Tvrđava (Fort) Lesendro u Crnoj Gore\nTvrđava (Fort) Lesendro izgrađena je u XVIII vijeku i još uvek podseća na borbu između Crne Gore i Turske.\nU prošlosti, za izgradnju brane sa putem i železničkom prugom, tvrđava Lesendro se nalazila na malom izduženom ostrvu, koji, zahvaljujući svom položaju u ušće rijeke Crnojevića, često se zvao "ključ od jezera." Zato je ostrvo-tvrđava postao stalnim "jabukom razdora" u crnogorskoj borbi za nezavisnost od Otomanskog carstva. Smatra se da je ovo utvrđenje osnovao Petar II Petrović-Njeguš 1832. Međutim, nije poznato da li je to izgrađen od nule, ili je već postojala tvrđava koju je utvrdio.\nTvrđava Lesendro je služila za zaštitu od napada turskih trupa i pojedinačnih pljačkaša i pružila sigurno trgovanje i ribolov na Skadarskom jezeru. Crnogorci su bili vlasnici tvrđave već 11 godina, sve do 1843. godine, kada su Turci osvojili tvrđavu sa garnizonom od 20 ljudi, iskoristivši činjenicu da je Petar vladika sa svojom vojskom bio na Grahovskom polju, pomažući Hercegovini. Kad Petar Njegoš je saznao, on se vratio sa svojom vojskom i pokušavao vratiti tvrđavu, koristio svoju artiljeriju sa Tankog rta na istočnoj obali jezera, ali bezuspešno. Vladika Petar je bio veoma uznemiren zbog gubitka tvrđave Lesendro, koji u više navrata pokušao da vrati, kako borbenim tako i diplomatskim sredstvima. Odatle je i crnogorska izreka "Izgore kao Vladika za Lesendrom“.\nCrna Gora je vratila tvrđavu Lesendro samo u 1878., nakon još jednog uspešnog rata sa turcima, zajedno sa gradovima Bar, Ulcinj, Nikšić, Žabljak Crnojevića i drugi. U isto vreme Crna Gora je zvanično dobila nezavisnost. Pre Prvog svjetskog rata, tvrđava je služila kao vojno skladište, nakon čega je napuštena.\nDanas je fort Lesendro skoro napušten, ali je zadržal svoju veličanstvenost. Ljubitelji istorije vojnih bitaka biće veoma zainteresovani da vide tvrđavu, strelnice i zamisle dešavanja pre nekoliko vekova. Sa tvrđave Lesendro otvara se prekrasna panorama Skadarskog jezera sa okolinom.\n2 reviews o Tvrđava (Fort) Lesendro


SB UN: Ebola je globalna prijetnja\nSavjet bezbjednosti UN proglasio je u četvrtak uveče epidemiju ebole u Africi "prijetnjom po međunarodni mir i bezbjednost" i od svih zemalja je zatraženo da pruže hitne resurse i pomoć u borbi sa krizom.\nSavjet bezbjednosti je jednoglasno usvojio rezoluciju u kojoj poziva države da "ukinu zabrane putovanja i granične kontrole, koje su uvedene zbog epidemije ebole, jer se time doprinosi dodatnoj izalaciji ugroženih država i narušavaju njihovi napori da pruže adekvatan odgovor".\nSvjetska zdravstvena organizacija (SZO) nešto ranije je saopštila da su najmanje 2.622 osobe preminule u najtežoj epidemiji ebole u istoriji i da je tim oboljenjem do sada zaraženo najmanje 5.335 osoba u zapadnoj Africi.\nSZO u najnovijem obavještenju o epidemiji, koja je zahvatila Gvineju, Sijera Leone, Liberiju i širi se ka Nigeriji i Senegalu, navodi da nema pokazatelja da oboljenje usporava.\n"Epidemija nastavlja da se širi u tri zemlje koje je ranije zahvatila - Gvineju, Liberiju i Sijera Leone", ističe se u saopštenju SZO.\nU saopštenju se dodaje da je broj zaraženih u najvišem porastu u Monroviji, glavnom gradu Liberije.


OKUMA FEEDER SOLID TIP PVC TUBE - CARPologijaBH 065/497-431\nOKUMA FEEDER SOLID TIP PVC TUBE\nPVC tuba sa čepovima, namenjena za odlaganje feeder vrhova.\nOKUMA FEEDER SOLID TIP PVC TUBE količina\nKategorija: CARP & FEEDER.\nCARP & FEEDER Okuma X-Spot Spod & Marker 80 2+1bb 128.00KM\nNovitet za 2016.god. , snagatog ojačanog mehanizma sa dosta inovativnih (pametnih) rešenja koja će umnogome olakšati spodiranje i markerisanje.\nFDP brzi sraf spulne – olaksava markerisanje\nPrenos 5.1:1 / 125cm okretajem rucice\nKapacitet špulne 430m/035mm\nJacina kočnic 12kg\nCARP & FEEDER Okuma Custom Black FD 92.00KM – 102.00KM\nCARP & FEEDER Mustad Boning / Fillet Knife 10’ mt041 24.90KM\nIzuzetno dugački (40 i 45cm) oštri noževi za sečenje i filetiranje. Izrađeni su od nemačkog nerđajućeg čelika visokog stepena čistoće, a potom zaštićen „DuPont“ teflonom, koji mu povećava otpornost na koroziju i pomaže klizanje pri sečenju. Drška je izrađena od polipropilena i udobnog, ergonomski oblikovanog dizajna, sa smanjenom mogućnošću neželjenog isklizavanja iz ruke. Pakovanje sadrži i futrolu od ojačanog materijala koja je uključena u cenu.\n• Ukupna dužina – 40cm\n• Dužina sečiva – 30cm\nMUSTAD T16 MINI DAY GLO RIG #4 3.50KM\nOKUMA MOTIF COTTON SHIRT SHORT SLEEVE 27.40KM\nOkuma Competition Rod UL 38.00KM – 47.00KM\n#10 pakovanje 8kom 9.40KM\nSavage Gear Black Savage Zip Hoodie 61.20KM


Deda Mraz proteran iz Sarajeva – Nadlanu.com\nObjavljeno 29. dec 2010. / 11:55:55\nSARAJEVO, 29. decembar 2010. (FoNet) – U Sarajevu ni ove godine nema Deda Mraza, a neposredno pred novogodišnje praznike Islamska zajednica Bosne i Hercegovine (BiH) objavila je fetvu u kojoj stoji da "Deda Mraz nije poznat i priznat u islamskoj tradiciji Bošnjaka i da se naročito bošnjačkoj deci, taj hrišćanski simbol pokušava poturiti kao neutralan lik".\nSARAJEVO, 29. decembar 2010. (FoNet) – U Sarajevu ni ove godine nema Deda Mraza, a neposredno pred novogodišnje praznike Islamska zajednica Bosne i Hercegovine (BiH) objavila je fetvu u kojoj stoji da „Deda Mraz nije poznat i priznat u islamskoj tradiciji Bošnjaka i da se naročito bošnjačkoj deci, taj hrišćanski simbol pokušava poturiti kao neutralan lik“.\nJedini profesionalni Deda Mraza u BiH Mladen Jeličić Troka, koji već 40 godina radi taj posao, izjavio je za Slobodnu Evropu da ova fetva znači direktan udarac na egzistenciju.\n„Ja se osjećam apsolutno ugroženom jedinkom fetvom koja zadire u moju privatnost, zadire u moj život, zadire u moju egzistenciju, zadire u egzistenciju moje dece. Ako će neko izdati fetvu da se ja trebam linčovati javno zato što se bavim tim poslom, onda neka služi njemu na obraz i na čast“, istakao je Jeličić.\nPrema njegovim rečima, neverovatno je da neko može čikicu koji godinama uveseljava decu svrstati u bilo koju religiju.\n„Samo nepismen čovek može Deda Mraza prozvati religijskim likom, čovek koji ništa ne zna i koji ne misli dalje od nosa. U krajnjoj liniji, Deda Mraz ne odgovara ni katoličkoj crkvi. Deda Mraz je ortopedsko sredstvo za vaspitavanje dece“, ocenio je Jeličić.\nNovinarka nedeljnika Start Rubina Čengić je podsetila da stanje uma Sarajlija, u kojem je sedi dedica, sa dugom, belom bradom i crvenom odećom nepoželjan, datira od kraja rata.\n„Prvo je bilo pismo rahmetli Alije Izetbegovića, pa je rekao da Bošnjaci ne treba da slave Novu godinu, da to nije u njihovoj tradiciji, u duhu islama i ostalo. Potom je Deda Mraz na ulici bio gađan kamenjem. Mislim najprije da se tužan Deda Mraz uplašio“, rekla je Čengić.\nIzgleda da je Deda Mraz i ove nepoželjan u glavnom gradu Bosne i Hercegovine, jer ga nema na ulicama i vrtićima, prenosi Slobodna Evropa.\nProfesor sarajevskog Fakulteta političkih nauka Besim Spahić smatra kako će u dnevnopolitičkim prepirkama najviše izgubiti sarajevski mališani.\n„U svakoj evropskoj zemlji, pa i u mnogim zemljama i u doba socijalizma i komunizma, bio je Deda Mraz. Eto bilo je ovde\nideja da se zove Hidžri Dedo, da se ne zove Deda Mraz, dakle da i tu djecu odvoje. Deda Mraz je upravo onaj koji ne deli djecu“, rekao je Spahić.\nIako neće biti na otvorenom, Gradska uprava Sarajeva organizovaće dodelu paketića uz Deda Mraza za najmlađe stanovnike glavnog grada BiH.\nLahor, Pakistan – Igra gumom u smiraj dana


Veoma luksuzno ulje od pasjakovine za lice i telo. Bogato prirodnim mineralima i nezasićenim masnim kiselinama. Ulje se lako apsorbuje i koža postaje baršunasta i dobija blagi miris ruže. Pomaže koži da izgradi prirodnu zaštitu. Odlično je za kožu zahvaćenu celulitom. Dobro deluje i ka..\nBlag i efikasan dezodorans koji dugo traje, a duže Vas drži svežim. Odgovara i osetljivoj koži. Sadrži estere citrusa, koji sprečavaju pojavu lošeg mirisa. Ne sadrži aluminijumhlorid ili alkohol. Dobija se u dva mirisa.SASTOJCI: Gel aloje vera, kineski zeleni čaj, stipsa, biljna vlakna, b..


Velikan bh. glumišta Josip Pejaković "zagrmio": Svako jutro kunem sebe što sam '92. zvao narod da brani ovu Bosnu koju danas živim\nVelikan bh. glumišta Josip Pejaković “zagrmio”: Svako jutro kunem sebe što sam ’92. zvao narod da brani ovu Bosnu koju danas živim\n14/01/2022 14/01/2022 Tarik Kucevic\nBosanskohercegovački glumac i dramski pisac Josip Pejaković je u rodnoj kući Ive Andrića promovisao knjigu “Dejtonski (ne)sporazum”, pa je govorio je o djelu te komentarisao trenutnu političku situaciju u BiH.\nPejaković je na početku razgovora kazao da od početka, od prvog dana, ima kritički stav prema tom sporazumu te da građani BiH danas svjedoče posljedicama tog (ne)sporazuma, koji je za njega jedan od najodvratnijih ugovora napravljenih u historiji.\n“Imati toliko vojne i moralne prednosti u borbi za BiH i prodati RS za fantom državu koju živimo, a njima pokloniti ono što imaju, što slave, govorim o RS.\nOni kada su osnovali tzv. Srpsku republiku Bosnu i Hercegovinu, oni su to osnovali, a ne RS, 9. januara 1992. godine na Palama. To niko od ovih znalaca nije pomenuo kao falsifikat.\nNemam ništa protiv toga da kada je Dejton potpisan slave šta hoće i šta im odgovara. Za to ne treba Zakon o praznicima, to je u ovoj zemlji običaj i ponašanje, ali se ne može slaviti nešto što tada nije postojalo i vezati ga za neku 30. godišnjicu”, kazao je Pejaković te dodao:\n“Bez obzira na to koji stav ja imao, to je onda taj Dejtonski (ne)sporazum. On je ustoličio svim Srbima da napuste Federaciju i odu u svoju otadžbinu, kako je zovu, RS. Oni nisu za to zaslužni, već oni koji su potpisali. Za taj ugovor odgovara onaj ko ga potpiše, a ne onaj ko ga provodi, navodi Pejaković, prenosi Klix”.\nU nastavku razgovora je kazao da će s takvim posljedicama tog nesporazuma Sarajevo biti jednonacionalni grad, kao i Banja Luka, Zenica i druga manja mjesta u BiH.\nSmatra da se poslije rata moglo dogovoriti drugačije, na štetu nekoga, ali da sada nikakav dogovor ne postoji i da je prava BiH, što su potvrdili i protesti održani širom svijeta, ustvari u dijaspori.\nKazao je da je i ljut na sebe što je 1992. godine pozvao narod da brani Bosnu koju danas živi.\n“To potvrđuju ovi protesti po cijelom svijetu. Ja nisam ljut ni na koga, već na sebe, što sam 1992. godine zvao narod da brani Bosnu koju danas živim. Kada je počela implementacija ovog ugovora, uhvatit će me policija, ugurati u haustor kao najvećeg razbojnika da bi Kalinić, Šarović i ostali šetali po Sarajevu i da bi vidjeli koliko su zgrada srušili.\nMene je tada policija zatvorila, a htio sam uzeti pištolj i ubiti se. Jesam li se za to borio?”, izjavio je Pejaković u razgovoru za Klix.ba te nastavio:\n“Svako jutro se budim, kunem sam sebe što sam zvao narod da brani BiH pred Skupštinom i što se nisam ispalio odavde i bio rodoljub k’o Halid Bešlić koji isto voli Bosnu za 20-40 hiljada eura za tri sata, Dino Merlin, čuveni rodoljub, ista je to intonacija, a ja prosim kad se razbolim.”\nPojasnio je da je knjiga Dejtonski (ne)sporazum upravo o tome, da govori o ljudima koji su svoje kosti ugradili u Sarajevo kojeg više nema. S obzirom na to da se na omotu knjige nalazi i ilustracija SAD-a, pitali smo Pejakovića koliko se Amerika danas pita o stanju u BiH i koliki utjecaj imaju, na što je odgovorio:\n“Nisam siguran da se Amerika danas mnogo pita. Nešto se grdno iza brda valja. Ne znam šta nas može spasiti iz ove situacije, a da to ne bude rat.\nAko sam pogodio da će 1992. godine biti “to”, što će biti, a to sam napisao 1975. kada sam govorio ‘On meni nema Bosne’. Uzimam si za pravo da ne kažem ono što znam sigurno da će biti. Sve na to ide. Za ljubav je potrebno dvoje, kao i za rat. Imaju to na raspolaganju”, kaže Pejaković.\nPojasnio je da na tri strane u Bosni i Hercegovini ima više od 500.000 lovaca koji su naoružani snajperima i koji su spremni.\n“Svi su naoružani i svi se dalje naoružavaju. Ovaj rat se neće voditi granatama, već snajperima. Ima 500.000 lovaca na tri strane u BiH i svi imaju po snajper.\nNiko se nije razoružao. Svi to imaju kući, po pet dugih kratkih cijevi, topova… Oni nemaju drugog načina nego da ratuju. Ovi što nas kao čuvaju će obući bijele uniforme, bit će kao posmatrači, a oni će ratovati s mojim sinovima, ne svojim. Ali ovaj put neće s mojim!”, zaključio je Pejaković.\nPromociji knjige prisustvovao je i Travničanin Seid Memić Vajta, uspješna privrednica Snježana Köpruner i brojni drugi sugrađani Josipa Pejakovića, rođenog Travničanina.\nOznačeno Dejtonski nesporzaumJosip Pejaković\nSve je moguće: Amerikanac oduševljen Balkanom otpjevao “Miljacku” Halida Bešlića\nNikad nije bilo bliže, konkretne i javne informacije dolaze iz Brisela: Razmatraju se tri plana za sankcionisanje RS-a\nPrilika za rad u Njemačkoj: Prijavite se i pokušajte!\nDrama na Igmanu: Nepoznati muškarac zbog psa izvadio pištolj prema porodici


Ako ste ljubitelji vina i zelite da provedete jedinstven odmor, onda treba da isprobate jednu od vinskih tura koje su dostupne u Crnoj Gori. Malo je poznato da Crna Gora osim predivnih primorskih i planinskih mjesta posjeduje i predjele koji su poznati po proizvodnji izuzetnih i svjetski poznatih vinskih brendova. Francuska, Italija, Portugal vec godinama grade kredibilitet poznatih turistickih destinacija upravo zahvaljujuci vinskom turizmu. Mnogobrojni krajolici nase zemlje su kao stvoreni za uzivanje u ovoj oblasti turizma. Blaga mediteranske klima, sastav tla i povoljni polozaj, pruzili su idealne uslove za gajenje vinove loze i proizvodnju grozdja.\nMontenegro Vinska Tura - Montenegro.com\nPublished: Saturday 08th of May 2021 Updated: Sunday 11th of July 2021\nNajpoznatiji vinogradarski predjeli su: Crmnica, Nahije, Komani, Bjelopavlici i ostala naselja oko Skadarskog jezera koja se bave vinogradarstvom. Crnogorska vina su proizvedena od razlicitih sorti grozdja ukljucujuci Krstac, Cabernet Sauvignon, Chardonnay i Vranac. U 2010 i 2011 godini postavljene su oznake i kompletno obiljezeni vinski putevi u Crnoj Gori. Turisticku mapu vinskih tura mozete dobiti u lokalnim turistickim organizacijama u svakom gradu u Crnoj Gori, na recepcijama hotela i turistickim agencijama.\nUkoliko preferirate aktivni turizam “Vinski putevi” ce vam omoguciti posjetu vinarijama, degustaciju vina, setnju kroz vinograde, ili cak mozete aktivno ucestvovati u branju grozdja. U vinskim podrumima, konobama i vinarijama moze se testirati, konzumirati i kupiti vino. U pojedinim vinarijama u ponudi je i smjestaj za goste tako da posjetioci dozive kompletno iskustvo, saznaju o istoriji vinarije, vide kako se pravi vino i naravno uzivaju u gotovom proizvodu.


Od 1. septembra romski asistenti u 26 škola u Srbiji\nSubject: Od 1. septembra romski asistenti u 26 škola u Srbiji Sat Aug 29, 2009 3:12 am\nOd 1. septembra u 26 osnovnih škola u Srbiji biće angažovani romski asistenti koji će pomagati učenicima Romima da lakše prate nastavu.\nRomski asistenti, njih 26, biće angažovani u 26 škola u Srbiji - u Valjevu, Leskovcu, Prokuplju, Lebanu i još nekim mestima.\nMinistar prosvete Srbije Žarko Obradović rekao je ranije da će romski asistenti "pomoći da se poveća broj romske dece u sistemu obrazovanja" i dodao da je u tome neophodna i pomoć romske zajednice i udruženja.\n"Činjenica je da je broj Roma koji je obuhvaćen predškolskim obrazovanjem i svim drugim nivoima obrazovanja daleko manji od potrebnog. Preko 60 odsto Roma u Srbiji ima završenu osnovnu školu. Srednju je završilo oko 7,8 odsto, a višu školu i fakultet 0,3 odsto", kazao je ministar prosvete.\nObradović je naveo da prema podacima UNICEF-a više od 90 odsto romske dece živi ispod materijalnog minimuma, a svega četri odsto ide u vrtić.\nOn je rekao da će usvajanjem zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja biti omogućeno da se veći broj dece, uključujući i romsku, uključi u sistem obrazovanja.\nOn je kazao da će tek 1. septembra biti poznato koliko romske dece je prošlo obavezni predškolski program i upisalo prvi razred osnovne škole.\nProjekat romski asistent Ministarstvo prosvete Srbije i OEBS pokrenuli su 2006. godine.


APART HOTEL SUNRISE 4* - Bansko / Bugarska\nHotel Sunrise je potpuno nov kompleks apartmanskog tipa, nalazi se u severozapadnom delu Banskog, 700 m od gondole i 800 m od centra grada Bansko.\nHotel Sunrise ima: četiri sprata, lift, 80 studija i apartmana.\nHotelska ponuda: restoran, lobi bar, lift, room servis, sef, spa centar, zatvoreni bazen, đakuzi, solarijum, parno kupatilo, fitnes sala, masaža, skijašnica.\nStudija i apartmani: SAT TV, telefon, internet (uz doplatu), frižider, kupatilo, fen.\nApartmani za 4 osobe: spavaća soba sa dva odvojena kreveta i dnevna soba sa dvosedom na razvlačenje.\nApartmani za 6 osoba: jedna spavaća soba sa dva odvojena kreveta, druga spavaća soba sa francuskim krevetom i dnevni boravak sa dvosedom na razvlačenje.\nBesplatne usluge: korišćenje bazena, saune, parnog kupatila, fitnes sale, wi-fi internet kod recepcije, skijašnice, prevoz do gondole.\nVaš utisak za: APART HOTEL SUNRISE 4* - Bansko / Bugarska


“Život i doba Malog Groma”: Medena vremena i slatke atomske bombe – Bookvar\nNakon što nas je u svojim knjigama proveo kroz Britaniju, Evropu, Australiju, sadašnju i nekadašnju Ameriku, opet Britaniju, istoriju nauke i otkrića, Šekspirov život, istoriju domaćinstva i svakodnevnog života, Bil Brajson je odlučio da nas u knjizi Život i doba Malog Groma, koju je u sjajnom prevodu Gorana Skrobonje objavila izdavačka kuća Laguna, još jednom povede na put kroz vreme, na jedno malo intimnije putovanje u svoje detinjstvo.\nBil Brajson je pripadnik bejbi-bum generacije rođene nakon Drugog svetskog rata. Bilo je to doba procvata ekonomije, progresa i blagostanja. „Pedesete su sjajno doba za život ako ste beli, strejt muškarac“, rekla je Sara Lens u seriji Legende sutrašnjice (Legends of Tomorrow). Bil Brajson je u pedesetim godinama minulog veka bio taj beli, strejt muškarac i uživao je u svakom trenutku.\nBilo je to doba kada su ljudi turistički odlazili da gledaju nuklearne probe u Nevadi i gde su se nakon toga zabavljali dopuštajući naučnicima da gajgerovim brojačima izmere koliko su radioaktivni, doba kada su cigare bile lekovite, kada je neumereno konzumiranje alkohola bilo zdravo, reklame nisu lagale i kada je najveća opasnost pretila od novotarija kao što su rok muzika (podstiče nasilje), stripovi (podstiču homoseksualnost i seksualno nasilje) i tinejdžeri. Sam pojam tinejdžera iskovan je svega nekih desetak godina ranije i čovečanstvo se veoma bojalo ovih mladih ljudi spremnih da kažu „ne“. Interesantno je da je tadašnje istraživanje pokazalo da su tinejdžeri u pedesetim godinama prošlog veka bili veoma konzervativni. Više od polovine njih verovalo je u Boga i u zlo koje stripovi, rukoblud i konzumacija seksa pre braka sa sobom nose. Bil Brajson je rođen 1951. godine i njegova karijera tinejdžera morala je da sačeka, sasvim drugačije, šezdesete, što mu je ostavilo dovoljno prostora da proživi sasvim bezbrižno detinjstvo u relativno malom gradu kao što je De Mojn. Roditelji su mu bili novinari i sa novotarijom tog doba kao što su dve plate u porodici (koja je opet posledica još jedne nove opasnosti tog doba – zaposlene žene) bili su novčano situirani i veoma obrazovani kako bi svojoj deci obezbedili dovoljno prostora da stvore brdo uspomena na ovo doba.\nČITAJTE Poziv za učešće na kursevima kreativnog pisanja “Kreativna sinergija”\nU knjizi Život i doba Malog Groma Bil Brajson nam svojim prepoznatljivim stilom i neizmernim humorom (i očitom setom) priča o svom detinjstvu u malom gradu negde u Ajovi. Bilo je to doba pre nego što su veliki trgovinski lanci uzduž i popreko prekrili zemlju, doba kada je svako mesto imalo svoje osobenosti, svoje iste, a opet neponovljive, toponime i događaje. U njegovim zgodama i nezgodama svako može prepoznati svoje doba nevinosti, čak iako je radnja smeštena u svetu gde nema interneta i gde su čak televizori novotarija. Brajson nam opisuje mesto, vreme i istorijski kontekst u kome se izvoleo roditi i igrati. Bilo je to pomalo nevino i naivno doba u kome je najveća opasnost pretila od stripova, rok muzike i od nekih sovjetskih nuklearnih bombi na nekoj tamo dalekoj Kubi udaljenoj čak 150 kilometara od Sjedinjenih Država.\nBil Brajson je sproveo temeljno istraživanje kako bi nam dočarao svet koji opisuje, takođe je neizmerno šarmantan u opisima u kojima se ogoljava pripovedajući nam o svojim dečačkim strahovima i žudnjama, opisujući nam one porodične trenutke i doživljaje u školi i van nje koje smo svi mi, na neki način, iskusili bez obzira gde i kada smo živeli.\nOni koji su već čitali knjige Bila Brajsona tačno znaju šta mogu da očekuju u knjizi Život i doba Malog Groma, dok oni koji nisu imali to zadovoljstvo mogu upravo sa ovom knjigom započeti druženje sa ovim autorom.


USAID I ICT HUB – Partneri na podsticaju inovacija u Srbiji – AGRO VESTI by agronews.rs\nJun 18, 2021 | agro danas, Agrobiznis, Aktuelno, Događaji, fokus, Investicije, Kompanije, Poljoprivreda, Precizna poljoprivreda, Proizvodi, Srbija, Svet, Teme, Tržište, Vesti\t|\n– Sve više kompanija, čak i mala i srednja preduzeća, prepoznaje važnost inovacija, pa počinju da sarađuju, razvijaju digitalne strategije i podstiču preduzetništvo. Imamo i velike zakonodavne promene kojima se pruža podrška inovacijama i uslugama e-trgovine u Srbiji. Ono što nam sada treba je hrabra i konkretna strategija, zasnovana na globalno dokazanim konceptima i specifičnim potencijalima koje imamo – rečeno je na predstavljanju projekta ”Srbija inovira”\nICT Hub i Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID) zvanično su predstavili projekat ”Srbija inovira“, svoje partnere Centar za istraživanje javnih politika i WM Equity partners, predstavnicima privrede, startap i akademske zajednice, finansijskog, vladinog i nevladinog sektora sa ciljem da zajedno rade na stvaranju povoljnog okruženja za inovacije u Srbiji, čime će se ubrzati ekonomski razvoj u najperspektivnijim industrijama.\n”Bez obzira na to što svi znaju da su neki od najvećih svetskih pronalazača u protekla dva veka bili Srbi, sada je krajnje vreme da srpski inovatori ovog veka postanu poznati. U proteklih pet godina, videla sam dosta lokalnih uspešnih priča u digitalnoj sferi, od kompanija poput Nordeusa, do Seven Bridges Genomics, kao i CarGo i Strawberry Energy. Uspesi ovih kompanija potvrđuju da definitivno postoji potencijal. Međutim, potrebno je više, Srbiji je potrebno više. Srbiji naročito treba češće zajedničko angažovanje inovativnih startapova i tradicionalne privrede“, rekla je Šenli Pinčoti, vršilac dužnosti direktora misije USAID u Srbiji na događaju povodom otvaranja.\nKosta Andrić, generalni direktor ICT Hub-a, objašnjava da su se poslednjih godina pojavili mnogi elementi inovativnog ekosistema, na stotine startapova, hubova, inkubatora, akceleratora. ”Sve više kompanija, čak i mala i srednja preduzeća, prepoznaje važnost inovacija, pa počinju da sarađuju, razvijaju digitalne strategije i podstiču preduzetništvo. Imamo i velike zakonodavne promene kojima se pruža podrška inovacijama i uslugama e-trgovine u Srbiji. Ono što nam sada treba je hrabra i konkretna strategija, zasnovana na globalno dokazanim konceptima i specifičnim potencijalima koje znamo da imamo. Zarad takvih aktivnosti, ključno je da pažljivo identifikujemo specifične oblasti u okviru kojih ćemo povezati pojedinačne igrače i dobiti neophodnu tehničku, institucionalnu i finansijsku podršku. Imali smo sreće da naiđemo na partnere koji prepoznaju ovu viziju i podržavaju nas.“\n”Kroz prvu fazu istraživanja, mapirali smo osam domena koji imaju najviše potencijala: veštačka inteligencija, blockchain tehnologija, visokotehnološka poljoprivredna proizvodnja, industrija video igara, rešenja za pametna okruženja, eko-pametni energetski izvori, napredni materijali i napredni procesi proizvodnje i biotehnologija. Istraživanje će trajati do jeseni, kada ćemo odlučiti koja četiri domena želimo da testiramo u stvarnom okruženju kroz četiri pojedinačna superklaster pilot projekta. Tada ćemo pozvati širu javnost da se uključi, zato vas pozivamo da nas pratite. Testiranje će nam pokazati koji je to domen koji ima najveće šanse da napravi ekonomski iskorak u našoj privredi i time postane prvi srpski superklaster“, rekla je Aleksandra Popović, rukovodilac ovog projekta.\nNajviše povrenja u visokotehnološku poljoprivredu, veštačku inteligenciju i gejming industriju\n”Na samom događaju organizovano je glasanje, jer smo želeli da vidimo šta naši gosti misle o rezultatima prvog preseka istraživanja. Pokazalo se da najviše veruju u visokotehnološku poljoprivrednu proizvodnju, veštačku inteligenciju i gejming industriju. Ostaje nam još dosta posla, sprovešćemo 100 intervjua i anketu sa 1000-1500 ispitanika sa relevatnim sagovornicima i do jeseni izabrati četiri najperspektivnije oblasti“, dodala je Branka Anđelković, suosnivačica i programska direktorka Centra za istraživanje javnih politika.\nTags: ict hubinovacijesrbija inovirausaidveštačka inteligencijavisokotehnološka poljoprivreda


Kako da detoksikujete vaš organizam čajevima - Dolina Zdravlja\nKako da detoksikujete vaš organizam čajevima\nKako da detoksikujete vaš organizam čajevima -\n13.04.2017. u 10:17\nDosadni i uporni toksini nalaze se u našim telima po celi dan i čine nas nekako prljavim. Međutim retko ko od nas se odlučuje na hrabar potez detoksikacije, već nekako po navici prepuštaju stvari slučaju iliti drugim rečima rečeno ne rade zapravo ništa.\nKada pomenemo samu reč detoksikacija, mnogi od nas pomisle kao da je to neko odricanje bez koga se ne može živeti, predajemo se u samom startu bez borbe. Sam proces detoksikacije vršimo i svi mi nesvesno konzumirajući ga na litre i litre. Reč je o čaju.\nPogledajte kako se vrši detoksikacija čajem.\nVerovatno ste nekad imali da čujete o magičnom eliksiru kao što je zeleni čaj. Ispunjen beskrajnim antioksidansima, vitaminima, svakojakim opštedobrim sastojcima on je postao obeležje mnogih teretana-dijeta i dijetama koje brinu o vašem zdravlju.\nNeke od karakteristika zelenog čaja:\na) pomaže da spali masti-postojeći antioksidansi pomaže da ubrza organizam što dovodi do spaljivanje energije šak i kad čovek nije aktivan.\nb) poboljšava imunitet, bori se protiv prehlade i gripa.\nc) Supermedicina govori da postoje izveštaji da nas može čuvati i da može sprečiti pojavu određenih vrsta rakova, artritisa i dijabetesa.\nč) ima rehidrirajuće efekte na sam organizam\nć) neurološki je potvrđeno dasprečava degenerativne i neurološke bolesti kao što je Alchajmerova bolest. Ovo je tek mali spisak prednosti koje nudi zeleni čaj.\nJapanski Mača čaj\nAko popijete jednu šolju Mača čaja to vam je isto kao da ste popili 10 šolj zelenog čaja. Mača je neverovatno popularan u Japanu a sada postaje sve šire i šire prihvaćeniji u svetu zbog svoje moći i režima detoksikacije. Neke od ključnih prednosti Mača čaju su:\na) sprečava rak sa svojim velikim brojem antioksidanasa kao što su katehini, koji traže i onesposobljuju slobodne radikale u organizmu.\nb) sprečava bolesti srca i smanjuje holesterol lošeg tipa.\nc) pomaže u bržem sagorevanju masti.\nč) sadrži 5 puta više L- teanin, aminokiseline koja reguliše neurološke aktivnosti, od zelenog čaja.\nDetoksikacija organizma sastoji se iz dva dela, jutarnjeg osvežavanja i večernjeg čišćenja debelog creva (objašnjeno u sledećem poglavlju). Jutarnje osveženje se bazira na zameni izgubljenih vitamina i elektrolita iz večernjeg čišćenja debelog creva.\nOsvežavajući čaj treba da sadrži mešavinu sastojaka koji imaju visok nivo antioksidanasa, vitamina i raznih drugih dobrodelujućih sastojaka za organizam. Mača čaj, koji je kod mnogih i omiljeni čaj, uglavnom je ključni sastojak ovog jutarnjeg osvežavajućeg čaja. Kao dodatak ovom čaju mogla bi da se navede ječmena trava.\nJedina nus pojava ovog napitka je što mu ukus nije baš najzadovoljavajuću pa se iz tog razloga preporučuju dodaci kako bi poboljšali ukus. Najbolje je koristiti steviu (prirodni zaslađivač), med, đumbir u prahu ili sok od limuna.\nIako zvuči prilično zastrašujuće, od suštinskog je značaja za organizam, da se putem detoksikacije oslobodi nagomilanih toksina, metala i ostalih štetnih supstanci.\nKljučan sastojak ovog čaja je list Sene, koji ima neverovatno dejstvo na organizam. Svetska zdravstvena organizacija je dala saglasnost da se Sena koristi kao prirodni laksativ.\nDa bi list Sena došao do punog izražaja najbolje ga je ukombinovati zajedno sa sušenom korom od pomorandže, maslačkom, listom koprive, limunovom travom. Ovi navedeni sastojci ne samo da će popraviti i poboljšati ukus čaju nego će i doprineti i povećavanju ekekata za čišćenje debelog creva. Svaki od ovih sastojaka treba uzeti kao bitan sastojak detoks čaja.\nKada znate sve o prednostima i moćima čaja za detoksikaciju, trebalo bi da znate kako da gakoristite u svakodnevnom životu. Videćete da je to nenametljivo i veoma jednostavno da uradite.\nČim ustanete iz kreveta prokuvajte vodu, dodajte kriške limuna ili sok i đumbir. Ovo pomaže kod buđenja svih organa i pokretanja organizma.\n20 minuta nakon toga napravite jutarnji osvežavajući čaj dajući sebi antioksidanse, vitamine i energetski podsticaj koji vam je neophodan za ostatak dana.\nTokom dana popijte šolju zelenog čaja, čistog zelenog ili mešavinu zelenog sa jasminom. Beli čaj je takođe prihvatljiv.\nDa bi vaš čaj za čišćenje debelog creva došao do izražaja kupiti sve gore navedene sastojke. Ništa ne izostavljati.\nPrimenjujte ovu rutinu jedne, dve ili četiri nedelje i zapažajte i zapusujte promene koje se dešavaju. Ali zapamtite samo jedno, da ova celokupna promena iziskuje na samo upotrebu ovih čajeva već i kompletnu promenu ishrane pa i ponašanja samog konzumenta. Srećno i idite do kraja. Bez odustajanja. Prijatno!


Net Song Contest • Forum\nForum o Forumima » Završeni pregledi » Net Song Contest • Forum\n1 Net Song Contest • Forum on Wed Aug 12, 2009 12:47 pm\nIme foruma: Net Song Contest\nOpis: Forumska Evrovizija jednom rečju, a sa više reči bi opisali ovako — forumski izbor za najbolju pesmu, članovi (zemlje učesnice) biraju pesmu koja će tu zemlju da predstavlja. Postoji više vrsta takmičenja, u jednom učestvuju fiktivne zemlje (izmišljene) dok u drugom učestvuju realne zemlje. Takođe, postoji JOŠ dve vrste u kojima ne učestvuju zemlje već su to takmičenja gde organizator predstavlja pesme. Glasanje teče po istom sistemu kao i na ESCu, pobednik je domaćin sledećeg izdanja i zabavi nikada kraja.\nKolika je starost foruma: 45 dana (mesec i po).\nKorisnik za pregled:\npassword: (na PM)\nOmogućeni su svi segmenti foruma.\nImajte na umu da ovo nije tip foruma na kojem se svaki dan piše, već se piše određenim danima kada je takmičenje u toku i na dan objavljivanja rezultata. Prosto rečeno — aktivnost pisanja nije potrebna. Članova, da, imamo malo.\nVladan. (Maxime, na forumu)\n2 Re: Net Song Contest • Forum on Wed Aug 12, 2009 12:54 pm\nRadim uglavnom klasične Preglede, mislim da je ovako nešto preteško za mene... Kada Forum dođe NA RED Mixi će uraditi Pregled, a za sada je Stavljeno na Listu Čekanja!\n3 Re: Net Song Contest • Forum on Wed Aug 12, 2009 12:57 pm\nOK, nema problema, ja sam strpljiv.\n4 Re: Net Song Contest • Forum on Sat Aug 15, 2009 1:18 pm\n~ Pregled za forum Net Song Contest • Forum ~\nAktivnost: 46 registrovanih korisnika i 1297 postova... Prilicno, prilicno slabo...Trebalo bi vise da se potrudite! (Skor: 1/5)\nStil: Nenametljiv i jednostavan sto je s jedne strane dobro, ali ne treba ici u krasjnost...Jednostavnosti treba kontrastirati nekim zanimljivim detaljem, ali o tome kasnije opsirnije! (Skor: 3/5)\nOrganizacija: Prilicno je lose nacin na koji ste postavili pravilnik n forumu...Pravilnik treba da procita svaki korisnik kada postane clan, da bude na vidljivom mestu istaknut. Da li ce svaki clan imati dovoljno strpljenja da skida Pravilnik (i cak program preko koga ga mora ocitati - Adobe Reader ukoliko ga nema)...??? To je lepa ideja, ali pod uslovom da ste napisali Pravilnik i na forumu, pa ko zeli da ga preuzme da mu se pruzi i ta mogucnost...Ovako ce retko ko procitati vas pravilnik sto je lose... Organizacija samog foruma mogla bi biti daleko bolja. Index nije predugacak ali nije ni bas sjajno organizovan! (Skor: 4/10)\nDuzina indeksa: Sto se same duzine tice odlicna je. Ipak mozete bolje organizovati svoj index...Previse ste razvili podforume o Anketama i predlozima itd... (Skor: 5/10)\nBoje: Kao sto vec rekoh, boje su jednostavne. Plavo je uvek ok. Ipak treba uneti odredjeni kontrast. Najbolje je kad je forum uradjen u 2 boje koje se slazu (crveno-crno, belo-plavo)...Tako cete izbeci jednolicnost... (Skor: 7/10)\nSlike: Baner je previse obican, jednostavan, bez efekata...samo text...Staviti jos nesto na baner, dodati grafike, neku maskotu mozda, efekti...Baner je vazan deo dizajna svakog foruma. Ikonice su ok, ali zasto zeleno??? Who is online nemate...Mozda ipak da i tu stavite neku nenametljivu slicicu? Mogli ste staviti i neku navigaciju da ulepsate forum...Upravo tim slikama mozete uneti kontrast o kojem sam govorila! Buttonsima nisam odusevljena...Preveliki su, a i njihova plava boja se sjajem i blestavoscu ne uklapa u plavu boju foruma... (Skor: 3/10)\nBroj urednika: 2 admina i 2 moda + NewsPoster...Sasvim ok...Mozda i previse z aovako malo razvijen forum...Dosta vema je jedan admin, jedan mod i NewsPoster...P.S. Totalno je bezveze sto niste otvorili grupe za modove i NewsPostere, da nisam usla u temu Forum Team ne bih uspela da se snadjem... (Skor: 3/5)\nAktivnost urednika: Slabo...Samo jedan ima preko 200 postova...Od aktivnosti staffa zavisi aktivnost celog foruma, uvek to ponavljam. Potrudite se malo. (Skor: 2/5)\nProfesionalnost: Moglo bi da bude dobro, ali kako bez clanova, aktivnosti...Napisali ste da ovaj forum nije tip foruma koji bi trebalo da bude aktivan. Onda vas pitam zasto uopste drzite takav forum?? Mogli ste da napravite neki blog ili nesto slicno za ankete i glasanja... (Skor: 2/5)\nBroj postova: 1297 postova...Vec sam rekla - premalo...Potrudite se, izreklamirajte malo forum, realizujte stalno neke nove ideje kojima cete privuci clanove... (Skor: 4/15)\nBroj clanova: 46 je malo za mesec dana...opet ponavljam: reklama, trud, ideje, aktivnost samog staffa moze da poboljsa aktivnost celog foruma! (Skor: 5/15)\nKoliko se u stvari dnevno postuje: Prema mojim statistikama ispadne da na forum dodje 5 clanova dnevno, ali to nisu ni blizu tacne statistike...Malo se dnevno postuje... (Skor: 2/5)\nOnako...Moze daleko bolje. Naravno stvar je u trudu i posvecenosti! Za svu pomoc uvek se mozete obratiti FoF timu! Srdacan pozdrav!\n5 Re: Net Song Contest • Forum on Sat Aug 15, 2009 6:23 pm\n6 Re: Net Song Contest • Forum on Sat Aug 15, 2009 8:45 pm\n7 Re: Net Song Contest • Forum


Back TURIZAM TURISTIČKE ORGANIZACIJE TURISTIČKA ORGANIZACIJA VOJVODINE NA SAJMU TURIZMA U NIŠU\nponedeljak, 01 april 2019 22:52\nTuristička organizacija Vojvodine nastupiće na 20. Međunarodnom sajmu turizma i aktivnog odmora koji će u periodu od 18. do 20. aprila biti održan u hali ’’Čair’’ u Nišu. Turistička organizacija Vojvodine predstaviće na samostalnom izložbenom štandu objedinjenu turističku ponudu Vojvodine. a kao suizlagači svoju ponudu prezentovaće turističke organizacije iz Novog Sada, Inđije, Novog Bečeja, Vrbasa, Zrenjanina, Bačke Palanke, Plandišta, Bača, Žablja, Subotice, Vršca, Kovina, Bele Crkve, kao i Banja Kanjiža i Novosadski sajam.\nProšlogodišnji sajam zabeležio je rekordan broj od preko 130 izlagača iz Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Bugarske, Mađarske i Grčke među kojima su bile turističke agencije, turoperateri, turističke organizacije gradova i opština, hotelijeri, predstavnici banjskog i zdravstvenog turizma, predstavnici sportsko-rekreativnog turizma i aktivnog odmora, organizatori manifestacija kao i udruženja samostalnih zanatlija suvenira.\nU pratećem programu sajma biće održane tematska konferencija „O primeni novih izmena Zakona u turizmu“, razgovor o novim modelima promocije kulturnog nasleđa, kao i prezentacija posebnih programa. Prateći program biće održan u konferencijskoj sali i na centralnoj bini u okviru sajma.


Haradinaj: Vučić nam ne može bezgranično testirati strpljenje | Balkan News | Al Jazeera\nEnver Hoxhaj: Jezik kojim o pripadnicima Policije Kosova govore Aleksandar Vučić i Marko Ðurić je 'rasistički i šovinistički' (Arhiva)\nPremijer Kosova Ramush Haradinaj poručio je u srijedu preko Facebooka da nema podjele Kosova, niti će biti razmjene teritorija.\nOn je na ovoj društvenoj mreži napisao da se Srpska lista treba vratiti za stol i diskutirati o zajedničkim temama za dobrobit svih građana Kosova.\n“Ultimatum je pogrešan pristup, jedina formula je legitimna i ustavna osnova. Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić treba shvatiti da naše strpljenje nije bezgranično i da ćemo braniti naše pravo”, napisao je Haradinaj.\nZamjenik premijera Kosova Enver Hoxhaj je kazao kako mu se ne sviđa retorika koju Vučić i direktor Kancelarije za KiM u Vladi Srbije Marko Đurića koriste kada govore o Policiji Kosova.\nOn smatra da je jezik kojim o pripadnicima policije govore Vučić i Ðurić “rasistički, šovinistički i neprihvatljiv”.\n‘Policija Kosova je multietnička’\nDodao je da policijska akcija privođenja Ðurića u ponedeljak u Mitrovici nije bila usmjerena protiv zajednice kosovskih Srba, već protiv “službenika” koji je, prema stavu kosovskih institucija, ilegalno stupio na Kosovo.\n“Jezik koji za Policiju Kosova koriste Vučić i Ðurić je rasistički, šovinistički i neprihvatljiv. Ova akcija nije bila uperena protiv zajednice kosovskih Srba. Tim prije jer je Polcija Kosova multietnička institucija, a i mnogi njeni članovi su iz srpske zajednice”, naveo je Hoxhaj na svom Facebook profilu.\nPonovio je da srbijanski zvaničnici, koji, kako je naveo, misle da mogu kršiti Ustav i zakone Kosova, kao i sporazume postignute u Briselu, nisu u pravu i oni će, naveo je on, odgovoriti po zakonu.\nZaključio je da je policija prilikom hapšenja Đurića postupala po zakonima i Ustavu Kosova, uz poštovanje sporazuma koje su predstavnici Srbije i Kosovepostigli u Briselu.\n‘Nisam veliki, harizmatičan lider kao Milošević niti mnogo pametan, dobar, fin i šarmantan kao Tadić i Koštunica’, kaže Vučić.


Faktor | Bahati Irac oduševio sve: Conor McGregor za borbu protiv koronavirusa donirao milion eura\nZdravlje ispred bogatstva\nBahati Irac oduševio sve: Conor McGregor za borbu protiv koronavirusa donirao milion eura\nObjavljeno: 26.03.2020. u 08:09\nFOTO: Twitter / UFC\nConor McGregor, jedna od najvećih MMA zvijezda, donirao je milion eura u borbi sa pandemijom koronavirusa.\nBahati Irac, koji je zgrožavao svijet borilačkih sportova svojim potezima u privatnom životu, u vrijeme aktuelne krize oduševio je sve. U nekoliko navrata pozivao je fanove širom svijeta da se pridržavaju uvedenih mjera zaštite od širenja koronavirusa, a sada je odlučio još aktivnije uključiti se u humanitarne akcije.\nNakon što je na društvenim mrežama objavio video u kojem od irskih vlasti traži uvođenje potpunog karantina kako bi se zaustavilo širenje virusa, McGregoru se javio irski ministar finansija Paschal Donohoe i zatražio pomoć od najplaćenijeg MMA borca svijeta.\nZamolio ga je da svojim utjecajem pomogne osvijestiti sugrađane koji su u velikom broju kršili uvedene mjere i zabrane te doprinijeli širenju koronavirusa u toj zemlji. McGregor mu je zahvalio na poruci, podsjetio na svoje ranije poruke irskom narodu te odlučio pomoći na konkretniji način - doniranjem novca za medicinsku i zaštitnu opremu lokalnim bolnicama.\n- Danas kupujem zaštitnu opremu vrijednu milion eura, koja će biti dostavljena bolnicama u regiji Leinster, koja je najpogođenija. Moramo staviti zdravlje ispred bogatstva... Ni na aerodromima situacija nije dobra, ako ne i najgora. Jučer mi se prijatelj vratio s Tajlanda, dobio je papir od osoblja aerodroma koji nisu imali ni maske ni rukavice - napisao je McGregor i zatražio strožije mjere na aerodromima, ako već nisu zatvoreni.\nRamos donirao 264 hiljade maski i 15 hiljada testova


eKapija | Željko Sertić, v.d. direktora Razvojne agencije Srbije - Očekujemo nove investitore iz auto i IT industrije\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 22.12.2016.| 10:48\nŽeljko Sertić, v.d. direktora Razvojne agencije Srbije - Očekujemo nove investitore iz auto i IT industrije\nDirektna strana ulaganja u Srbiji prošle godine iznosila su dve milijarde evra, a još bolji rezultati očekuju se i prilikom sumiranja postignutog na tom planu u ovoj godini.\nU narednom periodu, kako najavljuje v.d. direktora Razvojne agencije Srbije (RAS) Željko Sertić, mogu se očekivati ulaganja u oblastima automobilske i industrije auto-delova, IT sektor, kao i tekstilni i sektor prehrambene industrije. Ističe da je za investitore koji se odlučuju da posluju u Srbiji značajna kako dobra obučenost radnika, sposobnih da brzo usvoje nove tehnološke procese, tako i mnogobrojne poreske olakšice i finansijski podsticaji koje im država nudi. Italijanski investitori su među prvima prepoznali potencijal Srbije i rešili da otpočnu svoje poslovanje, dajući jak "impuls" i drugim kompanijama.\nMeđutim, Sertić naglašava i da je za unapređenje konkurentnosti bitno da domaća preduzeća postanu svesna neminovnosti digitalne transformacije.\n- U modernoj ekonomiji tehnologija konstantno napreduje i svaka propuštena godina predstavlja rupu u razvoju kompanije. Upravo zato i pomažemo domaća preduzeća u nabavci opreme za otpočinjanje novog biznisa- kaže v.d. direktora RAS.\neKapija: Koji nivo stranih direktnih investicija očekujete u narednom periodu i u kojim oblastima industrije?\n- Direktna strana ulaganja u Srbiji su prošle godine iznosila ukupno dve milijarde evra, što predstavlja rekordni rast od oko 40% u odnosu na 2014. godinu. Trend rasta je nastavljen i u 2016. godini, a iako će zvanični rezultati za ovu godinu biti objavljeni u martu 2017. godine, možemo očekivati pozitivne rezultate. U narednom periodu možemo da očekujemo ulaganja u oblastima automobilske i industrije auto-delova, IT sektor, kao i tekstilni i sektor prehrambene industrije.\neKapija: Kakva su iskustva u dosadašnjoj saradnji italijanskih i srpskih privrednika i koliko je italijanskih kompanija do sada investiralo u Srbiju, koja sredstva su uložile?\n- Italija je u poslednjih 15 godina investirala u Srbiji više od tri milijarde evra, što je čini jednom od vodećih zemalja-ulagača u našoj zemlji. Trenutno u Srbiji posluje oko 600 italijanskih kompanija, koje zapošljavaju oko 25.000 srpskih radnika, što Italiju čini jednim od najvećih poslodavaca kod nas.\nItalijanski investitori su među prvima prepoznali potencijal Srbije i rešili da otpočnu svoje poslovanje u našoj zemlji, dajući jak impuls drugim kompanijama iz svog sektora. Dolasci Banca Intese i FIAT-a su napravili pravi investicioni bum u njihovim sektorima.\neKapija: Ima li najava novih investicija kako sa italijanske, tako i drugih potencijalinih ulagača?\n- RAS ima oko 40 investicionih projekata u različitim fazama realizacije. Među tim projektima nalazi se i nekoliko potencijalnih italijanskih investicija, u vrednosti od oko 20 mil EUR, koje bi mogle da zaposle više od 1.600 radnika u Srbiji.\neKapija: Šta Srbija može da primeni od iskustava italijanskih industrijskih kompanija?\n- Italijanski dizajn je sinonim za uspešno plasiranje proizvoda, pa je to jedna od šansi za unapređenje poslovanja naših kompanija. Takođe, naši privrednici treba da uče od Italijana o višem stepenu prerade proizvoda, jer se tako ostvaruju više cene i bolja zarada, a upošljava se i više radnika u proizvodni ciklus.\neKapija: Koje su prednosti Srbije za ulaganje u odnosu na druge zemlje i regionu, šta je to sto je izdvaja i šta novo sada Srbija sada nudi kada je u pitanju poslovna klima?\n- Srbija je jedina zemlja van Zajednice nezavisnih država koja ima potpisan ugovor o slobodnoj trgovini sa Rusijom. Kada u to ubrojimo ostale zemlje sa kojima imamo bescarinske režime, EU i zemlje CEFTA ugovora, kao i SAD sa kojima imamo preferencijalni režim trgovine, to je tržište od preko milijardu ljudi kome možete plasirati robu proizvedenu u našoj zemlji, bez ili sa minimalnim carinama.\nOsim toga, za investitore je značajna i visoka tehnička pismenost naših radnika, sposobnih da brzo usvoje nove tehnološke procese koje donose strane kompanije. Treba napomenuti i brojne poreske olakšice, kao i finansijske podsticaje koje država nudi investitorima, a koji kompletiraju možda i najatraktivniji paket koji neka zemlja Jugoistočne Evrope nudi potencijalnim ulagačima.\neKapija: Koliko se posvećuje pažnja novim tehnologijama u industrijskoj proizvodnji i koliko postojeće tehnologije mogu da doprinesu ostvarivanju konkurentnosti na tržištu? Koji su još preduslovi za sprovođenje tog procesa?\n- Naša preduzeća polako postaju svesna neminovnosti digitalne transformacije ali taj tempo je i dalje ispod zadovoljavajućeg. U modernoj ekonomiji tehnologija konstantno napreduje i svaka propuštena godina predstavlja rupu u razvoju kompanije, a mi ovde u nekim sektorima imamo decenijske stagnacije u tom smislu.\nUpravo zato i pomažemo domaća preduzeća u nabavci opreme za otpočinjanje novog biznisa. U okviru Godine preduzetništva, Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija u partnerstvu sa Fondom za razvoj, pruža podršku za inovativne projekte iz oblasti ICT-a.\neKapija: Koje oblasti industrije vidite kao glavne nosioce razvoja privrede u Srbiji u narednim godinama? Gde se industrijska proizvodnja u Srbiji sada nalazi u odnosu na razvijene evropske zemlje?\n- Poslednjih godina sektor automobilske industrije je generator privrednog rasta i zapošljavanja, pa kao takav predstavlja jedan od stubova reindustrijalizacije.\neKapija: Koje grane industrijske proizvodnje u Srbijii imaju potencijala za najbrži rast?\n- Moramo da pratimo globalne trendove. Ekonomija znanja, oličena pre svega u ICT i sektoru usluga, mora biti jedan od prioriteta. Svakako, mi treba da se oslonimo i na sektore u kojima smo tradicionalno jaki.\nTu pre svega vidim prehrambeni sektor, u čemu treba da forsiramo tržišnu nišu zdrave hrane, koja i donosi najbolje cene za naše proizvođače. Nama je glavni cilj proizvodnja sa većom dodatom vrednošću, a manje da izvozimo sirovine i proizvode niskog nivoa prerade.\nKompletan sadržaj Specijalnog izdanja "Italija-zemlja partner: Zamah industrije" možete pročitati OVDE.\nSpecijalna izdanja eKapija\nSpecijalno izdanje eKapija\nSpecijalna izdanja Italija zemlja partner\nSpecijalno izdanje Italija zemlja partner\nSpecijalno izdanje Italija zemlja partner Zamah industrije\nsaradnja Italije i Srbije\nitalijansko srpska privredna saradnja


SVE NAM JE TO DAL' ĆIRIN BIJELI ŠAL - Glumačka družina Histrion\nSVE NAM JE TO DAL' ĆIRIN BIJELI ŠAL VEČER POSVEĆENA MIROSLAVU-ĆIRI BLAŽEVIĆU I DINAMOVCIMA IZ 1982. GODINE\nAna Pavlović, Lea Galić\nAna Pavlović, Igor Rogina\nMiroslav-Ćiro Blažević, Velimir Zajec, Miroslav Rede, Antun Samovojska, Drago Diklić, Ladarice, Matija Dedić, Zvonko Presečki, Zlatko Vitez; Voditelji: Ana-Marija Percaić i Zlatko Ožbolt\nNa premijeri „Diogeneša“ Tita Brezovačkog, minulog utorka u Hrvatskom narodnom kazalištu, redatelj te predstave i glavni glumac Zlatko Vitez stavio je u jednoj sceni kapu „Dinamovih“ navijača na glavu. Golemim kazalištem, s interijerima što su od bučne svakodnevice izolirani plišom i pozlatom, prosuli su se slapovi pljeska. Ekshibicionizam? Skandal? Blasfemija? Ništa od toga! To su romantične glumačke skitnice, već godinama navikle da dnevna raspoloženja publike pretvaraju u energiju svoje histrionske igre pozdravljale kolektivnu teatralizaciju jednoga grada.\nBilo je neke posve nove simbolike u tom činu: jedva da su dva dana minula od onog silovitog stampeda dječaka sa sjeverne tribine maksimirskog stadiona, kad su modri plamenovi klupskih zastava lizali travanjskim sutonom, a već su doživljavali repliku u elitnoj kući nacionalne kulture, oduvijek sklone jedino klasicima. Je li to bilo simbolično rušenje barikada između sporta i kulture, pod snažnim pritiskom publike koju više ne zadovoljavaju izolirani segmenti stvarnosti i igre? Kazalište je u praskozorju naše kulture i nastalo iz dionizijskih svečanosti, da bi onda stoljećima umiralo u manje-više luksuznim tamnicama, ispovijedajući očaj i osamljenost.\nU sretnijim trenutcima postojanja ono je izlazilo na ulicu i miješalo se sa životom jednako prolaznim kao i teatar.\nAli, to su druge priče, za druge prigode.\nVeselko Tenžera, Vjesnik, 16.04.1982. godine


Faktor | Izmjene Izbornog zakona BiH: Vučić i Plenković mogu se miješati, ali CIK ne može\n12.04.2021. / 07:07\nVEZANI TEKST - Ambasade: CIK mora dati značajan doprinos izbornoj reformi\nSNSD i HDZ, tačnije Milorad Dodik i Dragan Čović se protive da u radnoj grupi budu predstavnici Centralne izborne komisije (CIK) BiH jer je ona za njih od marta prošle godine, kada nisu uspjeli ugurati svoje ljude, postala "nelegitimna jer je izabrana na nelegalan način". Do sada su, podsjećamo, uvijek u radu ovakvih grupa učestvovali i predstavnici CIK-a.\n- Predstavnici CIK-a će biti uključeni u rad Interresorne grupe, i na tome će insistirati članovi SDA koji ulaze u sastav ove grupe. Po meni je bilo jako bitno uključiti i predstavnike opozicije u rad grupe, ali nije bilo spremnosti polovine članova Zajedničkog kolegija Parlamentarne skupštine BiH za to. Odluke se u Zajedničkom kolegiju donose konsenzusom.\nVEZANI TEKST - Amerikanci izričiti, Čović i Dodik izbacuju CIK: Ko će raditi na izmjenama Izbornog zakona\nIzborni zakon BiHParlament BiHizmjene


Komarnički Di-Go kvasac ili nova ekonomsko-ekološka rješenja?\nPROCJENA IZGRADNJE NOVE HE KOMARNICA UVEĆANA ZA OKO 60 MILIONA\nIz Elektroprivrede su saopštili „da će se, nakon usvajanja predloga Detaljnog prostornog plana za višenamjensku akumulaciju Komarnica od strane Vlade, u konačnom izjasniti i Skupština Crne Gore“\n4184 pregleda\t6 komentar(a)\nVlada je na posljednjoj sjednici utvrdila Predlog odluke o donošenju Detaljnog prostornog plana za prostor višenamjenske akumulacije na rijeci Komarnici, što je uslov za gradnju nove hidroelektrane instalisane snage 170 megavata (MW). Saopšteno je da je predračunska vrijednost ove investicije 246,53 miliona eura, što je bilo povod za analizu konsutanske kuće Fidelity consulting koja je, prije dva dana, objavila da je “uz pomoć nečijeg Di-Go kvasca, narasla za preko 60 miliona eura” u odnosu na projekcije investicije iz 2018.godine.\nIz Elektroprivrede (EPCG) to, međutim,odlučno negiraju i tvrde da je stara procjena bazirana na detaljnoj i stručnoj analizi o cijeni baziranoj na podacima iz 1988. godine, a koju je izradio Elektroprojekt iz Ljubljane.\n“Plasirana informacija da se planira izgradnja hidroelektrane Komarnica sa predračunskom vrijednošću investicije od 246,5 miliona eura. Okle sad tu naslovni Di-Go kvasac? Znate, kvasac je ono čudo od kojeg se tijesto "diže". Izgleda da se u nečijoj kuhinji komarničkom investicionom tijestu dodao mnogo jak kvasac koji je digao vrijednost investicije za nekoliko desetina miliona eura.Ako nam ne vjerujete, evo i dokaza, naravno zvaničnih: EPCG u svom časopisu u februaru 2018. najavljuje komarnički investicioni ciklus od 172 miliona eura!Sekretarijat za razvojne projekte u decembru 2018. godine navodi da je vrijednost projekta Komarnica 185,2 miliona eura. Juče je Vlada usvojila DPP Komarnica u kojoj jasno piše da je vrijednost investicije 246,5 miliona eura.Vrijednost investicije u hidroelektranu Komarnica je, uz pomoć nečijeg Di-Go kvasca, narasla za preko 60 miliona eura. Kako je neko moćno zamijesio investiciono tijesto, zar ne? Malo li je 60 miliona na ovu skupoću”, objavio je u petak Fidelity consulting u saopštenju naslovljenom “Komarnički investicioni Di-Go kvasac”.\nIz EPCG su komentarisali da ni jednom nijesu naveli da projekat hidroelektrane Komarnica košta 172 miliona eura, a da podatak koji navodi analitičar Fidelity Consulting-a od 185, 2 miliona eura, odnosi se na informaciju iz tzv. jedinstvene liste prioritetnih infrastrukturnih projekata o vrijednosti izgradnje projekta HE Komarnica.\n„U njihovoj detaljnoj i stručnoj analizi nekako im je promakla činjenica da je riječ o cijeni baziranoj na podacima iz 1988. godine. Naime, Studija alternativnih rješenja profila brane Komarnica koju je 1988. izradio Elektroprojekt iz Ljubljane, sa tehničkim detaljima i opisom projekta, iznosio je 142,542,867,539.00 dinara što korespondira iznosu od oko 183 miliona eura“, naveli su iz EPCG.\nPoslije 30-tak godina, kako su dalje dodali iz EPCG, potrebno je bilo izraditi nove sveobuhvatne studije i istražne radove za potrebe izrade idejnog projekta, a sa čijom izradom se i otpočelo 2018. Tvrde da su „potpuno netačne i neosnovane tvrdnje analitičara Fidelity Consulting-a, da je došlo do porasta cijene investicije“ i pozivaju ga da ubuduće relevantne informacije potraži od EPCG i Vlade.\n„Mnoga tehničko-ekonomsko–ekološka rješenja i procedure su promijenjene u odnosu na 1988, a krajnji cilj je bio da se što bolje sačuva životna sredina i bez uticaja na kanjon Nevidio. Analitičaru Fidelity Consultinga-a savjetujemo da i ove podatke potraže u okviru intervjua koji se nalazi u pomenutom februarskom broju Elektroprivrede iz 2018. i u kome je i navedeno da će se preciznija cijena izgradnje, kao i tehničke karakteristike HE Komarnica sa pratećim objektima, potvrditi nakon završetka i usvajanja Idejnog projekta i studije opravdanosti“, saopštili su iz EPCG.\nKo je radio novi idejni projekat i studiju?\nIz EPCG, takođe, napominju da je novi idejni projekat rađen od strane stručnjaka projektantskog tima iz konzorcijuma Institut Jaroslav Černi – Energoprojekt Hidroinženjering Beograd.\n„Takođe, studija ''Regional strategy for sustainable hydropower in the Western Balkans – WBIF'', koja je uz podršku Evropske unije izrađena za potrebe Investicionog fonda za Zapadni Balkan, HE Komarnicu svrstava u red ekološki prihvatljivih projekata“, saopštili su iz EPCG.\nIz elektroeneegetske kompanije su podsjetili „da će se, nakon usvajanja predloga Detaljnog prostornog plana za višenamjensku akumulaciju Komarnica od strane Vlade, u konačnom izjasniti i Skupština Crne Gore“.\nDi-Go kvasacRegional strategy for sustainable hydropower in the Western Balkans – WBIFmale hidroelektranemHEKomarnicaVlada Crne GorePredlog odluke o donošenju deEPCGElektroprivreda Crne GoreHE Komarnica\n17.10. 10:26 h\t115\t46774\n17.10. 11:45 h\t211\t38773\n17.10. 16:20 h\t65\t37841\n17.10. 16:04 h\t108\t33844\n17.10. 22:23 h\t55\t27316


🎯 BOLJI engleski = BOLJE poslovne šanse 🎯\nOvo je kurs za Vas ako:\nSarađujete sa inostranim partnerima\nKomunicirate razmenom imejlova na engleskom jeziku\nTreba da govorite na engleskom na poslovnim sastancima\nŽelite da znate kako treba da se ponašate na sastancima sa strancima\nČitate stručnu literaturu na engleskom\nVodite telefonske razgovore / „online“ sastanke na engleskom\nTreba da pratite MBA, master ili PhD studije, ili druge stručne studije na engleskom jeziku\n….ovo su samo su neki od razloga zašto je znanje engleskog jezika imperativ u sferi poslovanja\nKursevi poslovnog engleskog namenjeni su svima koji rade u poslovnoj sredini gde poznavanje poslovnog engleskog više nije samo prednost već i svakodnevna potreba (kao i onima koji ne žele da ih nedostatak jezičke kompetencije dovede u neprijatne situacije i koči na putu ka uspehu).\nPored poboljšanja opšte jezičke kompetencije, na kursevima poslovnog engleskog stičete veštine vezane za:\ntelefoniranje / „online“ komunikaciju;\npisanje CV-a i vođenje intervjua prilikom prijave za posao\ngrafički prikaz podataka;\nvođenje, organizaciju i učestvovanje na sastancima;\nkulturu internacionalne poslovne komunikacije;\ntehniku i terminologiju vezanu za pregovaranje na engleskom jeziku;\npripremu i držanje govora;\nkomunikaciju prilikom neformalnijeg poslovnog druženja.\nŠta da očekujete na kursu u pogledu načina rada?\nMnoštvo komunikativnih, konkretnih zadataka\nAkcenat na interakciji i konverzaciji\nSpecijalizovane priručnike sa glosarima (mini-rečnicima) i funkcionalnim frazama\nZa pohađanje kurseva poslovnog engleskog neophodno je da imate predznanje u učenju, odnosno vladanje jezikom na nivou najmanje A2. Testiranje je besplatno i možete doći svakog radnog dana, ili nas kontaktirati od 14h do 21h. (! izmena usled COVID situacije – administrativni deo škole radi od 10 do 17h, ali smo dostupni na društvenim mrežama i za kontakt putem imejla do 21h).\nProgram kurseva omogućava i sticanje međunarodno priznate diplome poslovnog engleskog jezika – Kembridž BEC sertifikata – koja Vam može otvoriti mnoga vrata u svetu biznisa.\nNivoi kurseva poslovnog engleskog jezika (sa programom za sticanje međunarodnih sertifikata):\nBEC Preliminary (B1 nivo), trajanja 2 redovna semestra (po 70 školskih časova) ili 2 intenzivna kursa\nBEC Progress to Vantage (B1+ nivo)\nBEC Vantage (B2 nivo), trajanja 3 redovna semestra\nBEC Higher (C1 nivo), trajanja 3 redovna semestra\nMožemo se pohvaliti činjenicom da je prolaznost naših kandidata na ovim ispitima 100%.\n✅ Za svaki nivo poslovnog engleskog jezika napravili smo i dodatne priručnike koji sadrže i glosare (mini-rečnike) kao i tipične primere prepiski, prezentacija, korisnih fraza itd. kako bismo Vam u što većoj meri olakšali usvajanje poslovne terminologije i pružili što bolju pripremu za ispit. Naši polaznici smatraju ove priručnike dragocenim dodatnim sredstvom za učenje.\n✅ Pohađanje kursa poslovnog jezika obuhvata i pripremu za sam ispit, to jest, radite sa nastavnim materijalom koji je ujedno i ispitnog tipa.\n✅ Predavači na kursevima poslovnog jezika imaju dugogodišnje iskustvo ne samo u nastavi, već upravo u radu na ovoj vrsti kurseva, i ponosni su na 100% prolaznost svojih kandidata koji dobijaju visoke ocene na ispitima.


U Narodnom muzeju otvaranje izložbe "Vidi širu sliku" Dezmonda Dojla\nU utorak, 21. juna u 19 časova u Malom salonu Narodnog muzeja Zrenjanin biće svečano otvorena izložba pod nazivom “Vidi širu sliku”. Gost na otvaranju biće Dezmond Dojl, autor istoimenog projekta.\n„Vidi širu sliku” je internacionalni umetnički poduhvat koji za cilj ima da okupi fotografe i umetnike širom naše planete, pa tako u realizaciju ovog projekta uključi što više ljudi iz različitih država. Ova izložba zapravo pokazuje kako se naši životi zasnivaju na sličnim željama, vrednostima i osećanjima bez obzira odakle dolazimo.\nU današnjem svetu, gde se mnogo više pažnje pridaje negativnim stvarima i dešavanjima koja nas još više udaljavaju, jedan ovakav projekat koji ujedinjuje ljude iz različitih delova sveta i kultura izuzetno je značajan. Učesnici u projektu „Vidi širu sliku” su profesionalni umetnici, studenti ili slikari-amateri, koji ujedinjeni kroz svoj talenat i viziju prikazuju njihovu okolinu i njihov svet – NAŠ SVET. Ovaj projekt će biti završen tek kada među učesnicima bude upisan bar po jedan umetnik iz svake države naše planete.\nProjekat obuhvata 90 radova, a na izložbi u zrenjaninskom muzeju naći će se oko 40 slika.\nPostavka će trajati do 5. jula u Malom salonu Narodnog muzeja Zrenjanin.\nUnapređen rad crpne stanice "Centar" - apel građanstvu\nDžudisti Proletera osvojili 23 medalje, Bulaja se priprema za EP


Narodno pozorište posetilo 150.000 ljudi\nBeta 25. juna 2015. 16:00\nVršilac dužnosti upravnika Narodnog pozorišta u Beogradu Dejan Savić izjavio je danas da je protekla, 146. sezona bila veoma uspešna i da će do završnog koncerta, 30. juna, broj posetilaca premašiti 150.000.\n„Ovo je prvi put da smo premašili tu cifru, a u odnosu na prošlu sezonu to znači da smo imali povećanje od 15 odsto“, rekao je Savić na konferenciji za novinare.\nKako je navedeno na sajtu Narodnog pozorišta, Savić je najavio da će sledeća sezona početi 1. oktobra, a da će uprava nastojati da organizuje više operskih i baletskih predstava, jer postoji disbalans u odnosu na dramski repertoar.\nSavić je rekao da su trenutno svi računi Narodnog pozorišta u plusu, dok su potraživanja skoro duplo veća od dugovanja.\nOn je rekao da još postoji problem isplate honorarnih saradnika, ali da očekuje da će to do kraja sezone biti rešeno sa Ministarstvom kulture i informisanja.\nPrema njegovim rečima, Narodno pozorište počinje da sarađuje sa pozorištima u regionu, a zadržaće repertoarsku orijentaciju, jer se takozvani projektni profil pokazao kao loš i od njega odustaju i evropske kuće.\n„Mi smo pozorište koje skoro svakog dana u nedelji igra po dve predstave dnevno, imamo razna gostovanja, tako da kada se sve sabere, dođemo do cifre od nekih 70-tak predstava mesečno“, rekao je Savić.\nOn je ocenio da repertoar Narodnog pozorišta predstavlja ogroman kapital te kuće koji će ubuduće biti pažljivo čuvan i negovan.\nKako je Savić najavio, Narodno pozorište nastaviće obrazovnu misiju i u narednoj sezoni više će gostovati u gradovima Srbije, pogotovo sa operskim predstavama, jer se pokazalo da je samo 35 do 40 odsto građana Srbije bilo makar jednom u pozorištu, dok je oko 18 odsto gledalo baletsku predstavu, rekao je Savić.\nU protekloj 146. sezoni u Narodnom pozorištu bilo je prikazano više od 500 dramskih, operskih, baletskih i drugih predstava.\nPremijerno je izvedeno 13 baletskih, operskih i dramskih predstava, više izložbi i podsećanja na važne godišnjice i ličnosti, a bila su organizovana i gostovanja u Temišvar, Beč i gradove Srbije.


Ministar Aleksandar Antić nakon sastanka sa rukvodstvom Kruševca danas obišao i Gradsku toplanu | RTK\nMinistar Aleksandar Antić nakon sastanka sa rukvodstvom Kruševca danas obišao i Gradsku toplanu\nU poseti Kruševcu i Gradskoj toplani danas je boravio ministar rudarstva i energetike u Vladi Srbije Aleksandar Antić. Nakon sastanka sa rukovodstvom grada i gradonačelnicom Jasminom Palurović, ministar Antić je obišao je Gradsku Toplanu gde je u toku remont i obnova kotlova kako bi predstojeća grejna sezona protekla bez problema.\nGradonačelnica Kruševca Jasmina Palurović izjavila je da Grad Kruševac ima izuzetnu saradnju sa Ministarstvom enegretike, ne samo kada je Toplana u pitanju, već i druge objekti, posebno kada je reč o unapređenju energetske efikasnosti.\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić, nakon obilaska radova u Toplani izjavio je da će grejna sezona u Kruševcu početi bez problema, jer je u toku remot i obnova 3 kotla, a da će do Nove godine u rad biti pušten i četvrti kotao.\nDirektor Gradske toplane Dragan Azdejković istakao je da je neophodna sredstva za remont i sve potrebne radove obezbedila Vlada Republike Srbije.\nGrad Kruševac ima kvalitetne projekte koji se tiču energetske efikasnosti naglasio je Đorđe Vuković iz Kancelarije za javna ulaganja\nSastancima u Gradskoj upravi i Toplani prisustvovao i je bivši gradonačelnik Kruševca Bratislav Gašić, čija je uloga u posredovanju rešavanja problema Gradske Toplane od izuzetnog značaja.\nPrethodno : „Majke mi, bajka“ Mirjane Bobić Mojsilović – nastavak bestselera „Happy End“\nSledeće : U Brusu obeležen Dan opštine


15:38h MISLIM DA SE ON NAJVIŠE SLIKA U OLIMPIJSKOM SELU! Luka Dončić se našalio na Novakov račun!\n15:36h TRKA ZA MILION DINARA: Pobednik Nir Poet koga je jahao Aleksandar Šašić, u treningu kod Bojana Šendekovića u Šapcu\n15:25h TEŠKA NESREĆA U UMČARIMA: U direktnom sudaru dva automobila vozač poginuo, drugi teško povređen, u jednom vozilu bila i deca\nENTONI FAUČI ZA CNN: CDC razmatra da se i potpuno vakcinisanima preporuči 7\t7\nana taskovic\t 07.06.2020. 10:01h\nPrvog vikenda po otvaranju regionalnih granica u Italiji, posle tri meseca blokade zbog pandemije, prvi lokalni turisti došli su u Firencu, kolevku renesanse, gde oporavak i preporod posle teškog perioda simbolično počinju upravo umetnošću.\nFirencu opisuju kao "muzej na otvorenom" pošto su brojne crkve, palate i druge građevine projektivali i ukrasili istaknuti umetnici renesanse, stoga ne čudi što su mnogi Italijani izabrali upravo glavni grad Toskane kao prvu destinaciju posle najdužeg karantina u Evropi, a među prvim lokalnim turistima je i dopisnica Tanjuga iz Đenove.\nMuzeji širom Italije ponovo su otvoreni početkom juna posle oko tri meseca obustave rada zbog virusa kovid-19, a procenjuje se da je čuvena Galerija Ufici, koja je najposećeniji muzej u Italiji i jedan od najstarijih muzeja u svetu, za taj period izgubila oko 12 miliona evra prihoda.\nMuzeji po otvaranju nakon blokade imaju pravila koja nalažu da je broj posetilaca ograničen, da se na ulazu ljudima meri telesna temperatura termoskenerima, obavezno je korišćenje zaštitne maske i držanje međusobne razdaljine od oko dva metra, a posetiocima je svuda na raspolaganju gel za dezinfekciju ruku.\nPosetioci su saglasni da zbog ograničenog broja ljudi i uslova u kojima je moguće obići muzeje sada mogu bolje da osete emocije koje dela prenose i uživaju u obilasku bez velike gužve i čekanja u redovima.\nKada pomislimo na Firencu, glavni grad Toskane, na umu su nam - firentinska katedrala Santa Marija del Fjore, Ponte Vekio, jedan od najvećih vajara renesanse Donatelo, slikar Botičeli, porodica Mediči, državnik i pisac Nikolo Makijaveli, kao i pesnik Dante Aligijeri čija se "Božanstvena komedija" smatra jednim od najznačajnijih dela svetske književnosti.\nMikelanđelov David, renesansno remek-delo visine 5,17 metara nastalo početkom 16. veka, izvorno je postavljen ispred Palate Vekio, međutim od 1873. godine original se nalazi u Galeriji Akademije, a na nekadašnjem mestu kod palate postavljena je replika 1910.\nFirentinska katedrala, koja je ponovo otvorena za javnost od 22. maja, opremljena je uređajima u obliku ogrlice koje emituju zvuk, vibracije i svetlosne signale kada se ljudi previše približe jedni drugima u cilju sprečavanja širenja virusa.\n"Firenci je potreban svet, a svetu i dalje treba Firenca", rekao je nedavno gradonačelnik tog grada Dario Nardela.\nItalija je 3. juna otvorila regionalne granice čime je omogućena veća sloboda kretanja više od 60 miliona stanovnika te zemlje, a istovremeno su dozvoljeni dolasci iz zemalja EU i Šengena bez obaveze karantina.\nNEVREME ŠIROM ITALIJE: Najavljeni pljuskovi i jak vetar, na snazi narandžasti meteoalarm! Povišen nivo vode u Veneciji\nKORONA U SVETU: U Africi beže iz karantina, u Hongkongu prvi slučaj od 4. maja\nFirencaItalijakoronaviruskorona viruspandemijaepidemijapopuštanje meraturistimuzejigalerijeblokadakarantingalerija\npredsednikov potez nazvali pučem\nNAPETO U TUNISU! AL DŽAZIRA: Policija UPALA u naše prostorije, proterala zaposlene i zaplenila telefone i opremu! (VIDEO)\nDRAMATIČNO SPASAVANJE: Policajci i prolaznici podigli automobil, spasili 8-mesečnu bebu VIDEO\nMISLIM DA SE ON NAJVIŠE SLIKA U OLIMPIJSKOM SELU! Luka Dončić se našalio na Novakov račun! 2\nTRKA ZA MILION DINARA: Pobednik Nir Poet koga je jahao Aleksandar Šašić, u treningu kod Bojana Šendekovića u Šapcu\nOVO JE SRPKINJA POGINULA U BARU: Branislava otišla s prijateljicama na more, pa stradala u saobraćajnoj nesreći, UDARIO JE BMW 1\nTEŠKA NESREĆA U UMČARIMA: U direktnom sudaru dva automobila vozač poginuo, drugi teško povređen, u jednom vozilu bila i deca\nima zelenkastu nijansu\nODBEGLI PITON Policija na istoku Nemačke traga za zmijom dugačkom TRI METRA, pobegla vlasniku dok je bio u bolnici 5\t5\n7 GODINA OD TRAGEDIJE KOJA JE ZAUVEK PROMENILA SRBIJU: Noć strave u Bajmoku kada je nestala Tijana Jurić 32\t921\nADRIJANA (38) PREMINULA SAMO 10 DANA NAKON ŠTO JE DOBILA KORONU: Prijatelji prikupljaju novac za sahranu!\nPOZNAT IDENTITET SRPKINJE KOJA JE POGINULA U BARU: Na moru bila sa prijateljicama, iza sebe ostavila muža i 2 sina\nDOBRO POGLEDAJTE ŽRTVU BOTOKSA: Lice joj je postalo TAMNO, sve je više nekroze tkiva i slučajeva slepila! (FOTO)


Berlin se zalaže za azilantske centre u Africi | Evropa | DW | 28.02.2015\nBerlin se zalaže za azilantske centre u Africi\nBroj potražilaca azila u Nemačkoj drastično raste. Na hiljade izbeglica se nada boljem životu u Evropi. Većina njih dolazi preko Mediterana, zbog čega Berlin predlaže osnivanje azilantskih centara na Severu Afrike.\nS obzirom na tragedije sa izbeglicama iz Afrike, koje se stalno iznova ponavljaju, nemački ministar unutrašnjih poslova Tomas de Mezijer predložio je formiranje centara za azilante u Severnoj Africi.\n"Na duže staze, ovakvo rešenje bi imalo smisla", rekao je ministar u jednom intervjuu. De Mezijer smatra da bi trebalo "stvoriti opciju" koja bi izbeglicama sa afričkog kontinenta, omogućila "legalno da dođu u Evropu". Time se stalno na put ilegalnom tranzitu preko Sredozemnog mora, koji je poslednjih godina odneo veliki broj života.\nNemački ministar veruje da bi ideju o centrima za azilante trebalo testirati, osnivanjem barem jednog izbegličkog kampa, u kojem bi se podnosili zahtevi za azil i razmotrile mogućnosti za legalan dolazak potražilaca azila u Nemačku.\nIdeja o ovakvom konceptu nije od juče, kažu u nemačkom Pro Azil centru, organizaciji za zaštitu prava izbeglica. O njoj se uvek iznova govorilo u proteklih godina.\nMinistar unutrašnjih poslova Nemačke i njegove evropske kolege ovim potvrđuju da uopšte ne postoji mogućnost legalnog prelaska granice, smatra Karl Kop, stručnjak za izbeglička prava, dodajući da su potencijalni azilanti prinuđeni na "skupo i opasano putovanje" u Evropi.\nImigranti na otvorenom moru\nU poslednjih nekoliko godina, više hiljada ljudi je izgubilo živote, pokušavajući preko Mediterana da se domognu starog kontinenta. Najveći broj pokušaja bezbednog dolaska u Evropi i započinjanja novog života, završio se tragično.\nPogledajte video 05:25\nIzbeglice u Nemačkoj u borbi za opstanak\nTrajni link https://p.dw.com/p/1DDir\nIzbeglice u Nemačkoj u borbi za opstanak (VIDEO)\nTrgovci ljudima uzimaju ogromne sume novca za avanturu bez srećnog kraja. Na potpuno nesigurne brodove i čamce, ukrcavaju veliki broj ljudi.\nRanije ovog meseca, Visoki komesarijat za izbeglice Ujedinjenih nacija (UNHCR) izrazio je veliku zabrinutost zbog velikog broja žrtava, uključujući i poslednju tragediju o 300 izbeglica, koje se vode kao nestale, a koje su u čamcima bile primećene nedaleko od italijanske obale.\n"Nije isključeno da je i više života izgubljeno, ako su oni koji su u potrazi za boljom budućnošću, ostavljeni na milost i nemilost mora", izjavio je Vinsent Kohetel, direktor evropskog biroa UNHCR-a. "Spasavanje života treba da bude naš prioritet - Evropa ne može sebi da priušti da učini premalo i prekasno."\nU potrazi za odgovarajućom strategijom\nPotražioci azila sa Kosova nemaju šanse za ostanak u Nemačkoj i biće u roku par dana vraćeni u domovinu, upozorava bavarski ministar unutrašnjih poslova Joahim Herman. (18.02.2015)\nSamo tokom 2014. godine, Mediteran je prešlo 218.000 ljudi, a taj broj će, prema prognozama nadležnih biti i veći u narednom periodu.\nDok predlog nemačkog ministra unutrašnjih poslova ne bude zaživeo, borbu protiv trgovaca ljudima vode afričke zemlje, poput Eritreje, Etiopije, Somalije, Južnog Sudana, Sudana, Džibutija, Kenije, Egipta, Tunisa, uključujući i zvaničnike Evropske i Afričke unije, okupljene oko Kartum procesa. Inicijativa od novembra 2014, ima za cilj bolju koordinaciju među nadležnim službama, u borbi protiv krijumčara ljudi. Bolja saradnja zemalja u regionu trebalo bi da omogući sprečavanje odlaska imigranata, koji zemlju napuštaju zbog ekonomskih razloga i pomogne onima koji imaju razloga azil. Ipak, pomaka još uvek nema.\nHitna skloništa u školskim dvoranama i hotelima?\nZa to vreme, broj izbeglica konstantno raste, a gradovi širom Nemačke suočavaju se sa sve većim izazovom kako da smeste veliki broj azilanata. U Kelnu, na zapadu Nemačke, trenutno boravi najveći broj izbeglica - 5.500, a očekuje se novi talas tokom narednih meseci. Zbog toga podrška gradskih i pokrajinskih vlasti u Nemačkoj ideji ministra De Mezijera nimalo ne iznenađuje. Gerd Landsberg, šef Udruženja nemačkih gradova, veruje da je ideja o prihvatnim centrima za izbeglice u državama njihovog porekla i više nego razumna.\nAutor Dagmar Brajtenbah / jil\nKljučne reči izbeglice, azilanti, azil, Nemačka, Evropa, prihvatni centri, Afrika\nTrajni link https://p.dw.com/p/1EitB


Većinom nesmetan saobraćaj | Starmo\nNaslovnica BiH Većinom nesmetan saobraćaj\nVećinom nesmetan saobraćaj\nSarajevo — Povoljni vremenski uslovi pogoduju nesmetanom saobraćanju na većini putnih pravaca u BIH. Frekvencija vozila je slabog do umjerenog inteziteta. Vozače savjetujemo da, bez obzira na vremenske i saobraćajne uslove, voze maksimalno oprezno i da poštuju sve saobraćajne propise, saopšteno je u subotu ujutro iz BIHAMK-a.\nPojačana je frekvencija vozila na izlazu iz BIH na graničnim prelazima Rača i Karakaj. I na prelazima Šepak i Pavlovića most formairaju se duže kolone vozila. Na ostalim graničnim prelazima zadržavanja su kraća.


Srpski naučnici tvrde da su zebre srpske životinje jer imaju "bre" u nazivu i nose dresove FK Partizana |\nSrpski naučnici tvrde da su zebre srpske životinje jer imaju “bre” u nazivu i nose dresove FK Partizana\nGrupa znanstvenika s Naučnog instituta za veterinarstvo u Beogradu tvrdi kako su zebre drevne srpske životinje, jer u nazivu imaju BRE, a osim toga u bojama su dresova FK Partizan.\nTakođer su skrenuli i pažnju na neukrotiv karakter zebri, koje nitko ne može pripitomiti.\nTa neukrotivost je također nešto za što ovi naučnici vjeruju da zebre dijele sa Srbima koji stoljećima prkose svakoj sili, bilo turskoj, austrougarskoj, njemačkoj ili američkoj. Dakako, neće ovo stati na tome. Srbi misle kao svoje životinje zaštiti i kobre, koje također imaju bre u nazivu.\nOvaj njihov prijedlog podržale su kolege s Biološkog fakulteta koji će predložiti da se kao autohtone srpske vrste zaštite voće breskva, drvo breza i gljive brestovače, jer također sadrže to zvučno srpsko bre u nazivu.


U Iranu su danas škole bile zatvorene zbog zagađenja vazduha\nŠkole i fakulteti danas su bili zatvoreni zbog zagađenja vazduha u nekoliko područja u Iranu, uključujući i u Teheranu, iznad kojeg je oblak zagađenosti, javila je agencija Irna.\nUN: Rekordne koncentracije gasova sa efektom staklene bašte u 2018.\nGlavni gasovi sa efektom staklene bašte koji izazivaju klimatske promene zabeležili su nove rekordne koncentracije u atmosferi 2018. godine i nema nikakvog vidljivog znaka usporavanja, ukazale su danas Ujedinjene nacije.\nNijedna članica Energetske zajednice (EZ) koja ima ugalj u svom energetskom miksu ne poštuje ciljeve iz Nacionalnog plana za smanjenje emisija (NERP) barem za jedan od tri zagađivača (azotni oksidi, sumpor dioksid i prašina) iz Direktive o...\nInicijativa Ne davimo Beograd traži da instutucije usvoje mere za otklanjnje zagađenja vazduha\nInicijativa Ne davimo Beograd podržala je građane Bora koji danas "ponovo izlaze na ulicu u borbi za osnovno ljudsko pravo, pravo na čist vazduh" i poručila da zahteva od institucija da usvoje mere za otklanjanje zagađenja vazduha...\n15.11.2019 Novi Pazar\nNajveći ekološki problem Raške otpad koji rekom dolazi iz Novog Pazara\nNovi Pazar, osim što je maksimalno zagadio vodotokove na svojoj teritoriji, stvara ekološke probleme i nizvodno, ocenila je danas inspektorka za zaštitu životne sredine opštine Raška Ana Minić.\nDirektor crnogorske Uprave pomorske sigurnosti Safet Kočan je kazao je povodom incidenta o izlivanju nafte u zalivu na kod Kamenara i Lepetana, da je čuo da se incident dogodio ali da i da navodno, zagađenja nema.\n04.11.2019 Nju Delhi\nNju Delhi se i dalje guši od zagađenja\nViše od 20 miliona stanovnika Nju Delhija i dalje se danas guši u toksičnom smogu, zbog kog su zatvorene škole i gradilišta.


IZJAVA CENTRA POVODOM REAKCIJE DRŽAVE NA UČEŠĆE GRAĐANA/KI U VEZI SA PITANJIMA OD KOJIH ZAVISI ŽIVOT – Centar Živeti uspravno Novi Sad\nHome / IZJAVA CENTRA POVODOM REAKCIJE DRŽAVE NA UČEŠĆE GRAĐANA/KI U VEZI SA PITANJIMA OD KOJIH ZAVISI ŽIVOT\nSedamdeset pet udruženja građana i medija nalogom Ministarstva finansija bankama da proveri tokove novca kojim raspolažu stavljeno je pod sumnju za finansiranje terorizma u trenutku kada je pritisak nad svima, uključujući same banke toliki da je svaka osoba na ivici raspadanja.\nDelimo saopštenje iza koga je stao veliki broj organizacija i javnih ličnosti i koristimo ovu priliku, imajući u vidu i pokrenutu peticiju i položaj svih ljudi koji pružaju različite usluge na terenu kao i sve one koje gube posao ili svoj posao ne mogu da rade usled mera zaštite od pandemije, da pozovemo državne organe da u ovom trenutku zaustave sve radnje koje onemogućavaju ili otežavaju javni rad bilo kojoj strukturi usmerenoj na to da se situacija na terenu popravi i ljudi sačuvaju, da sprovode svoje aktivnosti da bismo sačuvali ljude od dodatnog pritiska.\nSuočavanje s posledicama epdemije posao je svakog čoveka na planeti, kao dela društva. Imajući u vidu epidemilošku situaciju u Srbiji i sve njene posledice. skretanje pažnje s tog cilja na neku drugu temu i obeležavanjem ljudi koji nude rešenja i ukazuju na obaveze od kojih nas za većinu obavezuju međunarodni ugovori, deplasira držav u odnosu na druge države. Srbija je od 15. marta u atmosferi, u kojoj je jako teško odgovoriti na svakodnevne potrebe ljudi.\nDržava koja prekraja vlastiti temelj u trenutku kada se mora fokusirati na dotok kiseonika, gubi svoju svrhu i suočava se, čemu svedočimo, s odustajanjem ljudi od nje.\nIzvori : //www.gradjanske.org/civilno-drustvo-i-mediji-nece-odustati-od-borbe-za-demokratsku-i-slobodnu-srbiju/?fbclid=IwAR0ldZ8oOJPCVjG6N1F1oZxplmpJ_znE8rY2q-RFhHID0lXUZvHKyBWzEE0


Sportske.net - Maestralni Čović bombom srušio Panevežis, Voša donosi pobedu u Novi Sad!\nMaestralni Čović bombom srušio Panevežis, Voša donosi pobedu u Novi Sad!\nMinimalac "stare dame" u Litvaniji!\nFudbaleri Vojvodine pobedili su u gostima ekipu Panevežisa rezultatom 1:0 (0:0) u prvom meču drugog kola kvalifikacija za Ligu konferencija.\nJedini pogodak na meču postigao je Nemanja Čović u 70. minutu i to na zaista prelep način, iskosa sa desne strane, od prečke, a možete ga pogledati OVDE.\nPanevežis bio najbliži golu u 33. minutu kada je Elivelto izveo odlično slobodan udarac sa 20 metara, ali je prečka sačuvala "staru damu".\nVojvodina je uzvratila jednom preko Topića koji je šutirao sa nekih 25 metara u golmana Golasa, a onda je u 42. minutu Čović propustio najbolju šansu. Posle sjajne uigrane akcije iz kornera, Čović je ostao sam na petercu, odlično je gađao glavom, ali se istakao golman Golas, u nastavku akcije pokušao je glavom i Кovačević, ali je bio za malo neprecizan.\nNa startu drugog dela igre, Vojvodina je spustila tempo domaćih koji su imali inicijativu u prvom delu, ali su timovi vodili veliku borbu na sredini terena, bez nekih izrazitih prilika, sve do 60. minuta kada je Elivelto šutirao preko Simićevog gola.\nU 64. minutu Panevežis je imao najbolju priliku u nastavku, Elivelto je proigrao Sarponga čiji je udarac iskosa sa leve strane blokirao Кovačević i sprečio veću opasnost pred golom. Vojvodina je uzvratila četiri minuta kasnije kada je Topić primio loptu na 18 metara, ali je šutirao preko gola.\nOdmah posle primljenog gola, trener Panevežisa napravio je prvu izmenu, ušao je Кapnidis i iz prvog kontakta šutirao ka golu, ali je ponovo na mestu bio Nikola Simić. U istom minutu, na drugoj strani, Voša je organizovala novi lep napad, Zukić je na kraju pogodio mrežu, ali iz nedozvoljene pozicije.\nVoša je do kraja uspela da se odbrani od naleta domaćih i upiše veliku pobedu pred revanš na "Karađorđu" za sedam dana.\nPanevežis: Golas - Rafael, Bisi, Januševskis, Pereira - Tautvidas, Кozoranis - Sarpong, Dantas, Jankauskas - Elias (od 71. Кapnidis).\nVojvodina: N. Simić - Cucin, Кovačević, Stevanović, Devetak - Topić, Maksimović (od 62. Busnić) - Novevski (od 46. Bastajić), Čović, V. Simić (od 2- Kabić) - Mrkaić (od 62. Zukić).


Obaveštenje: BESEDE I BOG GOVORI SU PONOVO DOSTUPNE NA OBJAVAMA 0 adminfob 8850 11 Jan, 2010 21:27 pm\nNAJDELOTVORNIJE TEHNIKE KOJE KORISTITE... 188 Aleksandra-Caca 218203 18 Jul, 2011 22:36 pm\nPUT SRCA... 89 Vakan Tanka 159053 23 Dec, 2010 05:49 am\nZORAN IZ ZEMUNA - Čitaocima koje to zanima (2008.) 2294 Vesna 1840615 08 Nov, 2010 01:48 am\nDeset Božijih Zapovesti- DRUGA ZAPOVEST 139 Vera Bojičić 71646 17 Apr, 2010 23:33 pm\nSVETA ZNANJA - MESTA MOĆI - dr sci. Ljubiša Stojanović 64 drugar 53500 17 Apr, 2010 13:58 pm\nIZVODI IZ OBJAVA 73 plavizrak 50166 25 Apr, 2009 23:40 pm