.\nSvaki Sarajevo Fashion Week je poseban – svaki ima specifičnost i toplinu, radost zbog upoznavanja i ponovnih susreta, glamuroznu auru koja čini da sve izgleda uzbudljivije i svečanije, prisustvo dragih prijatelja i zadovoljstvo zbog dobro obavljenog posla. Ime Sarajevo Fashion week-a u tolikoj je mjeri prepoznatiljivo i značajno da su ga u BiH mnoge manifestacije prisvojile, ne razmisljajući o tome kolika odgovornost i rad je potreban da bi se to ime i opravdalo – tako je u našoj državi nastalo još mnogo fashion week-ova, bez stvarne svijesti o tome da iza ovog imena stoji internacionalni karakter. Samo Sarajevo Fashion Week zaista opravdava to ime, koju dijeli sa modnim metropolama širom svijeta. Već na prvom Sarajevo Fashion Week-u, ugostili smo šesnaest zemalja, i u proteklih 10 godina nastavili raditi na tom internacionalnom konceptu, koji je uvrstio sve zemlje svijeta. Uvršten je u kalendare svjetskih modnih manifestacija – po preporuci dizajnera, koju su visoko kotirani zadnjih godina. Sarajevo Fashion Week postao je institucija – prate ga najpoznatiji mediji iz čitave države, regije i svijeta, ali i sav prostor koji bi mu se mogao posvetiti ne govori, niti može govoriti dovoljno, jer je on neuhvatljiv i magičan.\nZaista je tesko prenijeti na papir sve ono što je Europski festival, previše je uspomena, utisaka, i činjenica da bi se jednostavno mogla izraziti njegova suština i veličina. Neko ko mu nije u potpunosti posvećen, teško to sebi može predočiti. Magiju i daleko bolji pisci od nas teško mogu opisati riječima. No, sigurno je da, uporno, predano i odano, s ljubavlju pišemo stranice modne historije ove zemlje. www.fashionweek.ba


Republika / Evo zašto mačke rade ovih pet čudnih stvari!\nsreda, 10. 1. 2018.| 04:13\nMace su neobična i divna krznava bića koja imaju neke svoje karakteristike koje druge životinje nemaju. Izdvojili smo 5 uobičajenih, a neobičnih.\nMačke su naši krznavi drugari\n"Češanje" lica i brade o ljude\nNaučnici navode da mačke to rade onim ljudima s kojima su bliske. Tom radnjom mačka pozdravlja svog vlasnika i daje mu do znanja da mu veruje i da se uz njega oseća bezbedno. Mačke na bradi imaju mirisne žlezde i na taj način dele facijalne feromone s ljudima.\nDa li pravilno hranite vašu mačku?\nDonošenje "poklona" vlasnicima\nAko imate macu, sigurno ste bar jednom doživeli da vam u dom ili na kućni prag donese mrtvog miša, pticu, guštera ili skakavca. Pojedini naučnici smatraju da mačke na taj način oponašaju svoju majku koja je donosila mrtav plen dok je ona bila mladunče. Drugi misle da na taj način žele da vam se zahvale što je hranite i brinete se o njoj. Divlje mačke često višak plena donose drugim mačkama, pa neki naučnici smatraju da na ovaj način vaša maca želi da vas nahrani i pobrine se za vas. Ono što je bitno u ovakvoj situaciji jeste da ne kažnjavate svoju ljubimicu kada vam donese svoj plen jer je takvo ponašanje u njenoj prirodi.\nPlastika, guma, prljavština, žice, tepih i slično - stvari su koje ne bi trebalo da završe u ustima vaše mace. Ako primetite da se to ipak dešava, razlog za to može da bude mačja anksioznost ili problemi sa varenjem. Kao što ljudi grickaju nokte ili kidaju zanoktice kada su nervozni, tako i mačke grizu predmete koji nisu hrana kada osećaju teskobu. Ako se ovakvo ponašanje iznova ponavlja, odvedite svog ljubimca kod veterinara. Mačke koje žvaću plastične kese na taj način čiste zube pred obrok.\nIako ste svojoj maci sigurno obezbedili krevetić i prostor za spavanje, ona se uporno zavlači na mesta koja nisu predviđena za spavanje. Mace to rade jer je u njihovoj prirodi da se u divljini zavlače na mala i mračna mesta kako bi se sakrile od predatora. Mačke se u malim prostorima osećaju bezbednije. U divljini moraju da budu tihe i skrivene kako bi preživele, a ako svoju macu pronađete kako spava u malenoj kutiji ili polici, budite sigurni da se oseća prijatno i da joj je udobno.\nAko već godinama imate posla s mačkama, znate da je ovo sastavni deo njihovog karaktera i ponašanja. Ljudima koji se prvi put odluče za mačku kao kućnog ljubimca zurenje može da izgleda pomalo jezivo. Ali, ne brinite. Vaša maca najčešće time želi da vam ukaže da je gladna ili da je jednostavno zanima to što radite.\nMačke Kućni ljubimac Životinja Srbija Mače\nOVO O MAČKAMA NISTE ZNALI: Nemate ideju s kakavim životinjama zapravo imate posla


Naslovna » Turizam » Hoteli u Beogradu » Belgrade Boutique House Hotel\nKatarina Vidaković 26. juli 2014. Hoteli u Beogradu Postavite komentar\nIzvanredno opremljene sobe i apartmani, otvoren bazen sa ležaljkama, spa i konferencijski prostor krase ovaj hotel.\nBelgrade Boutique House, kategorisan sa četiri zvezdice, smešten je u elitnoj gradskoj četvrti, na 400 metara od Belog dvora. Poznato gradsko izletište Košutnjak od hotela je udaljeno samo jedan kilometar, do centra grada stiže se automobilom za manje od deset minuta, a do aerodroma „Nikola Tesla“ za 15-20 minuta.\nBelgrade Boutique House raspolaže sa šest apartmana i tri sobe – ukupno devet unikatno dizajniranih smeštajnih jedinica.\nU prijatnom ambijentu, koji predstavlja kombinaciju modernih, elegantnih i luksuznih rešenja, nalaze se i obavezan LCD televizor sa kablovskim kanalima, radni sto, klima uređaj. Hotel poseduje parking prostor i garažu, može se izabrati smeštaj sa balkonom ili hidromasažnom kadom, uz brojne dodatne usluge, kancelarijsku podršku, konsijerž servis, poseban meni… U celom objektu obezbeđen je besplatan bežični internet pristup.\nMultimedijalna sala za sastanke, kapaciteta 45 mesta, u potpunosti je tehnički opremljena, uz usluge organizacije i keteringa.\nSpa centar nudi sve vrste masaža, trening u fitness kabinetu, finsku saunu, hidromasažnu kadu, a u letnjem periodu otvoreni bazen za opuštanje i rekreaciju. Pored bazena se nalazi bašta bara/restorana, u kojoj je i u večernjim satima posebno prijatan boravak. (danubeogradu.rs)\nAdresa: Miloja Đaka 32\nTelefon: +381 11 3677 888\nTagovibelgrade boutique house hoteli hoteli u beogradu smeštaj u beogradu turizam\nPrethodni Evroliga: KK Crvena zvezda u Kombank areni\nSledeći Mini BG vesti: Exeri, Ema, Kritična masa…


Eparhija: Uništavanje svetinja predstavlja nenadoknadivu štetu (foto) - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Eparhija: Uništavanje svetinja predstavlja nenadoknadivu štetu (foto)\nEparhija: Uništavanje svetinja predstavlja nenadoknadivu štetu (foto)\nBujanovačke4. jun 2022.DRUŠTVO, HRONIKA, NASLOVNA0\nBujanovac, 4. jun 2022. (naslovna foto Vranjenews) – Eparhija Vranjska izražava veliko žaljenje zbog čina vandalizma u Sabornoj crkvi u Vranju i poručuje da uništavanje svetinja predstavlja nenadoknadivu štetu, ne samo za crkvu, već i grad i državu.\nU saopštenju Eparhije se navodi da je u Sabornom hramu Svete Trojice u Vranju 2. juna primećeno skrnavljenje i oštećenje ikona i ikonostasa, a pored njih i ostalih ikona u crkvi, paraklisu i krstionici (ukupno 20 ikona).\nNepoznata osoba oštetila je ikone crvenom bojom, kojom su obojene uglavnom oči svetitelja.\nfoto Eparhija Vranjska\n“Dana 03. juna2022. godine obaveštena je Policijska uprava u Vranju, nakon čega je izvršen uviđaj u Hramu Svete Trojice. Sačinjen je zapisnik i dokumentovano skrnavljenje ikona fotografijama. O slučaju je policija obavestila Osnovno javno tužilaštvo”, saopštila je danas Eparhija.\nDodaje se da ikonostas u Sabornom hramu datira iz druge polovine 19. veka i delo je Diče Zografa, a ikone sa ikonostasa su dva puta izlagane, prvo 2001. godine u galeriji Matice Srpske, a 2002. godine na Sorboni (Francuska).\n“Ikone su remek delo pomenutog Diče Zografa i predstavljaju versko i kulturno blago Pčinjskog okruga”, kažu u Eparhiji.\nTAGeparhija hram vranje ikone oštećenje\nPrevious PostAlbanski lideri u poseti SAD: Naši problemi pred Ujedinjenim nacijama Next PostUništene ikone u crkvi u Vranju, potraga za počiniocima\nUništene ikone u crkvi u Vranju, potraga za počiniocima\nBujanovačke4. jun 2022.


Prvi meetup udruženja “Seti se sebe”: Gde nam je kreativna energija zarobljena i kako do nje? - Poslovni Inkubator Novi Sad\nPrvi meetup udruženja “Seti se sebe”: Gde nam je kreativna energija zarobljena i kako do nje?\nPrvi po redu meetup udruženja “Seti se sebe” održaće se u sutra, 26. aprila, sa početkom u 18:30, u otvorenom prostoru na prvom spratu Poslovnog inkubatora Novi Sad. Tema događaja je upoznavanje sopstvene ličnosti i onoga šta nas motiviše i sputava, pa će akcenat biti na našoj kreativnoj energiji i potencijalu koji svako od nas nosi u sebi.\nŠta je tačno tema ovog meetup-a?\nZajednica “Seti se sebe” je ovaj meetup formirala oko rečenice “Upoznaj sebe i upoznaćeš druge.” Ovom frazom, udruženje želi da vam pomogne da otkrijete svoju ličnost i postavite prioritete u ličnoj i poslovnoj sferi, nezavisno od posla kojim se bavite.\nNa meetup-u će biti reči o prepoznavanju sopstvenih, istinskih potreba i energije koja dovodi do boljeg razumevanja tuđih shvatanja. Sve u cilju, jasnije komunikacije koja daje benefite obema stranama.\nNa samom događaju ćete se upoznati sa konceptom koji stoji iza udruženja “Seti se sebe”, a onda i osvrnuti na zaboravljenu, kreativnu energiju. Ono što je zanimljivo je da ćete o energiji čuti i sa naučne i sa praktične strane.\nKoga ovo udruženje dovodi?\nNa ovoj radionici ćete imati priliku da čujete Mišu Dragoljevića, čoveka koje je u svojoj 40. godini upisao studije psihologije, kako bi potvrdio pretpostavku da čovek kroz rad na sebi može promeniti tok života i uživati u njemu. Ono što je zanimljivo je da je Miša bio poput nas – čovek koji je puno radio i sticao iskustvo, sve dok ga teška bolest nije naterala da preispita način na koji živi. Sada, kada je pobedio bolest, želi svoje iskustvo da podeli sa drugim ljudima i da prenese znanje o tome kako ostvariti svoje potencijale i misiju.\nŠta je potrebno da uradite da biste se prijavili za učestvovanje na ovom meetup?\nSve što je potrebno je da čekirate “Going” u okviru zvanične Facebook stranice događaja. Obećavamo vam ukusnu hranu i piće, a vi sa sobom ponesite osmeh i otvoreno srce.\nReč, dve o pokretu “Seti se sebe”…\n“Seti se sebe” je program nastao sa željom da pomogne ljudima da pronađu svoju energiju i realizuju zaboravljene ciljeve. Iako zvuči samo kao priča, a ne kao nešto što je moguće realizovati, osnivači udruženja tvrde drugačije. Iz svog desetogodišnjeg iskustva u radu sa ljudima navode mnoštvo primera koji dokazuju da je sve stvar našeg ličnog izbora. Ovaj program vam pomaže da se ohrabrite i samostalno rešite sve probleme.\nEnergija je tema o kojoj se puno priča i zna, ali nikako da se dođe do njene praktične primene. Dođite da čujete kako udruženje “Seti se sebe” može da vam pomogne da bude odlučniji, svesniji sebe i da se upoznate, u pravom smislu reči.\nVidimo se u sredu, 26. aprila, u 18:30!


Pravilno stavljanje i korištenje zaštitne maske - Sarajevska sehara\nPravilno stavljanje i korištenje zaštitne maske\nMaske su postale svakodnevnica mjesecima zbog pandemije koronavirusa, a doktor porodične medicine, Milan Mazalin, i epidemiolog, dr. Bernard Kaić, su objasnili kako pravilno koristiti zaštitnu masku i koje situacije treba izbjegavati.\nPravilno korištenje podrazumijeva da masku promijenite kod svakog izlaska i ulaska u neki prostor, a prije nego što je uopće dotaknete trebali biste skinuti rukavice, baciti ih u smeće i oprati ruke, pa tek potom pažljivo skinuti masku i odložiti je u smeće, istaknuo je doktor Mazalin.\n“Maske jesu zaštita, ali ponajprije za ljude koji već imaju neki infekt kako ga ne bi širili na druge. One sadrže zaštitne premaze i materijale koji umanjuju rizik da udahnete patogen, a moraju biti sterilne i sterilizirane prije nego što ih stavite na lice.”\nMasku ne bi trebali koristiti više puta, a ako je dodirnete rukavicama kojim dirate različite površine, isto je kao da ste je dotakli prljavim rukama.\nDoktor Mazalin upozorava da se maska koristi individulno, te korištenje tuđe maske je izravan put zaraze i ugrožavanja zdravlja.\nEpidemiolog dr. Bernard Kaić, je objasnio da maske koje se prave kući nisu odgovarajuća zaštita.\n“Maske iz kućne izrade nisu dovoljna zaštita, odnosno ne predstavljaju odgovarajuću zaštitu od virusa, jer materijali koji se najčešće koriste, kao što su platno ili pamuk, propuštaju viruse.”\nAko nosite masku iz kućne radinosti jer se tako osjećate sigurnije, vodite računa o tome kako ih skidate (pazite da ne dodirujete lice i odmah operite ruke), kako ih odlažete (one bi što prije trebale biti iskuhane na visokoj temperaturi) i nemojte ih nositi višekratno.\nMedicinske maske kakve liječnici ili stomatolozi, na primjer, inače koriste radi zaštite također ne pružaju stopostotnu zaštitu, pogotovo ako nisu postavljene na pravi način, pa između maske i lica postoji dosta ‘slobodnog prostora’, ali ipak donekle smanjuju rizik od zaraze.\nVeću sigurnost pružaju maske sa filterom. Obično ih koriste građevinski radnici, a u zadnje vrijeme koriste ih i liječnici koji brinu o pacijentima zaraženim korona virusom. Procjena je da te maske filtriraju oko 95 posto čestica koje se prenose u zraku, uključujući viruse i bakterije.\nKao najbolja zaštita u zadnje vrijeme preporučuju se štitnici za lice, koji pokrivaju cijelo lice, od dna brade do čela, ističu u američkom Centru za kontrolu i prevenciju bolesti, ali takva zaštita nije svima dostupna. Tek u zadnje vrijeme u nekoliko je zemalja pokrenuta volonterska inicijativa za njihovu izradu, piše 24 sata.\nStručnjaci upozoravaju da nošenje maski u nekim situacijama može biti i kontraproduktivno, ako ih niste dobro namjestili, pa ih svako malo popravljate rukama, odnosno ako vraćate na lice masku koju ste već koristili i slično.\nTags: istraživanja, Koronavirus, makse, pravilno korištenje maske, stručnjaci\nIspred Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu manje gužve nakon povlačenja medicinskih randika


Biljana Tipsarević sve raznežila prelepom fotografijom jedne od najbogatijih Srpkinja - Životni stil\nNaslovnica Showbiz Biljana Tipsarević sve raznežila prelepom fotografijom jedne od najbogatijih Srpkinja\nBivša manekenka uskoro će postati mama po četvrti put\nDizajnerka Biljana Tipsarević (39) iznenadila je sve svoje pratioce na Instagramu podelivši fotografiju sa svojom prijateljicom Jelenom bin Drai (42).\nNekadašnja manekenka, koja je već godinama u skladnom braku sa šeikom Saidom bin Draijem (47), stanuje u Dubaiju, gde je ugostila Biljanu.\n— Predivna duša i carica moja drugarica! Uvek tu da me nasmeje do suza svojim humorom, da me sasluša i izvuče ono nabolje iz mene. Čuvajte takve prijatelje uvek i zauvek, i kada vas kilometri i vreme dele — napisala je Biljana u opisu fotografije.\nJelena je od 2003. godine s arapskim biznismenom i šeikom čije se bogatstvo procenjuje na dve milijarde dolara, a venčali su se 2008. godine. Nakon toga su dobili troje dece: ćerku Asju i sinove Hilala i Hamdana, a bivša manekenka je trenutno ponovo u drugom stanju.\nJelena je pre nekoliko meseci potvrdila da će ponovo postati mama.\n— Oboje smo uzbuđeni kao i svakog prethodnog puta, čak možda sada još više jer nije bilo očekivano, ali čini mi se da Said više pokazuje tu znatiželju i veoma je nestrpljiv da upozna još jednog člana naše porodice — istakla je ona.\nPrethodni članakŠta morate da znate o proteinima ako planirate da povećate njihov unos?\nNaredni članakNije zdrava hrana ono što piše na pakovanju


Kosovo odigralo prvu službenu utakmicu - Nogomet - hercegovina.info\nhercegovina.info » Nogomet » Kosovo odigralo prvu službenu utakmicu\nNogometna reprezentacija Kosova odigrala je prvu službenu utakmicu u svojoj povijesti. U prijateljskom ogledu u Kosovskoj Mitrovici pred 18.000 gledatelja odigrala je 0:0 protiv Haitija.\nTagovi: FIFA kosovo Hashim Thaci prva službena utakmica Albert Bunjaki izbornik Kosova\n'Moguć je rat oko granice s Crnom Gorom'


Izvor: Svet, 30.Maj.2020, 13:17\nIVINA DRUGARICA SE PLAŠI ĆE PONOVO POKUŠATI! Njena drugarica Josipa, međutim, za STAR otkriva da se plaši za nju jer je sklona suicidu! Kako je navela, Iva je već dizala ruku na sebe, a pošto nema šanse da se pomiri sa bivšim za kojim kuka, vrlo je moguće da će opet pokušati da se ubije!\n„Iva se malo pogubila u rijalitiju, nema realne emocije, ona je povređena i ušla u Zadrugu, nije prebolela Marinka i kada je čula da se on verio, sve lađe su joj potonule. Ona sad zamišlja kako će da ga vrati, da mu rasturi veridbu, ali od toga nema ništa. A kada shvati da povratka nema, i da mora...


nova pravila raspust skola | Info | Društvo\nNOVI KALENDAR ZA ŠKOLARCE: Odsad zimski odmor iz jednog dela, dok đaci iz Vojvodine gube "jesenji raspust" 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nNOVI KALENDAR ZA ŠKOLARCE: Odsad zimski odmor iz jednog dela, dok đaci iz Vojvodine gube "jesenji raspust"\n01.07.2021. / 16:48\nMinistarstvo prosvete je objavilo Pravilnik koji donosi novine koje školske raspuste vraćaju na model starih kalendara.\nU Vojvodini ostaje po starom zbog mogućnosti obeležavanja rimokatoličkih praznika. Deca u ostalom delu Srbije će imati objedinjen raspust prvi put od školske 2015/2016. Nastava će se uobičajeno odvijati u dva polugodišta.\nU sredu 1. septembra počinje prvo polugodište, a završava se u četvrtak 30. decembra 2021. godine. U ponedeljak 24. januara 2022. godine počinje drugo polugodište, a kraj školske godine je 7. juna za učenike osmih razreda i 21. juna za učenika od prvog do sedmog.\nNIKOGA NISAM MOLILA KAO VAS, SREDITE MU OCENE! Skandalozna prepiska majke i razrednog starešine uzburkala mreže\nZa učenike četvrtih razreda srednjih škola drugo polugodište se završava 24. maja 2022., trećih i četvrtih razreda stručnih škola 31. maja, a prvi, drugi i treći koji imaju praksu završavaju najkasnije 5. avgusta 2022. godine.\n"U Srbiji, izuzev Vojvodine, jesenji raspust je 11. novembra. Zimski raspust počinje 31. decembra 2021. godine, a završava se 21. januara 2022. godine. Prolećni raspust počinje 22. aprila 2022., a završava se 3. maja. Za učenike od prvog do sedmog razreda letnji raspust je od 22. juna do 31. avgusta. Učenici osmog razreda biće na letnjem raspustu po završetku završnog ispita", navodi se u Pravilniku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nJesenji raspust za srednjoškolce počinje u petak 12. novembra. Zimski počinje u utorak 4. januara i završava 21. januara. Za učenike prvog, drugog i trećeg razreda gimnazije i četvorogodišnjih srednjih stručnih škola i učenike prvog i drugog razreda trogodišnjih stručnih škola, letnji raspust počinje 22. juna 2022. godine.\nU većem delu Srbije od 2015/2016 raspust je bio iz dva dela, novogodišnjeg zimskog, uglavnom od 30. ili 31. decembra do 8. ili 9. januara, dok je drugi duži bio početkom februara, ali sada izostaje.\nOvakav kalendar se bitno razlikuje od prethodnih jer približno svim đacima u isto vreme omogućava raspust. U centralnoj Srbiji je februarski odmor sada radni, osim 15. i 16. februara kada je državni praznik.\nDok u centralnoj Srbiji školski kalendar predviđa jesenji, zimski, prolećni i letnji, u Vojvodini izostaje jesenji raspust, ali je neradni dan 12. novembar koji je u ostatku zemlje poneo naziv jesenjeg raspusta.\nU Vojvodini važi Pravilnik po kome zimski raspust počinje 24. decembra, a završava 16. januara. Prolećni raspust počinje 15. aprila i traje do 25. aprila. Učenici od prvog do sedmog razreda letnji raspust imaju od 22. juna, dok mali maturanti odlaze na raspust kada završe ispite.\n"DETE MI JE TEK POSLE REKLO ŠTA SU GA TERALI DA RADI": Oglasio se otac zlostavljanog dečaka sa smetnjama u razvoju!\nZADATAK IZ ŠKOLE ZA OSNOVCE ZBUNIO SVE: Niko ne zna odgovor na ovo prosto pitanje, a vi?\n01.07.2021. / 17:53\nDobro ste se setili da je stari model raspusta bio mnogo bolji.


Naslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar O aferi ispumpavanja budžeta i u Skupštini Srbije (Video)\nNovi Pazar – U danu za postavljanje poslaničkih pitanja narodni poslanik SDA Sandžaka i predsjednik Izvršnog odbora Stranke Enis Imamović uputio je poslaničko pitanje u vezi kriminalne privatizacije Regionalne televizije.\nPoslaničko pitanje narodnog poslanika Enisa Imamovića prenosimo u cjelosti:\nSvoje današnje pitanje upućujem Ministru kuture, s’ obzirom da će danas biti tu sa nama vjerujem da mu neće biti problem da nam konačno odgovori na pitanja u vezi kriminalne privatizacije Regionalne televizije Novi Pazar.\nZbog ozbiljnosti ovih pitanja tražim da se izjasne i Premijer, ministar pravde i policije.\nO tome kako se krade novac građana Novog Pazara preko ove televizije smo govorili nekoliko puta do sada.\nS’ obzirom da do danas nije urađeno ništa po tom pitanju i da je kriminalna privatizacija nesmetano sprovedena do kraja dokazana je nedvosmislena umiješanost najviših državnih funkcionera ministra trgovine i telekomunikacija, kao i gradonačelnika, njegovih zamjenika, direktora ovog bivšeg javnog preduzeca i novopazarske filijale zavoda za zapošljavanje.\nSve su to navodno članovi nekog fantomskog konzorcijuma koji su navodno kupili ovu televiziju.\nA kako je to vladajuća režimska stranka sama sebi prodala tu televiziju?\nVlada i Ministarstvo kulture su najprije ignorisale odluku BNV-a kojom je ova televizija proglašena od posebnog značaja za Bošnjake, zatim su ignorisali zahtjeve da se ona zbog toga izuzme iz procesa privatizacije.\nMimo svega toga oglašena je Prodaja ove televizije za cijenu od 460 hiljada evra.\nU tu cijenu je uračunat i socijalni program, tačnije otpremnine za višak zaposlenih radnika koje je trebalo da plati kupac te televizije.\nNakon utvrđivanja ukupne cijene, a prije prodaje regionalne televizije, koalicija u Novom Pazaru donijela je odluku o otpuštanju 51 jednog radnika regionalne televizije, kojima će otpremnine biti isplaćene iz budžeta Novog Pazara, dakle ono što je bila obaveza kupca.\nNeposredno prije prodaje rebalansom gradskog budžeta na račun ove televizije pored 68 miliona dinara uplaćeno je i dodatnih 16 miliona dinara.\nRegionalna televizija je potom prodata za 90.000 eura, što je 5 puta manje od oglašene cijene.\nZatim, stranke vladajućeg režima, donose odluku da se ovoj privatizovanoj televiziji, svakog mjeseca isplaćuje iznos od 37.400 eura novca građana Novog Pazara, iz budžeta Grada.\nNapominjem da se koalicija ugovorom obavezala da se taj novac isplaćuje u naredne 3 godine.\nZnači, svakog mjeseca 37.400 eura i tako 36 mjeseci.\nNa ovaj način, oni navodni kupci će povratiti njihov navodno uloženi novac za manje od tri mjeseca, a ostatak novca u svoje privatne džepove ili partijsku kasu.\nOvo je vrhunski primjer organizovanog kriminala i zbog toga tražim i od Tužilaštva za organizovani kriminal da se izjasni o ovom slučaju.\nOvdje se ne završavaju slučajevi krađe novca građana Novog Pazara,\nNaime, vaša koalicija u Novom Pazaru je na namještenom konkursu dodijelila 36.200 eura, nekakvoj fantomskoj organizaciji pod imenom Kulturno-prosvjetna zajednica “Novi Pazar” i to za navodne projekte na polju sporta i socijalnih davanja.\nMeđutim ovdje se radi o potpuno anonimnoj organizaciji, kako u oblasti kulture tako i sporta i socijalnih davanja.\nUostalom, šifra pod kojom je registrovana u APR-u (9499) – ne dozvoljava da se bavi tim oblastima.\nNa čelu ovog udruženja nalazi se jedan član stranke Rasima Ljajića, njegovo ime neću spominjati jer je on očigledno zloupotrebljen za ove malverzacije.\nZbog svega ovoga, po ko zna koji put tražim od Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu da sprovede upravni nadzor nad radom gradske uprave, posebno o tome kako se troši novac građana Novog Pazara i da konačno odgovori koji je tačan iznos duga koji je ova koalicija napravila u gradu Novom Pazaru, u suprotnom odgovornom za ovakvo stanje smatraće se Vlada i ovo Ministarstvo jer su dozvolili ovakvo plansko uništavanje grada.”\nDelegacija holandske ambasade u posjeti Priboju\n2021.godina počela humanim delom Novopazaraca (video)\nDAN 13. Februara 2016. At 10:24\nJEDAN OD PRAVIH PATRIOTA KOJI SE BORI NA PRAVI NAČIN NA ” PRAVOM MJESTU ” ZA BOŠNJAČKA PRAVA ! BRAVO !\nkarakundak 12. Februara 2016. At 04:31\n@ kadirovski sipu karu djubre propalo i usmrdelo mars u pecinu bagro\nMalo Morgen 12. Februara 2016. At 00:47\nLudilo sta radi ov PRASIMOVA MAFIJA! Svaka cast imamovicu na lavovskoj borbi.\nPazarac 12. Februara 2016. At 00:18\nKoliko li je SDA “ispumpo”para iz budzeta do 2008 godine,to zaboravio da kaze.Ovim iz SDP-a tek sledi proracun jos se nezna jer trenutno jos “ispumpavaju”.\nMuriz Cekovic 11. Februara 2016. At 15:46


Nije bila srećna, osporavali su joj znanje i pamet, a bila je najumnija Srpkinja svog doba i prva žena akademik - Zena.rs\nU serijalu Znamenite žene Srbije pisali smo o Dijani Budisavljević, Milevi Marić, Dragi Mašin, Ljubici Obrenović... Danas saznajte životnu priču Isidore Sekulić. Srbija proslavlja 140 godina od njenog rođenja.\n"Ako nešto vredim, neka kažu posle moje smrti, a ni dva dana pred smrt ne želim da me hvale. Nisam bila srećna. S tim sam se pomirila. Postoji vasionska sreća koja opredeljuje ljude. Ako niste voljeni, uzalud ćete vi nastojati da vas vole".\n"Ja velike stvari Šekspira znam pola napamet", beleži Isidora Sekulić u pismu prijateljuFoto:\nOvako je u svom poslednjem intervjuu govorila Isidora Sekulić, prva velika žena srpske književnosti, prvi predsednik Udruženja književnika Srbije i prva žena član Srpske akademije nauka i umetnosti.\nMalo toga od privatnih detalja danas je sačuvano o devojčici rođenoj u bačkom Mošorinu. Roditelji Danilo i Ljubica, braća Predrag i Dimitrije, detinjstvo u Zemunu, Rumi i Novom Sadu... „Spoljašnja biografija spisatejice je tako oskudna da u njoj najvažniji deo čine službeni, radni podaci“, beleži književni istoričar Jovan Deretić“. Tradiciju oskudnih privatnih podataka s početka života kasnije je nastavila i sama Isidora: „Ja sam dete svoga oca po svemu. Ne volim tuđ nos gde mu mesto nije; ne vidim smisao, a vidim odvratnost da čovek pred grobom žuri da još poslednji put nasiti jezik ogovaranjima i indiskretnostima... Smrt je ćutanje; pred smrt treba ćutati...“\nU mladosti zainteresovana za pedagogiju, Isidora se školuje u Srpskoj preparandiji u Somboru, pa na Višem pedagijumu u Pešti, gde studira matematiku i prirodne nauke. Kao nastavnica matematike radi u Pančevu, Šapcu i Beogradu, a 1922. godine doktorira u Nemačkoj. Vreme okupacije 1915. i 1941. provodi u Srbiji, povučeno, a tek krajem Drugog svetskog rata aktivnije se uključuje u javni život. Postaje prvi predsednik Udruženja književnika Srbije, član Srpske akademije nauka i umetnosti.\nJoš za života smatrana je najobrazovanijom i najumnijom Srpkinjom svog vremena. Govorila je više jezika, poznavala više kultura, pored književnosti njeno polje interesovanja bili su i muzika i slikarstvo, o kojima je pisala kao vrhunski poznavalac. Uvek zainteresovna za folozofiju, u jednom od intervjua izjavljuje da je pre rata redovno čitala dva časopisa čisto filozofska, jedan engleski, drugi francuski. Ratno stanje donelo je samo tu promenu što za francuski više nije imala para.\nPoliglota, Isidora Sekulić je za vreme Drugog svetskog rata davala privatne časove iz stranih jezikaFoto:\nPisac, prevodilac i tumač književnih dela svoje stavove najbolje je izražavala u esejima. Od 12 tomova njenih "Sabranih dela", devet čini esejistička proza. Pisala je o Branku Radičeviću, Đuri Jakšiću, Lazi Kostiću, Petru Kočiću, Milanu Rakiću, Veljku Petroviću, Ivi Andriću, Momčilu Nastasijeviću...\nPrvu kritiku objavila je tek u 33. godini života i od tada nije prestala da piše. Svojom prvom knjigom pripovedaka "Saputnici" iz 1913. godine javlja se kao sasvim formiran pisac koji svojom lirsko-meditativnom prozom najavljuje doba moderne srpske proze. Njenim delom bave se tadašnja dva najveća književna kritičara Jovan Skerlić i Antun Gustav Matoš.\nUrednik Srpskog književnog glasnika i najcenjenije ime srpske kritike upućuje prve kritike Isidorinom delu. Problematičnim vidi subjektivizam, lični i intimni ton. Kao i sve žene-pisci, smatra Skerlić, i Isidora isključivo govori o sebi, ne može da izađe iz sebe. U doba Prvog balkanskog rata, kada pati i strada ceo narod, ona na sedamnaest strana opisuje svoju glavobolju. Matoševa prva pomisao o radu Isidore Sekulić jeste da se iza nje krije „muškarac rafinovane, ženske osećajnosti što nas mistifikuje ženskim pseudonimom, ali zamera joj "aljkav" stil, koji naziiva "ples riječi". Poredi je sa Isidorom Dankan, plesačicom koja je u to vreme bila popularna i osvajala umetnički svet svojom ekscentričnom igrom. Isidora Sekulić nije osvojila masu, ali je ostala jedinstvena pojava u srpskoj književnosti.\nSa Isidorom Sekulić ugasila se i njena loza, što je bila česta sudbina junaka njenih pripovedakaFoto:\n"Izuzev službenih podataka, jedina stavka u njenoj biografiji koja privlači pažnju jesu njena putovanja... I tu su, uglavnom, bili svi njeni neposredni kontakti sa svetom", piše Jovan Deretić u "Istoriji srpske književnosti". A Isidora je proputovala Norvešku, Englesku, Nemačku, Francusku, govorila je da Rusiju malo poznaje jer je posetila samo Moskvu, Petrograd i još neke gradove. "Zakačila" je i malo severne Afrike, bila u Alžiru, Maroku. Posetila je i Malu Aziju, tursku Bursu i još nekoliko mesta.\nSvima poznat ishod jednog od njenih putovanja jesu čuvena "Pisma iz Norveške", a malo je poznato koliko se ona za svako putovanje temeljno spremala. Kada joj je otac, njen uzor, rekao da za putovanje u Italiju mora da uči godinu dana pre puta jer će se tamo susresti sa dvadeset vekova, da nje dovoljno samo to što zna italijanski, Isidora je učenju italijanske književnosti, umetnosti, geografije, istorije posvetila dve godine. Tako je, kaže, o Italiji više znala od kustosa koji su je vodili.\nMi nikada nismo imali vremena da mirno izgrađujemo svoju kulturu. Ratovi, zbegovi, lutanja, razaranja, građenja na ruševinama, to je naša istorija. Pa i onda kada smo stvarali, sve je išlo vrtoglavom brzinom, slamalo je ljude (...). A naš narod? Divne, sjajne, jedinstvene pobede, a narod mali, pa mali. Mali zbog svog uskog, nekulturnog nacionalizma.\nEsej „Problem malog naroda“\nRetko govoreći o privatnom životu, sačuvana je i jedina njena izjava o braku sa poljskim lekarom Emilom Stremnickim: "Za mene je brak imao smisla jedino radi dece, a kako ja nisam mogla zbog svoje bolesti imati dece - udala sam se za Stremnickog, jer je on bio blizu smrti i jer je to od njega radi trebalo..."\nDr Vladeta Jerotić kao mlad lekar upoznao ju je preko Miodraga Pavlovića, književnika i lekara, u koga je Isidora imala veliko poverenje. Jerotić, koji pokušava da joj pomogne u lečenju glavobolje, svedok je i njenih uspomena na roditelje. O ocu je, kaže, govorila uvek sa poštovanjem i odanošću, kao o visokoobrazovanom čoveku koji je proputovao svet i znao jezike, a "o majci je govorila mnogo ređe i sa izvesnom gorčinom, kao o ženi koju nije čestito ni upamtila, priprostoj, koja je ušla u kuću koja joj ni po čemu nije odgovarala. Bila je uz to i tuberkulozna, pa joj je izgledalo da je pomalo kriva i za njenu bolešljivost tokom čitavog života, kao i za ranu smrt njenog brata. Položivši veliku maturu, mladić je na njene oči i skoro na njenim rukama umro od tuberkuloze za nekoliko meseca."\nI sama je u intervjuu govorila da je sa majčine strane nasledila tuberkulozu, "jer su tamo svi tuberkulozni", a sa očeve strane ludilo i razne oblike nervne poremećenosti. Tvrdila je da je već od četiri godina patila od nesanice.\nSpomenik Isidori Sekulić ispred Pedagoškog fakulteta u SomboruFoto:\n"Pokušavao sam da joj homeopatskim injekcijama olakšam muke... Brzo sam saznao da se bavim uzaludnim poslom. Isidora je sebe uporno smatrala neizlečivim bolesnikom, čak i kada sam joj rekao da je Tomas Man bolovao od iste bolesti i da se posle mnogo pokušaja ipak izlečio zahvaljujući nekoj Ruskinji u San Francisku koja nije bila lekar" - beleži dr Jerotić, koga je oduševljavala Isidorina obaveštenost o svemu. "Znala je tačno cene mladom grašku na pijaci, ko je i gde objavio poslednju filosofsku studiju o Spinozi, kao i o skorašnjim uspesima Jehudija Menjuhina ili Žan-Luj Baroa.\nU posveti knjige "Zapisi", koju je poklonila Miodragu Pavloviću, Isidora otkriva i svoj odnos prema životnoj zaostavštini: "Pavloviću, dobar deo ovih zapisa, to su fragmenti iz mojih pisama pisanih kod kuće u svet i iz bela sveta kući, prijateljima i dušmanima, po povodu smisla i po povodu besmisla, na raznim jezicima, iz serija raspoloženja i neraspoloženja, pisanih nekada mene radi a nekada drugih ljudi radi... Nisam ostavljala kopije pisama svojih ni originale tuđih. Spaljivala i karte, reprodukcije slavnih dela, svoj "muzej", recimo: 25 slika Van Goga. Tabula rasa! ali, kad je čovek do kraja dosledan! Neke fragmente svoje, eto vodila sam, prevodila, slagala, doterivala čak! i, eto, štampala. Najzanimljivije sam ipak, dosledno, prećutala: kad, kome, zašto su pisana bila pisma...\nČovek je nomad po srcu svom, po misli svojoj, po idealima svojim. On je nomad po volji božijoj, koja ga je stavila među ogromna prostranstva neba i zemlje. Davnašnja i današnja strast, da se leti, putuje bez putanja i stanica i granica, to je proboj nomadstva čovečije prirode.\nIz "Pisama iz Norveške"\nPenzionisana je 1931. godine. Za dopisnog člana Srpske kraljevske akademije izabrana je 16. februara 1939, a za redovnog člana Srpske akademije nauka 14. novembra 1950, kao prva žena akademik. Umrla je 5. aprila 1958. godine u Beogradu. Na Topčideru, gde je živela, podignut joj je spomenik 2015. godine.\n"Hvala Gospodu što mi je život težak, trudan i otrovan. Poći ću u smrt istrošena i iskidana, neću umreti kao brav... Svako vam dobro od Boga."\nKo je Petrija Obrenović? Prva Srpkinja koja se UDALA U VENČANICI i to sa 15 godina


Zapažen nastup Pančeva na sajmu investicija u Minhenu - ePancevo\nZapažen nastup Pančeva na sajmu investicija u Minhenu\nStrani investitori iskazali su veliko interesovanje za investicione kapacitete i infratruktutne potencijale koje Grad Pančevo ovih dana predstavlja na najvećem svetskom sajmu investicija i nekretnina “Expo Real” u Minhenu.\nGradska menadžerka Maja Vitman kaže za portal ePančevo da se Pančevo predstavlja u zajedničkoj ponudi AP Vojvodine, sa još sedam gradova, ali da su najnovije investicije, poput ZF i drugih velikih kompanija, kao i ulaganja u ozbiljnu industrijsku infrastrukturu, pokrenule zainteresovanost.\nDovođenjem novih investitora, pored otvaranja novih radnih mesta, dolazi i do transfera znanja, novih tehnologija, proizvoda i brendova, koji su nam takođe neophodni kako bi bili u korak sa svetom i kako bi obezbedili ekonomski razvoj Pančeva i Vojvodine. Značaj ovog sajma je i u tome što više od 70 odsto njegovih posetilaca, a bude ih između 40 i 50 hiljada, spada u kategoriju donosilaca odluka\nPokrajinska Vlada prepoznala je višestruki značaj i efikasnost organizovanog zajedničkog predstavljanja gradova i same Pokrajine na velikim sajmovima, kao što je i “Expo Real”.\nPrezentacija infrastrukturnih potencijala AP Vojvodine za privlačenje novih ulagača organizovana je na osnovu Sporazuma o zajedničkom nastupu na međunarodnim sajmovima, koji je potpisan između Pokrajinske vlade, Razvojne agencije Vojvodine, Novog Sada, Pančeva, Sombora, Subotice, Zrenjanina, Sremske Mitrovice, Vršca, Kikinde, i Privredne komore Vojvodine, kaže Vitman.


Brojni planovi škole Jelena Majstorović | TV Istok\nPred učenicima i zaposlenima u školi za osnovno i srednje obrazovanje “Jelena Majstorović” u Zaječaru su brojni planovi i novine. Osnovna delatnost škole je obrazovanje učenika sa smetnjama u razvoju, a oni koji je pohadjaju kontinuirano priredjuju izložbe, radionice i različite aktivnosti. Savremen način rada je ono što pored ostalog izdvaja ovu školu u kojoj je kako kaže i sama direktorka, planirano da učionice postanu senzorne, ili montesori sobe. Dotrajala fasada će kako je obećano početi da se radi 2019. godine. Do tada se očekuje i veliki broj donacija, radi savremenijeg rada, ali i lakšeg i lepšeg boravka onih koji u njoj uče. Takodje u ovoj godini biće realizovano i više programa, u susret značajnom jubileju ove obrazovne institucije.\nPrevious : Dan otvorenih vrata u organizaciji Ministarstva unutrašnjih poslova\nNext : U Negotinu uručena novčana pomoć majkama sa tri, četiri i više dece


Da li je moguće iz svemira kontrolisati plastični otpad na Zemlji | N1 Srbija\nDa li je moguće iz svemira kontrolisati plastični otpad na Zemlji\n13.04.2019. |22.53 >23.02 |\nSvetski naučnici rade na tehnici uz pomoć koje će iz svemira moći da prate izbacivanje i kretanje plastičnog otpada u rekama, morima i okeanima.\nTo će biti posebno problematično, imajući u vidu da su pojedinačni komadi smeća manji od veličine minimalnih objekata koje sateliti mogu da uoče. No, ovaj novi pristup funkcioniše po principu detektovanja svetlosti ili senke koju reflektuje plastika u vodi.\n"Nikada nećete moći da vidite (iz svemira) plastičnu bocu koja pluta morem, ali mi možemo da detektujemo, grupu ovih objekata", rekla je za BBC dr Loren Birman iz Morske laboratorije u Plimutu u Ujedinjenom Kraljevstvu.\nNaučnici koji posmatraju zemlju eksperimentisali su sa satelitima EU Sentinel-2, parom multispektralnih instrumenata, koji su u Zemljinu orbitu lansirani 2015. i 2017, a kojima upravlja Evropska svemirska agencija. Njihov primarni cilj je da bez prestanka proširuju i usavršavaju mapu Zemljine kopnene površine, ali u tom procesu, takođe, beleže i slike obalskih voda.\nTo je, zapravo, kako ocenjuje BBC, ključna stvar za praćenje zona u kojima se plastični otpad izbacuje u okean, jer većina od osam miliona tona plastike koja svake godine dospe u mora, "doputuje" iz reka i njihovih pritoka.\nSateliti beleže sliku tako što morska voda jako upija svetlost blisku infracrvenom spektru. Biljke i sve ostalo što pluta u vodi će se reflektovati u spektru bliskom infracrvenom. Ali, biljke će se dobro upiti u crvenom pojasu, dok će plastika manje. Dalje informacije mogu se dobiti iz "crvene ivice" i kratkotalasnog infracrvenog opsega, takođe.\n"Vegetacija ima dobar potpis koji može da nam bude vidljiv, dok plastika ima drugačiji potpis.", pojasnila je dr Birman i dodala da to omogućuje naučnicima da razlikuju biljne od nebiljnih materijala.\nNa taj način mogu biti detektovani plastika i ostali otpad koji se izbacuje u mora, i ukoliko se zna gde se hranom snabdevaju kitovi, delfini i ostale morske vrste, može se utvrditi u kolikom su riziku od eventualnog gutanja plastike, koje se, najčešće po njih, završi kobno. I, naravno, mogu se preduzeti mere da oni budu zaštićeni.\nAli, za sada je sve to još daleko od ostvarenja. No, u budućnosti će možda biti pronađen način da se zaštite najugroženije vrste morskog sveta, ali i dalje otvoreno pitanje ostaje šta sa tolikom količinom plastike na svakom koraku na našoj planeti.\nPrirodi je potrebno oko hiljadu godina da razgradi jedan plastični predmet, dok je za plastičnu kesu potrebno oko 240 godina.\nNo, ne čini otpad samo plastika. Tu su, na primer, i aluminijumske konzerve kojima treba između 80 i 200 godina da se potpuno razgrade. Pozitivna stvar je da se velika količina konzervi reciklira.\nU SAD se, na primer, svakog minuta reciklira više od 120.000 aluminijumskih konzervi. Ali, u isto vreme, toliko njih se svaka tri meseca i baci, da bi moglo da se napravi nekoliko aviona, samo u Americi.\nKada se o staklu radi, njegova reciklaža je jednostavna i sprovodi se topljenjem, ali i predmeti od ovog materijala se često bacaju. Staklu treba nekoliko miliona godina da se razgradi, mada neki stručnjaci smatraju da ono zapravo ne može da se raspadne.\nPapir je najrecikliranija stvar na svetu, i treba mu između dve i šest nedelja da se razgradi.\nBaterijama treba 100 godina da se razlože, ali samo njihovom metalnom omotaču, dok se neki njihovi unutrašnji sastojci razgrađuju milionima godina i ispuštaju otrovne hemikalije u tlo. Sanitarnim ulošcima, računajući i jednokratne pelene, treba čak od 500 do 800 godina, a stiropor, na primer, uopšte ne može da se razloži.\nImajući sve to u vidu, svakako da reciklaža jeste dobro rešenje da se smanji proizvodnja i upotreba štetnih materijala, koji škode čitavoj planeti. Plastika, aluminijum i hemijske supstance koje se koriste u industriji nisu samo štetni za druge vrste, već i za čoveka, koji ih putem hrane i morske soli unosi u organizam.\nIako su mnoge zarazne bolesti u dvadesetom veku iskorenjene, prete nam i oboljevamo od veoma opasnih bolesti, proisteklih iz zagađenja do koga je neminovno dovela nezaustavljiva industrijalizacija i tehnologizacija sveta, koji očigledno još nije svestan bitnosti mere, pa čak i u razvoju.\nplastika svemir Otpad zagađenje\nAu ,kakvo krstasko ludilo???a da prstanu da proizvode plastican otpad😃


Auto Klub - Atraktivnija i snažnija: Toyota predstavila novi GR 86 s 2,4-litrenim boxerom od 232 KS\nAtraktivnija i snažnija: Toyota predstavila novi GR 86 s 2,4-litrenim boxerom od 232 KS\nNiži i sa zakrivljenim bokovima GR 86 izgleda mišićavije u odnosu na svoju prethodnu verziju\nObjavljeno: 05. travanj 2021. 15:23\nSubaru je u studenom prošle godine predstavio svoju drugu generaciju BRZ-a, stoga je realizacija glasina o Toyotinom GR 86 bila za očekivati jer je poznata stvar da su dva coupea stvorena iz suradnje Subarua i Toyote.\nI zaista, upravo sada, nakon pet mjeseci Toyota je predstavila treći automobil u postavi GR, nakon GR verzija Supre i vrućeg GR Yarisa.\nDva modela imaju gotovo identičan izgled, unatoč manjim razlikama poput Toyotine tzv. "funkcionalne matrice“ na prednjoj rešetki vidljivoj i na GR Yarisu te LED prednjim svjetlima koja su drugačija u odnosu na BRZ.\nDug 4265 mm, niži te zakrivljenih bokova GR 86 izgleda "mišićavije“ u odnosu na svoju prethodnu verziju, a ostale vanjske značajke idu u prilog aerodinamici, poput posebnih ispušnih otvora za zrak i spojlera bočnih pragova koji poboljšavaju upravljivost i stabilnost automobila.\nRiječ "funkcionalan“ savršeno opisuje interijer nove Toyote. Unutrašnjost je optimizirana maksimalnim fokusom na vozača. Infotainment sustav, koji prilikom vožnje prikazuje animacije nadahnute klipnim pokretima boxer motora, smješten je tako da smanjuje potrebu za skretanjem pogleda s ceste.\nNamjerno ostavljeni fizički gumbi, prekidači i brojčanici pružaju čari stare škole, a uz to nude i osjećaj osvježenja u dobu kada interijeri sa zaslonima na dodir postaju norma.\nOčekuje se kako će GR 86 s tek 1270 kg biti najlakši coupe u klasi, a Toyota je uložila i dodatne napore kako bi se automobil na cesti ponašao još bolje od svog prethodnika – već poznatim po svojoj voznoj dinamici.\nTo je postignuto uporabom laganih materijala, poput aluminija na blatobranima i krovnoj ploči, dok je torzijska krutost uvećana za čak 50 posto u odnosu na prethodni model.\nIspod haube ostat će 2,4-litreni boxer motor iz BRZ-a. Snaga od 232 KS (173 kW) i 250 Nm okretnog momenta omogućit će GR-u 86 sprint do stotke od 6,3 sekunde, što je za 1,1 sekundu bolje od odlaznog modela.\nAutomobil i dalje pogone stražnji kotači, na koje se snaga šalje putem automatskog mjenjača sa šest stupnjeva, no za one koji žele "šaltati" samostalno bit će dostupna i manualna verzija.\nPoboljšan je odaziv motora kako bi se osigurao bolji prijelaz s niskih na visoke okretaje u minuti. Modeli opremljeni s automatskim mjenjačem uključivat će Subaruovu EyeSight Driver Assist tehnologiju s raznim značajkama koje pomažu u izbjegavanju nesreća te pomoć u hitnom slučaju spašavanja u slučaju da se dogodi nesreća.\nUnatoč kašnjenju, novi GR 86 u prodaji bi se trebao pojaviti u Japanu ove jeseni zajedno sa svojim bratom blizancem Subaruom.\nZa razliku od njega, GR 86 bit će dostupan i na europskom tržištu, no više detalja bit će poznato kasnije tijekom godine. Što se tiče cijena, one još nisu objavljene...\n#Toyota #toyota gr 86 #aktualno #novitet


Cena od 35.190 din do 37.790 din\nINDESIT LR8 S1 W Tip Kombinovani frizider Energetska klasa A Zapremina 339 I Frižider neto kapacitet LT 228 Neto zapremina zamrzivača LT 111 Dimenzije 60 x 188.5 x 65 cm Broj vrata 2 Boja Bela Ostalo Unutrašnje svetlo\nIndesit kombinovani frižider LR8 S1 W LR8S1W\nIndesit kombinovani frižider LR8 S1 W Samostojeći frižider,Energetska klasa A+,Kapacitet frižidera 228l,Kapacitet zamrzivača 111 l,Nivo buke 38 dBA ,Boja bela\nIndesit LR8 S1 W kombinovani frižider\nFrižider Indesit LR8S1W kombinovani visina 188.5cm/zapremina 228l+111l\n"Indesit LR8 S1W" "Model: Indesit LR8 S1W Tip aparata: Samostojeći Položaj zamrzivača: Dole Tehnologija hlađenja: Statički Energetska klasa: A+ Zapremina frižidera: 228 l Zapremina zamrzivača: 111 l Ukupna zapremina: 339 l Kapacitet zamrzavanja: 5.0 (kg/24 h) Nivo buke: 38 dBA Boja: Bela Dimenzije (ŠxVxD): 60x187x64,5 cm"\nPametno.rs nije internet prodavnica već mesto na kojem možete da pregledate i uporedite ponudu drugih prodavnica za Indesit LR8 S1 W frižider sa zamrzivačem. Iako se podaci osvežavaju nekoliko puta na dan savetujemo da se pre kupovine detaljnije informišete direktno kod prodavnice koju ste odabrali za kupovinu proizvoda Indesit LR8 S1 W frižider sa zamrzivačem. Pametno.rs ne garantuje za tačnost objavljenih informacija, kao i to da prikazane slike u potpunosti odgovaraju stvarnim proizvodima. (8007842953596)


Autor Vladimir Simović 2010/12/9\nVeć smo pisali o nekim lepim stranama fudbala, ali fudbal nije samo priča o sreći i uspehu, fudbal je ujedno priča i o očaju, bolu i smrti. Dalje...\nSport i kriza\nAutor Aleksa Milovanović 2010/12/7\nDok se takozvana globalna ekonomska kriza nije kao bauk nadvila nad svetom, podrivajući temelje liberalnog kapitalizma, utisak je bio da u sportu teku med i mleko. Međutim, kriza je udarila i na sport. Dalje...\nAutor Vlada Simović 2010/11/30\nDanas mnoga deca treniraju fudbal maštajući da će jednog dana zaigrati za neke od najpoznatijih svetskih klubova. Za veliki broj njih fudbal je verovatno i jedini način da se izvuku iz siromaštva i beznađa u kojem žive. Dalje...