Dacia Duster 1.0 Eco-G - Kad nema struje može i gas - Auto Republika\nU nedostatku električne, odnosno hibridne verzije, Dacia se oslanja na ekološki čistiji tečni naftni gas (TNG). Ništa novo, s tim da je antički 1.6 SCe/105, koji već dve generacije pogoni Duster, zamenjen modernijim trocilindarskim 1.0 TCe/100 ks iz Renaulta Clio\nDacia i TNG (u Francuskoj GPL, tj. gas petrol liquid) ljubavna je priča koja traje već dobru deceniju. Još 2010. prva generacija Sandera napajala se njime, u sprezi sa starim 1.4 MPi. Nakon toga, proizvođač je u zavisnosti od modela upotrebljavao dva agregata, trocilidarski 0.9 TCe i spomenuti 1.6 SCe. O tome kako su se pokazali i s kojim problemima su se sreli brojni vlasnici, nećemo sada (trebalo bi previše vremena i prostora…), pozabavimo se zato novim 1.0 TCe od 100 ks, za ovu priliku nazvanim Eco-G.\nPrvo i najvažnije, ovaj motor već u startu je razvijen da koristi gas kao principijalno pogonsko gorivo, što znači da je znatno bolje adaptiran od prethodnih, na kojima su naknadno izvršena određena poboljšanja. Drugo, kao i slučaju pređašnjih Dacija, instalacija je realizovana u fabričkim postrojenjima, od komponenti italijanskog specijaliste Landi Renco. Za pohvalu, jer ako se iko razume u gas onda su to upravo Italijani, koji imaju najveći procenat vozila na TNG u Evropi, ukoliko ne i šire. Treće, prvi put Dacia i Renault su podesili sagorevanje tako da kada je pokretan na gas ovaj blok ima bolje perfomanse, odnosno obrtni moment veći za 10 Nm, kao i veću elastičnost u nižem režimu rada. I četvrto, trenutno je u Francuskoj (po svemu sudeći i u Srbiji) ovaj Duster ponuđen po istoj ceni kao i isključivo benzinska verzija. Sve u svemu eto razloga da vas zaintrigira daljnje čitanje teksta, iako se pojedini „hvale“ kako preskoče sve što dolazi iz Dacijine kuhinje! Što da ne, posebno ukoliko mogu da ulože za jedan kompaktni SUV znatno više od 12.890 evra, koliko košta najjeftniji Duster.\nMali rezervoar, a nedovoljno pumpi\nDana 25. juna 2020, zbog velikog zagađenja vazduha (temperatura je prebacila 36 C°) u regionu Pariza opet je proglašena zabrana vožnje za „prljava“ vozila. Pravo su imala samo ona koja nose vinjetu br. 0, 1 i 2. Prvu navedenu poseduju električni automobili, drugu uglavnom hibridi i mali benzinski agregati, dok br. 2 imaju najnoviji dizeli. Naš Duster nosi oznaku br.1, kako zahvaljujući savremenom 1.0 TCe, tako i gasu, koji ima za 11% manju emisiju CO2, bez finih čestica čađi i ugljen-monoksida.\nIzuzetno važna stavka jer svi proizvođači imaju zadatu globalnu emisiju izduvnih gasova ( za sve modele), koju, ukoliko pređu, rizikuju penale u visini od više stotina miliona evra. To objašnjava zašto se pojedini nerentabilni i „prljavi“ modeli ukidaju, tj. zamenjuju električnim i hibridnim izvedbama. A kako Dacia takve za sada nema u programu, šta joj drugo preostaje do TNG? Problem, iako tečni naftni gas ima velike prednosti (i mane naravno) nikada nije uspeo da se nametne „širokim narodnim masama“, kako zbog predrasuda (pouzdanost i sigurnost) i cene ugradnje, tako i usled nezainteresovanosti samih proizvođača i države, koja je svojevremeno ukinula određene beneficije.\nZa rezultat imamo slabo rasprostranjene stanice za točenje, u Francuskoj, gde je obavljena test vožnja, nepunih 1.600, od ukupno nekih 12.000 benzinskih pumpi. Osim toga, za naknadnu ugradnju TNG-a ovde je neophodno i do 2.000 evra, čime se odmah dovodi u pitanje njegova rentabilnost. Upravo zbog toga, aktuelna ponuda Dacije je „bezobrazna“ i ide na štetu specijalizovanih instalatera, bez obzira što se kod Borel-a (jedan od najpoznatijih na ovom polju) plin može ugraditi i kod Dustera 4×4 1.3 TCe od 130 i 150 ks. Iz tog ugla gledano, Duster 1.0 Eco-G, po ceni identičnoj kao i benzinska izvedba, sjajna je prilika. Šta više, ispade da je još jeftiniji jer je saobraćajna dozvola besplatna za ekološki čista vozila, dakle i ona pokretana na gas. Sve je to lepo, reći će neko, ali šta taj slabašni trocilindarski motorčić traži u jednom Dusteru? Hajde još nekako i prolazi u malom i lakom Cliu, ali Duster…\nGreška, i jedan i drugi imaju u kilogram istu masu, prednost Clija ogleda se jedino pri višim brzinama, zahvaljujući boljoj aerodinamici. Uostalom, Duster 1.0 TCe već sam bio u prilici predstaviti vam, ostaje mi samo da ponovim određena zapažanja. Dakle to što je slabiji za 5 ks od bivšeg (kada je napajan gasom 1.6 razvija 105 umesto 115 ks), posve je nebitno, važnije je što umesto 149, novi 1.0 TCe ispušta 121 g/CO2. Osim toga, 1.6 razvija obrtni moment od 156 Nm, ali pri visokih 4.000 o/min. Naslednik, kada „pijucka“ gas, oslobađa 170 Nm, i to u dvostruko nižem režimu rada. Kao što rekoh, ovaj agregat je u startu adaptiran većem broju oktana (105 umesto 95 tj 98), zbog čega su i performanse superiornije. Kada funkcioniše na benzin razvija maksimalno 160 Nm, pri 2.750 o/min.\nU svakom slučaju, zahvaljujući turbo punjaču koji mu obezbeđuje izvesnu „eksplozivnost“ u nižim obrtajima prijatniji je za vožnju od bivšeg. Kod atmosferskog 1.6 ubrzanja su linearna i mučna, posebno na otvorenom putu, kada je neophodno pogurati ga u visok režim rada. Iako slabiji, 1.0 TCe deluje „punije“, odziv na gas je bolji, posebno kada je napajan TNG-om. Kako za ovo nisam znao pre nego li sam preuzeo voženi primerak, obratio sam posebnu pažnju na razliku, čestim prelaskom na gas/benzin. Razlike nisu frapantne, posebno kada je vozač sam u kolima, no čim se više optereti i prerano pređe u viši prenosni odnos, može se osetiti da motor bolje povlači kada je u nižem režimu rada (Dacia navodi bolje ubrzanje do 100 km/h za 0,6 s).\nU tome mu pomaže i menjač, s kratko odmerenim prenosnim odnosima (barem prva tri). Druga strana medalje ima ih samo 5, te se na auto-putu ovaj mali blok brzo nađe u visokih 3.500 obrtaja. Upravo u ovakvim okolnostima je na najvećem iskušenju, no nema straha, prevalismo u jednom danu 400 km do plaža u Normandiji (tamo i nazad), a da se nismo osetili inferiornije od ostalih učesnika u saobraćaju. Pogurah bogami ovaj Duster i do 170 km/h, ali nisam stekao utisak da sam u životnoj opasnosti… Evidentno da su šumovi od vetra i kotrljanja izraženiji nego li kod savremenijih SUV, za razliku od agregata koji se pokazao prihvatljivo diskretan.\nNažalost, ovakav spoj nepovoljnih okolnosti neminovno dovodi do povišene potrošnje, što se ne može očitati na putnom računaru. Kada poseduju TNG mnogi modeli nemaju ovu mogućnost, zbog čega se mora pribeći klasičnoj metodi, tj. vožnji do ispražnjenog rezervoara. Prilikom poslednjeg susreta s Dusterom 1.0 TCe zabeležio sam prosečnu potrošnju od nekih 8 l, koliko verujem da troši i ovde predstavljeni. Uz rezervoar od 50 l eto interesantne autonomije od oko 600 km, plus 40 l za gas (upotrebljivih 34 l), koji obezbeđuje dopunskih 350-400 km. Bazirao sam se na potrošnji gasa od oko 10 l, iako je evidentno da u idealnim uslovima može da popije i manje (7-7,5 lit).\nU Francuskoj, cena za TNG varira između 0,8 i 1 evra, poslednja se odnosi na benzinske pumpe na auto-putevima, gde je gorivo skuplje za 10-15 %. Samo punjenje se odvija prilično brzo, gotovo kao da se radi o benzinu, ali je „pištolj“ malo komplikovaniji za upotrebu, dame mogu i da polome nokat. Kakva je situacija u Srbiji po pitanju cene i zastupljenosti verovatno znate bolje od mene, te vam ostavljam da sami izračunate kolika je ušteda kada se vozi na plin.\nNašem Dusteru ipak znatno bolje „leže“ lokalni putevi, često lošeg kvaliteta, kao i zemljani. Verujem da to i vrapci na grani znaju, ogibljenje je udobno i predviđeno upravo za otežane uslove eksploatacije. Iako se ne može meriti s referencama u segmentu, ponašanje na putu je „zdravo“ i sigurno. A da se radi o tri cilindra, u to nema nikakve sumnje, bez obzira na poboljšanu izolaciju, prilikom „snažnih“ ubrzanja ne može sakriti karakterističan grlat zvuk. Ono što me je (opet) iznerviralo je odsustvo crvenog polja na obrtomeru, posebno jer se ovaj mali blok lako i brzo „zavrti“. Ovaj Duster „slatko“ sam izvozao i po gradu, kompaktne dimenzije i povišena pozicija za upravljačem olakšavaju posao vozaču, dok veliki klirens dozvoljava pentranje po trotoarima i ivičnjacima, bez bojazni da se izgrebe podvozje i oštete aluminijumski naplaci od 17 cola.\nI sam agregat je iznenađujuće temperamentan u nižim prenosima, pod uslovom da nije aktiviran program Eco. Upravljanje, koje je za moj ukus na putu previše potpomognuto električnom asistencijom, ovde je upravo kako treba, dok Stop&Start sistem funkcioniše bez oklevanja. Kako u vožnji po gradu aerodinamika ne igra značajnu ulogu, ni potrošnja nije „eksplodirala“, više manje računajte na desetak litara. Mala napomena, ukoliko ga ima u rezervoaru motor startuje na gas, no po želji, dakle i u vožnji, može se preći na benzin. Par puta je znao da malo „štucne“, posebno ukoliko su obrtaji veoma niski…\nU unutrašnjosti, jedina uočljiva razlika odnosi se na malo „dugme“, s leve strane upravljača, kojim se ujedno bira vrsta pogonskog goriva (pritisne se na njega) i očitava stanje u rezervoara za plin. Dacia se nije potrudila da ugradi nekakav normalan pokazivač u instrument tablu, kao što je to uradio Fiat u Tipu. Uostalom, isti je kao i kod prethodnog Dustera, s tim da nije više u dnu centralne konzole, pored ručice menjača. Dakle nekoliko sićušnih zelenih LED dioda smeštenih u polukrug, pokazuju nam stanje u rezervoaru, odnosno jedna crvena kada je ovaj na rezervi. Po svemu ostalom Duster TNG identičan je ostalim verzijama, s tim da smo ovoga puta vozili najviši završni nivo u Francuskoj Prestige, gde ne dolazi toliko do izražaja „low cost“ koncept, koliko kod jeftnijih verzija.\nPoređenje sa modernijim SUV, tipa Nissan Qashqai, Renault Kadjar ili Peugeot 3008, za njega je i dalje nepovoljno, nivo prezentacije i izbor materijala znatno je inferiorniji. Naprotiv, uporedimo li ga sa Dusterom prve generacije, posebno pre restilizacije (početak 2014. godine), možemo konstatovati značajan progres na planu kvaliteta, ergonomije i opreme.\nPo otvaranju vrata teško je ne primetiti posve novu komandnu tablu, klasičnog ali dopadljivog dizajna, blago zaokrenutu ka vozaču. Karakterišu je tri, umesto nekadašnja dva centralna izduva za vazduh, ispod kojih je ekran od 7 inča, osetljiv na dodir. Sada je smešten za desetak santimetara više, što olakšava manipulaciju i preglednost. Novi su i instrumenti, dva analogna sa elegantnom crvenom kazaljkom, koje se po startovanju motora „zakucaju“ udesno!\nKomplimente zaslužuju i novi prekidači na centralnoj konzoli, kao i komande klima uređaja, koji je u našem slučaju automatski! Dobrim delom zamerke se odnose na ergonomiju, evidentno poboljšanu, ne i idealnu. Komande za električne podizače prozora (u test vozilu za sva četiri stakla) su kako i treba na vratima, ali su smeštene previše unazad. Vozačevo sedište se podešava znatno preciznijom ručicom i po visini. Osim što je u sedalnom delu produženo za 2 cm, udobnije je i sa jačim bočnim osloncima.\nPodešava se i upravljač, najzad po dve ose. A kad smo već kod upravljača, sada je elegantniji i s četiri paoka, plus obložen kožom. Evidentan je i pomak po pitanju završne obrade, no i dalje se mogu pronaći vidljive glave „šrafova“. Sama armatura je i dalje od tvrde, ne preterano rafinirane plastike, mada je manje zrnasta i rustična nego li u prethodnom Dusteru.\nProstora za odlaganje sitnica ne nedostaje, u pregrade na vratima staju test flaše od 1,5 litara. Usled neizmenjenih spoljašnjih dimenzija (4,34 m) i međuosovinskog rastojanja, putnici pozadi i prtljažnik isti su kao kod prošlog Dustera. Konkretno, verzija sa pogonom na prednje točkove poseduje 445 l korisne zapremine, bez obzira da li je u dnu točak istih dimenzija. Kod TNG izvedbe nema rezervnog točka, ispod podne obloge je metalna ploča, dok je rezervoar za plin smešten ispod vozila. Unutrašnjost prtljažnika sada je bolje izolovana, istim materijalom kao i kabina.\nTo bi bilo više-manje sve, nakon svega napisanog na vama je da procenite vredi li se opredeliti za TNG. Lično, siguran sam da vredi, barem dok se nudi po istoj ceni kao i benzinac. Osnovna iznosi 12.890 evra, no kako je Essential „go k’o pištolj“, preporučljivo je posegnuti za završnim nivoom Prestige, gde prolazimo više-manje sve što poseduju savremeni automobili, između ostalog i automatski klima uređaj. I sve to za manje od 15.000 evra, za šta se može kupiti samo pola Renaulta Captur ili novog Nissana Juke 1.0/117, koji sam preuzeo nekoliko sedmica kasnije…\nDacia Duster 1.0 Eco-G\nMasa praznog vozila: 1.252 kg\nBroj cilindara/tip motora: 3 cilindra/Turbo\nMaks. obrtni moment: 170 Nm pri 2.000 o/min (gas)\n160 Nm pri 2.750 o/min (na benzin)\nGorivo: Benzin + TNG\nZapremina rezervoara: 50 + 34 (gas)\nCena testiranog u Srbiji od 12.890 evra\nCena identična kao kod isključivo benzinske verzije, prijatan agregat posebno kada je napajan gasom, zadovoljavajuće performanse, udobno ogibljenje, fabrička garancija i za plinsku instalaciju od 3 godine i 100.000 km\nKvalitet fabrikacije i dalje u zaostatku za konkurentima, potrošnja na auto-putu, mala autonomija na gas, menjač sa samo pet prenosa, i dalje doboši na zadnjim točkovima\nOgibljenje: 7,5 Ukupno 7\ntags: auto testovi dacia dacia duster Dacia Duster 1.0 Eco-G izdvojeno recenzije automobila test testovi automobila tng\nprevious Mini test: Nissan X-Trail - Dobroćudni div na 4(x4) točka\nnext Peugeot 508 Hybrid Plug-in - Dobitna kombinacija?\nMa ovaj Duster je prava stvar za svaki dan, da vozis a da ne mislis. Pravi ‘polivalentni’ auto, kako Peki voli da kaze. Mozda su mogli da stave neki veci tank za ‘plin’ a smanje ovaj za benzin za pola ali bi to podiglo cenu, tako da mu se za ove novce ne moze mnogo toga zameriti. Ja bih svakako vise voleo 4×4 1.3 TCe ali taj cenom vec nije toliko atraktivan jer se opasno priblizava do godinu dana starim a dobro opremljenim Qashqai i Kadjar koji se mogu naci kod ovlascenih dilera barem ovde gde ja zivim, a oni… Pročitaj više »\nIako sam uvek za TNG, koliko znam prethodni pokušaj prodaje TNG motora iz Reno kuhinje, na Srpskom tržištu nije prošao baš dobro. Izgleda da je loš kvalitet TNGa pravio probleme vlasnicima malolitražnih benzinaca na tng.\nTrenutne cene goriva kod nas,ne idu u korist TNGa, a država akcizama, drži visoku cenu.\nSve Oni mogu, ali ne žele, jednostavno se muze taj broj vozača,da se upumpavaju pare u državni budžet.\n„na Srpskom tržištu nije prošao baš dobro. “\nDa, bila je to jako ružna epizoda za ranije vlasnike dačije, koji su tada kupili TNG verziju. Dosta na netu može lako da se nadje o tome. Po „Renault Nissan Srbija“, problem je tada bio do nekvaliteta TNG-a.\nDacia sve bolja i bolja … Krupnim koracima ona ide napred. Sećam se, pre „par godina“, lomio sam se najpre mišlju da kupim Lodgy ( a posle Dokkera ). Tada nijedan paket opreme tih modela serijski nije imao ni tempomat, a danas to Duster nudi već u drugom paketu opreme… U četvrtom dobiješ i zadnje park. senzore i kameru, pa čak i lumbalnu podršku za ledja vozača … Ali, „dobiješ i cenu“. Baš „masnu cenu“. Sve je to deo tih „krupnih koraka“ dacie. Koja po mnogo čemu, ipak uvek u nečem kaska … Što osetiš i vidiš, čim u dačiju… Pročitaj više »\nCuj na sajtu Dacije za Srbiju stoji da kosta isto kao i konvencionalni benzinac, verovatno se radi o promotivnoj prodaji koja nece dugo potrajati. U Francsuskoj je cena identicna vec vise meseci, predpostavljam da ce tako biti do kraja godine a onda…\nJa gledah (samo) u cenovniku (ne i na celom sajtu), ali, tamo kao da ne piše ista cena, već za baznjak stoji 12.890 € ( benzin ) i 13.590 € ( plin ).\nMožda na nekom drugom delu sajta Dacia.rs i piše drugačije.\nNe secam se vise gde sam na sajtu pronasao tu informaciju, ali sam siguran da stoji.\nPeki, sigurno je tako kako kažeš, samo što oni (kao i svi ostali) stalno menjaju sadržaj sajta, pa i sadržaj akcija i promocija.\nDa li se planira Captur u ovoj moto konfiguraciji?\nSumnjam,, kod Renaulta akcenat je trenutno na Hybridima, od nedavno Clio, Megan i Captur poseduju elektricni agegat i baterije, racunajuci i Plug-in. Ocekujem ih na test voznji od septembra…\nNeobicno mi da se startuje motor na tng (kod mene na sekventu, kao i na ostalim uredjajima za koje znam, start je na benzin, a posle prebaci na tng). Sto se kvaliteta fabrikacije tice…sednem pre nekako u burazerov Passat B7 1.6 tdi dsg. Na stranu sto prostora ima neocekivano malo, nego kvalitet plastike i sastavljanja : oplate vrata se uvijaju na pritisak, komandna tabla osim gornjeg dela od kamen tvrde plastike naravno da krcka, ni ostatak kabine nije od bogzna kako kvalitetne plastike. Ovo neko ne bi ni primetio, pogotovo ljubiteli ikone zvane VW, ali ako je neko prozvan referencom… Pročitaj više »\nDa, viđao sam slične Dastere u „full“ opremi (+ neka doplata) – izgledaju duplo skuplje, jedan čak nisam uspeo da prepoznam s boka, dok mu nisam pročitao naziv.\nDacia koristi provjerenu (citaj stariji) tehnologiji od Renaulta. Meni je ok za taj novac, ali samo bazne varijante, bolje opremljene mi nemaju smisla. Kao da uspoređuješ majicu Lacoste i Fruit of the Loom. I jedna i druga ispunjavaju funkciju, ali marka je marka. U vožnji se osjeti velika razlika u odnosu na usporedive Renault modele, posebno kod izolacije od buke i vibracija. Karikirano, kao da se voziš u gitari. Ovjes i kočnice generalno isto nisu na razini itd. Što se tiče ukapljenog naftnog plina, kod nas u Hr je cijena u pola prema benzinu, ali plina nešto više troši u… Pročitaj više »\n‘Dacia koristi provjerenu (citaj stariji) tehnologiji od Renaulta.’ – Kada kazes starija tehnologija od Renaulta, nisam siguran na sta konkretno mislis: na Blue dCi 115, TCe100, ili 1.3 TCe? 4WD u Dusteru i multilink zadnja osovina koja ide uz njega su takodje identicni kao u Renault i Nissan modelima. Cak i neke druge stvari kao npr nove komande klima uredjaja su se prvo pojavile u Dacii pa tek potom u raznim Renaultima. Opet nisam siguran kako mislis da ‘ovjes nije na razini’. Sta je merilo, jer ukoliko nam je merilo koliko vozilo dobro upija rupe na putu, tu su Dacie… Pročitaj više »\nTeško da Dačije dobro upijaju rupe po putu. Prethodni Daster je barem po mom iskustvu bio očajan po tom pitanju, par puta sam naleto na prethodno poznatu rupu (ništa mi specijalno nije delovala, čak sam je prelazio sa većim brzinama bez preteranog truckanja) i Daster je osetio rupu kao da je 3,4x veća, čak sam jednom pri brzini od 70km mislio da sam odvalio točak na toj rupi koja ide u širinu, ali je nema nešto u dužini. Tako da barem taj prethodni Daster lepo oseća rupe. Prošle godine sam negde pročitao da Dačija ne voli puteve po Rusiji i… Pročitaj više »\nMa da se razumijemo, ne omalovažavam Daciu, ali nije u pitanju Renault ili Nissan s drugačijom karoserijim. Odnedavno je Renault prisiljen ugrađivati noviju tehnologiju u Dacia modele radi ekologije. No motori nikako nisu identični kao u Renault-u ili Nissan-u po mnogim komponentama, provjeri u bilo kojem Dacia (Renault) servisu. Ovjes isto tako, a pogon pogotovo. Koliko para, toliko muzike vrijedi i u auto industriji. Vozio sam i novog Dustera i novi Captur; meni je razlika očita. Slažemo se u vezi zadanih ciljeva, zato sam i spomenuo da skuplje varijante meni memaju smisla.\nKao neko ko se pomalo bavi i tekstilom, možda ću te iznenadtiti činjenicom da se posebno Active majice FOTL (za sportske aktivnosti, 100 % poliester) bez problema prodaju kao Nike, Adidas… tako što im se skinu FOTL obeležja, stavi znak napred i iznutra, i to se tako prodaje i po DE, ne samo kod nas prevaranata na Balkanu… FOTL platiš 5-6 €, Adidas / Nike 50 – 60 €, pa ti vidi šta je tu šta… I taj poznati znak ljudi toliko doplate, uvereni da su dobili superioran kvalitet.\nKaže meni žensko dete rano zimus da joj kupim skijaške naočale u „Lidlu“ … Mislim se: „Zezate me, u Lidlu?“ Elem, odem ja, gledam ih, izgledaju one „na oko“ normalno, ali, cena … Cena je „suviše niska“, ma, potpuno dampoigovana“ za ono što sam „navikao“ kada je u pitanju ta vrsta opreme ( čak i za cene u Decathlonu ). Rekoh telefonom: „Vidi, neću da kupim, ovo ne može da valja za ove pare nikako … idi lepo sebi kupi tu u „Planet bike“, kod nas u bloku, da barem znam šta sam kupio ….“ Veli dete: „Ama, kupi mi… Pročitaj više »\nU planinarenju velik procenat opreme je McKinley, Intersport, nisu bas nesto, ali zavrsava posao. Naravno ima puno jacih brendova, ali jakna 3 u 1, Jack Wolfskin je 300eur.. Puno brate\nMi u kući, bez da pogrešim, u ovom trenutku imamo jedno 10 odevnih predmeta „McKinley“ – i to po glavi ukućanina 🙂\nAj malo pojasni, sta je Fotl..\nBrend ili tip..\nFruit Of The Loom, vlasnik Waren Buffet, proizvodnja Bangladeš: tekstil za promocije i uniforme; u skupljoj (Fashion retail) varijanti ide kao Russel odnosno Russel Athletic…\nPou Chen Korporacija (Taivan) sa svojom filijalom Yue Yuen baziranom u Hong Kong-u je ubedljivo najveci proizvodjac sportske obuce i druge opreme koji sirom sveta, pretezno u zemljama dalekog istoka (Kina, Taivan, Indonezija, Vijetnam) ali i drugde kao npr Meksiko, zaposljava po Forbes-u preko 350.000 ljudi!!! A rade za sve globalne brendove kao sto su Nike, Adidas, Asics, Clarks, Reebok, Puma, New Balance, Merrell, Timberland, Converse, Salomon itd. Fazon je sto nisu samo OEM (original equipment manufacturer) vec ODM – original design manufacturer, odn ne samo da rade proizvodnju vec i razvoj i dizajn za gore navedene brendove. U sustini,… Pročitaj više »\nFOTL majice su sasvim ok za ono što su namijenjene: POS i slično. Ja ih ipak ne nosim na posao, jer vidim i osjetim razliku prema npr. Musto. A na prevarante i poneke iznimke ne bih trošio vrijeme.\nTa proverena starija tehnologija se zove Renault Clio 2.\nI to je osnova za sve DACIA modele pa i Duster.\nClio 2 je kupio drugaricin otac 1998 God tek izašao.\nI tu je suština.\nMotori ne bi bili novi da nije EU zaklala sa Co2.\nZadnja osovina na 4×4 je sa prvih x trail.\nDrugaricin otac, znači, još ’98. vozio Dustera?!\nPa ne baš vozio je Clio-a ali kada njegovog i moje DACIA e uporedim to su ispod lima identični automobili. Iste viljuške ista kruta osovina isti amortizeri ista instrument tabla isti putevi klimatizacije isti hladnjaci iste posuda za rshladnu tečnost uglvnom sem PP zida između motora i kabine koji je kod DACIA-e malo drugačije postavljen ( pa ima više mesta za otvore klimatizacije i za zamenu posude za tečnost) sve ostalo je ispod lima isto. Ko danas kupi Duster-a vozi realno auto iz 1998. tj. konstrukciju auta iz te godine. Što i nije loše jer mislim da tek ovih zadnjih… Pročitaj više »\nKruta osovina je odavno izbačena iz Renault modela. Postoji polukruta, sa programiranim deformisanjem, koja je prisutna i na najnovijim Renault modelima. Da li su i oni na platformi Clia 2?\nMožda nisam bio jasan ili nism dobro napisao.\nPozadi na Renault CLIO 2 iz 1998 god ( bazna varijanta osnovna klot – koštala 20000DEM u Srbiji te godine)\ni na DACIA modelima do 2017 god. ( posle nisam ih imao prilike detljno gledati)\npozadi je obična kruta osovina\nI kažem da svi DACIA modeli su na toj platformi napravljeni.\nČak i Kec iz 1976 je imao tu kao polukrutu .\nKrutu osovinu pozadi mislim da danas ima još samo Lada Niva.\nDanas sve što nema multi-link ima polukrutu, torzionu osovinu koja se (konstrukcijski predodređeno) deformiše jer je od savitljivog materijala a ne krutog.\nU redu ao je tako prihvatam.\nNe znam zašto bi poprečna veza na automobilu koji ima opruke bila torziono napregnuta i šta bi se time postiglo, ali ok nisam mašinac te stoga prihvatam da L profil koji spaja zadnje točkove na pomenutim vozilima je torziono napregnut.\nInače pre 5 plus godina je na VG bila serija članaka o sistemima oslanjanja i njihovim varijacijam ( dok su VG još imale android aplikaciju)\nMogao bi AR iz svoje kuhinje da postavi opet tako seriju članaka na tu temu.\nProfil koji spaja zadnje točkove služi kao balans štangla kod multilinka ili prednjeg MacPherson. Pritom omogućava unapred zadatu, od strane inženjera, geometriju točkova prilikom gibanja. A opruge su ovde kao dopuna, praktično.\nLoša strana ove osovine je što malo teže podesiti je da u svakom trenutku točak zauzme pravilan položaj, a dobra je što je neovešena masa manja naspram većine multi-link osovina pa amortizeri bolje odrađuju posao.\nBalans stagla služi koliko se ja sećam da kruto poveže levu i desnu stranu ogibljenja i time prebacuje sile sa jednog na drugi točak.I koliko se ja sećam najčešće su kružnog presea pun materijal. ( valjda se u eng.literaturi tozove rollbar) E sada pošto ovde se piše o pomenuto DUSTER -u on u verziji 4×2 pozadi nema multilink ( multi link je svaka vrsta zadnjeg vešanja koje se sastoji od min 4 a max 5 nezavisnih spona koje se vezuju sa točkom ) već ima ( po meni) krutu osovinu u obliku slova H. Dve tačke vezivnja ove konstrukcije za… Pročitaj više »\nRenaulti konstruisani do 2000. godine su umesto opruga imali te torzione šipke. Clio 2 je među prvima počeo da koristi torzionu osovinu sa oprugama i izbacio torzione šipke.\nAli i ti stariji modeli sa šipkama su imali stabilizator. Neki u vidu polukrute osovine (kod dvostruke torzije), a neki u vidu tanke šipkice (jednostruka torzija)\nAJD da skratim raspisali smo se previše o temi koja nije baš povezana sa testom Perice , koji je kao po običaju odličan. A ostali nikako da nas prekinu 🙂\nOčito da mene pamćenje slabo služi . Jer u mom sećanju podvozije tog CLIO-a i naših DACIA je identično.\nU svakom slučaju RAde pozdrav pa do druge rasprave .\nJa i ne tvrdim da nije identično. Zadnja osovina sa Clia 2 je identična i sa onom na novom Cliu 5. Ista je kao tip osovine, ali nije ista kako po dizajnu profila tako i po materijalu.\nČitam ovo i shvatam da sam tehnički potpuno nepismen 🙂\nKakvu zadnju osovinu su imali 307 i 308 mk2? Odnosno, kako se ona zove’ Znam da je „polukruta“? Ali, da li je i „torzija“ i ako jeste, kakva?\nZnam da je ta „torzija“ u našem narodu omražena koliko i plivajući zamajac …\nSa Peugeot je ista priča kao sa Renault.\nKrajem prošlog veka se prešlo sa torzionih šipki na elastičnu torzionu osovinu sa programiranim deformisanjem u obliku slova H i ugrađene opruge.\n306 je imao torzione šipke. 307 i 308 imaju elastičnu torzionu osovinu sa oprugama.\nTek sada, kada pogledah fotografije zadnje osovine na 306 i 307/308, shvatih (vizuelnu) razliku te dve „torzije“.\n306 uopšte nije pozadi imao klasične „federe“? Ako sam dobro video.\nFrancuzi su generalno sve do polovine devedesetih za zadnju osovinu koristili ono sto se na engleskom zove ‘torsion bar’, gde torzione sipke igraju ulogu opruge. Ovo ogibljenje je kod mnogih bilo potpuno nezavisno (u smislu da su tockovi nezavisni jedan od drugog jer su torzione sipke bile jedna ispred druge (Renault 4, 5) ili je svaka isla samo jednom polovinom vozila pa su se susretale na sredini) ali kazu da mu je mana bila cena i da vremenom lezaj izmedju ruke i torzione sipke pocinje da se cuje. Tokom devedestih su i franscuski proizvodjaci presli na ‘twist-beam’ sistem kakav ima… Pročitaj više »\np.s. sa zakasljenjem sam video da je covek (Rade) vec sve objasnio…\nZnam neke ljude koji na pomen reči torzija počnu od mene da „beže kao djavo od krsta“. Jer su je nekada imali, u toj verziji „sa šipkama“. A imali su i taj problem koji pominješ ( “ kazu da mu je mana bila cena i da vremenom lezaj izmedju ruke i torzione sipke pocinje da se cuje. “ ).\nJako mi se sviđa kod Dačie što se ventil za TNG nalazi u punoj veličini bez potrebe korištenja lijevka sa plastičnim čepom plus poklopac preko toga. Takvo rješenje bi trebalo usvojiti kao zakonski obavezno a ne da ventil za plin buše u donjoj zoni branika. Što se tiče indikatora količine raspoloživog autogasa, trebalo bi reprogramirati centralni displej istrument table da pokazuje kao pravi pokazivač količine.Dobar auto po poštenoj cijeni. Još na plin.\nNe znam zašto ocenjuješ 1.6 kao nepovoljne za plin, Reno je uvek imao veoma pogodne motore za tu namenu. U Srbiji su odlična iskustva sa svim Renoovim motorima na plin. Jedina zamerka ide na način ugradnje koji često nije kvalitetan. Konkretno sam imao problema sa povezivanjem električne instalacije uređaja jer majstor nije koristio konektore nego je žice vezivao ručno i umotavao trakom. U početku je sve lepo radilo, vremenom su spojevi počeli da gube kontakt i onda je došlo do problema u radu… Inače moram pohvaliti Reno koji je ovaj motor fabrički ostavio za plin.\nPolovnih Dustera sa 1.6 atmo + TNG, ima puno na oglasima, cenim da je odlicna kombinacija\nKao neko ko je na plin prevezao 100.000 km mogu da kažem sledeće. Nije bomba, neće eksplodirati, makar ne više i snažnije od benzina i dizela, kada se automobil zapali… Plin smrdi oko automobila samo i isključivo ako je loše sagorijevanje istog, odnosno ako negdje curi iz sistema, koji je u oba slučaja neispravan iz nekog logičnog razloga, a ne zato što je automobilu ugrađen plinski sistem… Ugradnjom plina „komplikuje“ se pogonski sistem i gubi prostor za rezervni točak ili dio prtljažnika. Povećava se i masa vozila. Ko drži do sebe na svakih 10.000 km treba da izdvoji 20 eura… Pročitaj više »\nRikoset, ti si legenda! Trebaš pisati članke.5+\nOvde svako piše članke, pa može i Rikošet. 🙂\nČuj, rezervoar sa dizelom da eksplodira. To bi bilo novo svetsko čudo.\nKada smo kod eksplozija i šta može i ne može eksplodirati, uvijek se sjetim jednog odlomka iz čini mi se Pionirske trilogija Branka Ćopića… Naime, to je momenat u kojem partizani od Nijemaca zarobe cijev od topa i granate, ali ne i postolje, jer im je konj ili mazga koja ga je nosila pobjegla… Da skratim oni su to sklepali na sanke i ispalili nekoliko granata čisto da se osokole… Za većinu granata su znali gdje su pogodile, ali jedna je otišla u nepoznatom pravcu? Karikiram Branka… tek poslije rata saznalo se da je pala u dvorište jedne babe i… Pročitaj više »\nEh, Branko Ćopić … Koliko sam ga kao dete čitao …\nHvala Don, kao mali sam volio pismene vježbe. Svako nešto voli, eto mene dopalo to…\nPridružujem se apelima i pohvalama koje su izneli Don i Rade.\nMa i ovako smaram narod ponjavama, dosta od mene. Kad ima nešto napisati napišem, kad nemam pišu drugi, a ja čitam…\nSamo ti piši, molim te. Ima nas koji to volimo i pročitati 🙂\nRikoseta za preCednika 🙂\nBez politike molim 🙂\nDa ponovim: Zbog ovakvih komentara – iskustava iz prakse – se čitaju komentari ovde i oni svima najviše znače.\nUvijek to ističem, ovdje sam isključivo zbog iskustava ostalih ljudi i moram reći da sam puno toga korisnog saznao od svih vas… O nekim temama se piše emotivno, jer svi imamo svoje favorite u autoindustriji, ali generalno ljudi u komentarima lakše pljunu na mišljenje drugog nego što se potrude da u svom napišu neku činjenicu…\nU vezi Captura TNG moram sam sebe da demantujem. Neko je pitao da li se planira izvedba istog na gas, u sta sam izrazio sumnju tvrdeci kako se Renault sada skoncentisao na hibride i elektricne verzije. Uprkoso tome juce saznah da je ponuden i Captur TNG, uz isti agregat 1.0/100 ks i rezervoar od 40 lit. Dva zavrsna nivoa su u igri, Zen i Intens, po pocetnoj ceni u Francuskoj od 21.800 evra.\nZnači, suprotno politici kod Dustera. Jer, ako dobro vidim cenovnik za Srbiju, on sa TNG samo u baznom paketu ?\nAko je verovati cenovniku na sajtu Dacia.rs ima ga i u Prestige opremi.\nOčito, treba da promenim naočare. Znači, ima ga u prvom, i u posednjem paketu? A srednja dva paketa ne idu uztaj motor? Kakva logika …\nOvaj motor je osetljiv na gorivo a pogotovo na plin. Čisto da znate ako vas zanima bilo koja Dačia na plin sa 3 cilindra. Do pre godinu dana je bilo problema da se vozi na plin,komp je uvek prebacivao na benzin.Neznam dali je poboljšan kvalitet plina trenutno\nZa koji motor tacno pricas?


Asus DVD rezač 90DD01X0-M29000, Eksterni optički uredjaj cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nAsus DVD rezač 90DD01X0-M29000, Eksterni optički uredjaj cene\n1.600 din - 1.999 din\n3.178 din - 3.999 din\n4.170 din - 4.999 din\n3.700 din - 4.499 din\n3.247 din - 3.990 din\n8.650 din - 9.198 din\n3.590 din - 3.999 din\n3.488 din - 3.999 din\n3.900 din - 4.499 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Asus DVD rezač 90DD01X0-M29000, Eksterni optički uredjaj po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Asus optički uredjaj DVD rezač 90DD01X0-M29000, Eksterni na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Optički uredjaji cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Asus Optički uredjaji, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Asus DVD rezač 90DD01X0-M29000, Eksterni optički uredjaj sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Asus DVD rezač 90DD01X0-M29000, Eksterni optički uredjaj. Pre kupovine, podatke za Asus optički uredjaj DVD rezač 90DD01X0-M29000, Eksterni proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


DA LI STE NESTRPLJIVI? BAHOVE KAPI ĆE VAM POMOĆI! - Holistic Coaching Magazine\nDA LI STE NESTRPLJIVI? BAHOVE KAPI ĆE VAM POMOĆI!\n06/20/2017 04/22/2020 Lidija Grujić Bahove kapi, Svetlana Šoškić\nSunčano subotnje popodne, nema gužve … Sedim u tramvaju, slušam kloparanje točkova i posmatram ulično šarenilo…\nTramvaj polako klizi, ulazeći u kružni tok Autokomande…\nTri automobila se zaustavljaju, četvrti stane, pa onda naglo doda gas, zaobiđe auto ispred sebe i proleti tik ispred tramvaja!\nLudak, nenormalan – komentarišu putnici u tramvaju. Nakon par stotina metara, videh isti automobil ispred semafora, zaustavilo ga je crveno svetlo! Ništa nije dobio onim nestrpljivim postupkom, a rizikovao je život!\nOvaj vozač spada u onu grupu ljudi, koji nemaju strpljenja da čekaju, nervozni su, napeti, nerviraju ih drugi ljudi koji su za njihovo poimanje života, prespori. Sve što rade, rade brzo i u toj brzini se, ne retko, povređuju.\nPo učenju Dr Baha, ovakvo ponašanje spada u negativno Impatiens stanje. Impatiens ili nedirak je cvet koji se povezuje sa strpljenjem i nežnošću. U negativnom stanju, zbog blokirane energije, ispoljava se nestrpljenje, nervoza, brzopletost, preterano reagovanje. Ako ne pokazuju nestrpljenje rečima, odaje ih gestikulacija, lupkanje prstima, cupkanje nogom… Ukoliko osoba nesvesno potiskuje ovo stanje, ono se može ispoljiti kao osip na koži, ili u retkim slučajevima, manfestuje se kao suprotnost – ekstremna sporost ili tromost i nedostatak inicijative.\nAko ste primetili da ste konstantno napeti zbog toga što se stvari ne odvijaju dovoljno brzo, a Vi hoćete sve, sada i odmah, ako vas frustriraju ljudi koji su sporiji, pa ste netrpeljivi i netaktični sa njima i požurujute ih, ako prečesto uzimate stvari u svoje ruke, jer ne možete da čekate, ako nemate strpljenja da saslušate druge, već završavate rečenice umesto njih, ako prenaglo donosite odluke, a da niste razmislili, ako lako planete i brzo vas prođe ljutnja, ako nemate strpljenja za svoje dete, ako vaše dete ima ispade besa, ili se prepire sa Vama u prodavnici, ako ponekad osećate iscrpljenost, ili iznenadnu glad,ako imate nepravilno varenje i nalete toplote, možda je došao trenutak za razmišljanje!\nSvi smo ponekad nestrpljivi, to je normalno, ali kad primetimo da nam nestrpljenje više šteti, nego što nam koristi, to je znak da nešto treba da preduzmemo.\nBahove kapi možete poručiti klikom na link\nEsencija Impatiensa nam pomaže da se uskladimo sa realnim protokom vremena, da bismo mogli da budemo strpljivi i sistematični, onda kada je to potrebno. Preparat će vam dati snagu, da se uzdržite od aktivnog reagovanja i da pustite stvari da se odvijaju svojim tokom, a da pri tom ne ugrozi vašu energičnost, brzo razmišljanje i reagovanje.\nDa bismo živeli kvalitetan i zdrav život, preduslov je dobro mentalno zdravlje. Dr Bah je smatrao da fizičke bolesti nastaju usled narušene mentalne i/ili emotivne ravnoteže, onda kad se otuđimo od sebe, živeći život kako drugi od nas očekuju, što je često u suprotnosti sa nama samima, gubimo svoju autentičnost i tako postajemo podložni povređivanju i razboljevanju. Kada se povredimo ili razbolimo, to utiče stresogeno na naše mentalno stanje i tako ulazimo u začarani krug, jer je stres, zapravo reakcija na stres, dokazani uzrok brojnih psihosomatskih oboljenja, kao što su srčane bolesti, visok pritisak, oboljenja digestivnog trakta, itd… Znajuči sve to, još pre 80 godina, Dr Bah je osmislio jednostavan, prirodan i nadasve efikasan način, koji nenasilno vraća unutrašnju ravnotežu, vraća čoveka samog sebi i čini ga zadovoljnim i srećnim. Bahove kapi deluju na naša osećanja i mentalna stanja koja su u disbalansu, ali ne menjaju našu ličnost, već nam pomažu da budemo autentični i spontani i da spoznamo svoje potencijale i razvijemo ih u kvalitete. Dr Bah je obuhvatio sva ljudska emotivna i umna stanja sa 38 biljnih esencija. Kapi ne utiču na dejstvo lekova, niti lekovi umanjuju dejstvo kapi, tako da se mogu uzimati paralelno sa propisanom terapijom.\nBahove kapi su idealna podrška za rad na sebi. One nam pomažu da naša ličnost raste i razvija se, kako bismo postali najbolja verzija sebe i razvili spontanost u komunikaciji, prvo sa samim sobom, a onda i sa drugima, a najbolji efekat toga je, da se dobro osećamo u svojoj koži!\nText: Svetlana Šoškić, Bahov praktičar i Bowen terapeut\nFb page: Mala radionica za popravku duše i tela\nInformišite se o Bahovim kapima. Klikom na link zakažite svoj intervju uživo ili pute Skype-a\n← ČAROLIJA MOGA DEDE: PIPI MILA DRAGICA\nZAŠTO JE BITNO UPOZNATI SEBE?! →\nDA LI JE I VAMA TEŠKO DA KAŽETE NE?!\n06/30/2017 Lidija Grujić 0\nHRONIČNO UMORNI?! BAHOVE KAPI SU REŠENJE\n08/24/2017 Lidija Grujić Comments Off on HRONIČNO UMORNI?! BAHOVE KAPI SU REŠENJE


Piše: I.K. 24.10.2020. 08:06\nVečeras spavamo sat vremena duže Foto: Profimedia\nDodatni sat sna će sigurno mnoge obradovati, jer će imati priliku da duže spavaju, ali svako pomeranje sata, bilo da je u pitanju zimsko, kada se sat pomera unazad ili prolećno, kada se pomera unapred, može da poremeti cirkadijski ritam, odnosno jednodnevni biološki ritam.\nNeki ljudi se lako prilagode na tu promenu, dok drugi mogu da osećaju posledice i nekoliko dana. Kako biste se što lakše prilagodili ovoj promeni, možete da promenite određene navike.\nDanas i sutra izbegavajte kofein i alkoholFoto:Profimedia\nUskladite svoje navike tako da pogoduju vašem unutrašnjem satu. Tu se prvenstveno misli na okolinu, ponašanje i lekove.\nNa poslu očekujte slabiju produktivnostFoto:Profimedia\nIstraživanja su pokazala da se posle pomeranja sata povećava broj saobraćajnih nesreća i nesreća na radu, kao posledica poremećenog sna i manjka koncentracije.\nPrimećeno je i da su ljudi manje produktivni na poslu posle pomeranja sata i da više gube vreme pretražujući internet i zanimajući se drugim stvarima.\nDešava se i da neki ljudi imaju problema sa nesanicom zbog pomeranja sata, pa stručnjaci preporučuju malu dremku u nedelju kako bi se vaše telo lakše prilagodilo promeni.\nNavodno se posle pomeranja sata javlja i veći broj srčanih udara, a glavobolje su znatno učestalije nego inače.\nNaravno, sve navedene promene su znatno izraženije kod prolećnog pomeranja sata, kada gubimo sat vremena sna, ali mogu da se dogode i kod jesenjeg pomeranja, kada dobijamo jedan dodatni sat.\npomeranje sata jesenje pomeranje sata zimsko računanje vremena bioritam


Otvorene prijave za BioSense akcelerator namenjen startapima iz poljoprivrednog sektora – Startit\nOtvorene prijave za BioSense akcelerator namenjen startapima iz poljoprivrednog sektora\nStartapi mogu da se prijave na ovaj akceleratorski program do 1. septembra.\nTromesečni Biosence akcelerator je program koji će biti realizovan od oktobra do decembra u okviru ANTARES projekta. Ovaj program ima za cilj da domaćim startapima obezbedi pristup i omogući rad sa vodećim ljudima u biznisu, kao i stručnjacima na tržišnom i tehnološkom polju.\nU programu će učestovati deset startapa, koji će kroz nedeljne radionice, kao i kroz tematske meetupe i druga dešavanja, koja će držati stručnjaci i preduzetnici sa iskustvom, sticati iskustva i znanja koji će im omogućiti da testiraju održivost i izvodljivost svoje poslovne ideje i digitalnih rešenja.\nProgram će okupiti više od 20 mentora — eksperata iz zemlje i inostranstva, ljudi sa ekspertizom, iskustvom, kontaktima i idejama. Pored mentorstva, timovi koji pokažu najviše spremnosti da razviju svoju poslovnu ideju, imaće i naučnu podršku Instituta BioSens u smislu prenošenja znanja, a po potrebi, biće im dostupna i naučno-istraživačka oprema Instituta BioSens, neophodna za razvoj digitalnih proizvoda.\nKome je namenjen ovaj akceleratorski program?\nOva program je namenjen domaćim tehnološko-inovativnim kompanijama, koje svoj rad baziraju u sekotoru poljoprivrede i hrane.\nPravo učešća u BioSense akceleratoru imaju startapi koji ispunjavaju sledeće uslove:\nBioSense akceleratorski program će biti održan od oktobra do decembra 2019. godine. Svi zainteresovani startapi mogu da se prijave do 1. septembra popunjavanjem formulara na sledećem linku.


Asus priznao da je njegov Live Update program zaražen malverom\nVesti, 27.03.2019, 10:30 AM\nAsus je juče potvrdio da je njegov Live Update program zaista zaražen zlonamernim kodom i da je za za to odgovorna APT grupa koja je uspela da kompromituje neke od njegovih servera.\nIz kompanije su rekli da je manji broj uređaja zaražen zlonamernim kodom u sofisticiranom napadu na njihove Live Update servere, i da je cilj napada veoma mala i specifična grupa korisnika.\nKompanija je takođe rekla da je "pogođena samo verzija Live Updatea koja se koristi za notebookove", a da na sve ostale uređaje napad nije uticao.\nAsus navodi da je njihov korisnički servis došao do pogođenih korisnika i pružio im pomoć “kako bi se osiguralo uklanjanje sigurnosnih rizika".\nKao što je detaljno opisano u saopštenju za medije, kompanija je rešila problem u verziji 3.6.8 alata ASUS Live Update dodajući brojne mehanizme bezbednosne provere dizajnirane da blokiraju "zlonamernu manipulaciju" putem ažuriranja ili bilo koje druge metode.\nDa bi mogao blokirati dalje napade koji ciljaju njegove servere, Asus kaže da je "ažurirao i ojačao svoju softversku arhitekturu server-krajnji korisnik".\nKompanija je takođe objavila da obezbeđuje "online alat za dijagnostiku" koji se može preuzeti ovde (zip), i koji će omogućiti korisnicima da provere da li je ovaj napad uticao na njihove računare.\nKorisnicima koji otkriju da su njihovi računari pogođeni, preporučuje se da "odmah pokrenu backup fajlova i da vrate operativni sistem na fabrička podešavanja”. “To će u potpunosti ukloniti malver sa vašeg računara", kažu iz kompanije.\n“Da bi se obezbedila bezbednost vaših informacija, ASUS preporučuje da redovno ažurirate svoje lozinke", dok korisnici koji žele da provere da li imaju ASUS Live Update alat koji ne sadrži zlonamerni softver mogu to da urade prateći instrukcije koje se mogu naći na ASUS-ovoj stranici podrške.\nKompanija Kaspersky Lab je ove nedelje objavila da je njen tim za globalna istraživanja i analizu (GreAT) januara ove godine otkrio novu APT kampanju koju su ruski stručnjaci nazvali Operacija ShadowHammer. Kampanja je trajala od juna do novembra 2018. godine, i uticala na više od milion korisnika koji su preuzeli program ASUS Live Update na računare.\nKaspersky je takođe pronašao dokaze koji povezuju metode korišćene tokom Operacije ShadowHammer sa onim koje su korišćene u napadu na CCleaner i u napadu malvera ShadowPad na server NetSaranga 2017 godine.


Musolini ante portas – Kako je italijanski fašizam uticao na Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca - 09.12.2021, Sputnik Srbija\nMusolini ante portas – Kako je italijanski fašizam uticao na Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca\nIzdavačka kuća „Službeni glasnik“ predstavila je studiju „Musolini ante portas, italijanski fašizam i jugoslovensko susedstvo (1919 – 1925) istoričara Milana... 09.12.2021, Sputnik Srbija\nŠta je Musolinija dovelo na vlast„Ova knjiga je, pre svega, posvećena društvima u krizi i svim posledicama takvih kriznih situacija. Prvi svetski rat je uticao na to da se dramatično promeni geostrateška slika i politička karta Evrope. Pojavile su se nove države od Baltika do Jadranskog mora. Postojali su gubitnici i pobednici u ratu i jedan dugi niz dramatičnih procesa, uključujući i rusku revoluciju, kao i pobednika koji je sebe smatrao gubitnikom – a to je bila Italija. Italijanska elita, uz male izuzetke na levici, smatrala je da je to 'osakaćena pobeda', jer Italija nije dobila ono što je tražila 1915. godine u Londonu da bi ušla u rat na strani Male Atante“, istakao je na promociji autor studije Milan Ristović.Prema njegovim rečima, italijansko društvo je nakon rata koji je odneo 700.000 italijanskih vojnika, bilo u velikoj krizi.„Državna kasa je bila prazna, a elita koja je vodila Italiju u vreme ujedinjenja, italijanski liberali koji su iznutra bila podeljeni na tri frakcije, nisu bili sposobni da prevaziđu krizu. Istovremeno su nastali veliki socijalni problemi u Italiji, što je dovelo do pojave političkog radikalizma, niza štrajkova pod uticajem velike socijalne krize, kao i pod uticajem onoga što se dešavalo u Rusiji“, navodi Ristović.Sve je to, kako je istakao, dovelo do spoja koji se pokazao kao fatalan za Italiju tokom narednih 20 i više od godina.„Italijanska politička elita, desnica i oni koji su finansirali italijanske političke stranke, a to su bili veliki industrijalci sa severa, videli su u tim radikalima s desnice šansu da nekako raščiste politički teren. Upravo se tada pojavio Benito Musolini, neobična ličnost, bivši socijalista-intervencionista, koji je 1919. u Milanu osnovao Fašističku stranku“, naveo je Ristović.Iako je pojava Musolinija u prvih nekoliko meseci bila gotovo nezapažena, veoma brzo se pokazala njegova demagoška veština.„On je preuzeo ceo korpus postojećih floskula italijanskog iredentizma i nacionalizma i ugradio ih u svoju ideologiju, dodajući joj nove komponente da bi imao što širu podršku italijanskog društva. Kad imate prostor koji je figurativno nađubren krizom, iz njega počinju da niču otrovne biljke koje će zagaditi politički prostor i ukazati na to da s tim društvom nešto nije u redu“, konstatuje istoričar.Porođajne muke Kraljevine SHSUpravo u to vreme, podseća Ristović, pojavila se potuno nova država, Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, koja je imala ogromne probleme.Jugoslovensko društvo je u tom periodu bilo sastavljeno od različitih političkih tradicija i mentaliteta, opterećeno brojnim problemima, počev od nesređenog zakonodavstva, preko neujednačenog obrazovnog sistema, sve do političke razdrobljenosti i problema s određivanjem granica prema brojnim susednim državama.„Bez podrške saveznika, bez dovoljno moći da se to reši na neki drugi način i da se ta država integriše, Italija je postala ključni problem, zato što je nakon Prvog svetskog rata imala ogromnu vojsku, 4,5 miliona vojnika, dok je s jugoslovenske strane bilo 120.000 iscrpljenih srpskih vojnika, onih koji su krenuli u rat 1912. godine i onih koji su bili u austrijskom zarobljeništvu i onako izgladneli upućivani na nove frontove“, ističe Ristović.Danuncijev bastion u RijeciJedno od gorućih pitanja u borbi za jugoslovenske granice u nacionalnim okvirima jugoslovenske države bilo je, kako napominje Ristović, pitanje Rijeke.„Tu se otvara pitanje kome će pripasti Rijeka, jer Jugoslavija nema pristojnu luku, a Rijeka ima direktnu železničku vezu sa Srednjom Evropom. Italijani, međutim, smatraju Rijeku delom svoje nacionalne teritorije... Konferencija mira odlučuje da to bude grad-država, Italijani nisu zadovoljni i tu se pojavljuje neverovatna ličnost, vodeći pesnik italijanskog modernizma Gabrijele D'Anuncio. On s grupom avanturista upada u Rijeku i tamo pravi istorijsko-politički fenomen - više od godinu dana vodi riječku državu, piše ustav“, navodi Ristović.D'Anuncio i njegovi sledbenici uspeli su da privuku izuzetno šaroliki krug pristalica i simpatizera, od italijanskih nacionalista i aneksionista, do bivših vojnika i ofiricira, koji su u tom desničkarskom eksperimentu videli nešto novo.„Čak i Lenjin smatra da je to veoma zanimljivo, Hemingvej dolazi da vidi šta se tu dešava... Sve je to neka vrsta italijanskog protofašizma, to su ideje koje će Musolini dobrim delom kasnije pokrasti – kompletnu koreografiju, marševe, uniforme, pesme koje su fašisti kasnije koristili u svojoj propagandi“, napominje Ristović, dodajući da je Musolini, ipak, u početku bio veoma oprezan prema ovom pokretu, te da se s Danuncijem susreo samo jednom.Ipak, pod pritiskom Evrope, italijanska vojska je D'Anuncija isterala iz Rijeke, kojoj je vraćen status grad-države.„Tada fašisti dolaze na scenu i prave puč, a nekoliko meseci kasnijei Rijeka postaje njihov bastion“, kaže istoričar.Kraljevina SHS – Trun u oku italijanskih fašistacRistović podseća na to da je Musolini tokom Prvog svetskog rata pisao tekstove podrške srpskom narodu da se odbrani, kao i da je D'Anuncio takođe pisao svoju odu Srbiji.„Sve to, međutim, nestaje kada srpska vlada počne da pregovara s jugoslovenskim odborom i oni to vide kao ugrožavanje italijanskog interesa. Musolinijev napredak je bio dobrim delom povezan s jugoslovenskim pitanjem“, kaže Ristović.On napominje da su jugoslovenski novinari, publicisti, pisci bolje ocenjivali masovnu psihologiju i uticaj fašizma na italijanske studente i na srednju klasu nego tadašnja zvanična jugoslovenska diplomatija i politika.„Od zenitista i komunista, marksista, do onih koji pripadaju nacionalno-konzervativnim krugovima, uz vrlo male izuzetke, vidi se vrlo kritički odnos prema italijanskom fašizmu, oni vide tu opasnost i pokušavaju da ukažu na to da moraju da se postave neke granice. S druge strane, italijanski fašizam, kao i prethodna avantura Danuncija okuplja oko sebe sve one koji ruše jugoslovensku državu. Godine 1919. i 1920. u Rijeku stižu i predstavnici Kosovskog komiteta, bivši austrougarski oficiri, neka vrsta protoustaškog pokreta, razni separatisti, pripadnici VMRO-a i svi oni imaju podršku Danuncija, ali kasnije pronalaze u Musoliniju glavnog finansijera i tutora svojih aktivnosti“, ističe Ristović, objašnjavajući kompleksnost negativnog uticaja italijanskog fašizma na očuvanje integriteta Kraljevine SHS i posledice tih odnosa u budućnosti jugoslovenske države.\nslužbeni glasnik, musolini, društvo\nIzdavačka kuća „Službeni glasnik“ predstavila je studiju „Musolini ante portas, italijanski fašizam i jugoslovensko susedstvo (1919 – 1925) istoričara Milana Ristovića, u kojoj su detaljno analizirani problemi i izazovi s kojima se suočavala mlada i nestabilna Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca u svetlu narastajućeg fašizma u susednoj Italiji.\nŠta je Musolinija dovelo na vlast\n„Ova knjiga je, pre svega, posvećena društvima u krizi i svim posledicama takvih kriznih situacija. Prvi svetski rat je uticao na to da se dramatično promeni geostrateška slika i politička karta Evrope. Pojavile su se nove države od Baltika do Jadranskog mora. Postojali su gubitnici i pobednici u ratu i jedan dugi niz dramatičnih procesa, uključujući i rusku revoluciju, kao i pobednika koji je sebe smatrao gubitnikom – a to je bila Italija. Italijanska elita, uz male izuzetke na levici, smatrala je da je to 'osakaćena pobeda', jer Italija nije dobila ono što je tražila 1915. godine u Londonu da bi ušla u rat na strani Male Atante“, istakao je na promociji autor studije Milan Ristović.\nPrema njegovim rečima, italijansko društvo je nakon rata koji je odneo 700.000 italijanskih vojnika, bilo u velikoj krizi.\n„Državna kasa je bila prazna, a elita koja je vodila Italiju u vreme ujedinjenja, italijanski liberali koji su iznutra bila podeljeni na tri frakcije, nisu bili sposobni da prevaziđu krizu. Istovremeno su nastali veliki socijalni problemi u Italiji, što je dovelo do pojave političkog radikalizma, niza štrajkova pod uticajem velike socijalne krize, kao i pod uticajem onoga što se dešavalo u Rusiji“, navodi Ristović.\nSve je to, kako je istakao, dovelo do spoja koji se pokazao kao fatalan za Italiju tokom narednih 20 i više od godina.\n© Sputnik / Valentina BulatovićStudija "Musolini ante portas" istoričara Milana Ristovića, u izdanju Službenog glasnika\nStudija "Musolini ante portas" istoričara Milana Ristovića, u izdanju Službenog glasnika\n„Italijanska politička elita, desnica i oni koji su finansirali italijanske političke stranke, a to su bili veliki industrijalci sa severa, videli su u tim radikalima s desnice šansu da nekako raščiste politički teren. Upravo se tada pojavio Benito Musolini, neobična ličnost, bivši socijalista-intervencionista, koji je 1919. u Milanu osnovao Fašističku stranku“, naveo je Ristović.\nIako je pojava Musolinija u prvih nekoliko meseci bila gotovo nezapažena, veoma brzo se pokazala njegova demagoška veština.\n„On je preuzeo ceo korpus postojećih floskula italijanskog iredentizma i nacionalizma i ugradio ih u svoju ideologiju, dodajući joj nove komponente da bi imao što širu podršku italijanskog društva. Kad imate prostor koji je figurativno nađubren krizom, iz njega počinju da niču otrovne biljke koje će zagaditi politički prostor i ukazati na to da s tim društvom nešto nije u redu“, konstatuje istoričar.\nPorođajne muke Kraljevine SHS\nUpravo u to vreme, podseća Ristović, pojavila se potuno nova država, Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, koja je imala ogromne probleme.\nJugoslovensko društvo je u tom periodu bilo sastavljeno od različitih političkih tradicija i mentaliteta, opterećeno brojnim problemima, počev od nesređenog zakonodavstva, preko neujednačenog obrazovnog sistema, sve do političke razdrobljenosti i problema s određivanjem granica prema brojnim susednim državama.\n„Bez podrške saveznika, bez dovoljno moći da se to reši na neki drugi način i da se ta država integriše, Italija je postala ključni problem, zato što je nakon Prvog svetskog rata imala ogromnu vojsku, 4,5 miliona vojnika, dok je s jugoslovenske strane bilo 120.000 iscrpljenih srpskih vojnika, onih koji su krenuli u rat 1912. godine i onih koji su bili u austrijskom zarobljeništvu i onako izgladneli upućivani na nove frontove“, ističe Ristović.\nDanuncijev bastion u Rijeci\nJedno od gorućih pitanja u borbi za jugoslovenske granice u nacionalnim okvirima jugoslovenske države bilo je, kako napominje Ristović, pitanje Rijeke.\n„Tu se otvara pitanje kome će pripasti Rijeka, jer Jugoslavija nema pristojnu luku, a Rijeka ima direktnu železničku vezu sa Srednjom Evropom. Italijani, međutim, smatraju Rijeku delom svoje nacionalne teritorije... Konferencija mira odlučuje da to bude grad-država, Italijani nisu zadovoljni i tu se pojavljuje neverovatna ličnost, vodeći pesnik italijanskog modernizma Gabrijele D'Anuncio. On s grupom avanturista upada u Rijeku i tamo pravi istorijsko-politički fenomen - više od godinu dana vodi riječku državu, piše ustav“, navodi Ristović.\nD'Anuncio i njegovi sledbenici uspeli su da privuku izuzetno šaroliki krug pristalica i simpatizera, od italijanskih nacionalista i aneksionista, do bivših vojnika i ofiricira, koji su u tom desničkarskom eksperimentu videli nešto novo.\n„Čak i Lenjin smatra da je to veoma zanimljivo, Hemingvej dolazi da vidi šta se tu dešava... Sve je to neka vrsta italijanskog protofašizma, to su ideje koje će Musolini dobrim delom kasnije pokrasti – kompletnu koreografiju, marševe, uniforme, pesme koje su fašisti kasnije koristili u svojoj propagandi“, napominje Ristović, dodajući da je Musolini, ipak, u početku bio veoma oprezan prema ovom pokretu, te da se s Danuncijem susreo samo jednom.\nIpak, pod pritiskom Evrope, italijanska vojska je D'Anuncija isterala iz Rijeke, kojoj je vraćen status grad-države.\n„Tada fašisti dolaze na scenu i prave puč, a nekoliko meseci kasnijei Rijeka postaje njihov bastion“, kaže istoričar.\nKraljevina SHS – Trun u oku italijanskih fašistac\nRistović podseća na to da je Musolini tokom Prvog svetskog rata pisao tekstove podrške srpskom narodu da se odbrani, kao i da je D'Anuncio takođe pisao svoju odu Srbiji.\n„Sve to, međutim, nestaje kada srpska vlada počne da pregovara s jugoslovenskim odborom i oni to vide kao ugrožavanje italijanskog interesa. Musolinijev napredak je bio dobrim delom povezan s jugoslovenskim pitanjem“, kaže Ristović.\nOn napominje da su jugoslovenski novinari, publicisti, pisci bolje ocenjivali masovnu psihologiju i uticaj fašizma na italijanske studente i na srednju klasu nego tadašnja zvanična jugoslovenska diplomatija i politika.\n„Od zenitista i komunista, marksista, do onih koji pripadaju nacionalno-konzervativnim krugovima, uz vrlo male izuzetke, vidi se vrlo kritički odnos prema italijanskom fašizmu, oni vide tu opasnost i pokušavaju da ukažu na to da moraju da se postave neke granice. S druge strane, italijanski fašizam, kao i prethodna avantura Danuncija okuplja oko sebe sve one koji ruše jugoslovensku državu. Godine 1919. i 1920. u Rijeku stižu i predstavnici Kosovskog komiteta, bivši austrougarski oficiri, neka vrsta protoustaškog pokreta, razni separatisti, pripadnici VMRO-a i svi oni imaju podršku Danuncija, ali kasnije pronalaze u Musoliniju glavnog finansijera i tutora svojih aktivnosti“, ističe Ristović, objašnjavajući kompleksnost negativnog uticaja italijanskog fašizma na očuvanje integriteta Kraljevine SHS i posledice tih odnosa u budućnosti jugoslovenske države.


Parker (2013) online sa prevodom\nIMDB Rating: 6.2 Votes: 78,118 | Runtime: 118 min | Uloge: Jason Statham / Jennifer Lopez / Michael Chiklis / Wendell Pierce / Clifton Collins Jr. / Bobby Cannavale / Patti LuPone / Carlos Carrasco / Micah Hauptman / Emma Booth / Nick Nolte / Daniel Bernhardt / Billy Slaughter / Jon Eyez / Carl J. Walker\nZemlja: USA | Jezik: English Reziser: Taylor Hackford | Premijera: 25 January 2013 (USA) | Officijalno: FilmDistrict [United States] / Official Facebook Kategorija: Action / Crime / Thriller\nLoading... Parker (2013) sa prevodom Postavio: admin | Kategorija: Action Crime HD - Tablet - Mobile Thriller | Pregleda: 22,991 | Komentari: 2 You need to have the Flash Player installed and\nParker je lopov koji ima neobi?nu kod . On ne kradu od siroma\nPodgoricanin2 meseci pre\nboban.boban5 meseci, 1 nedelja pre\nsa prevodom, online sa prevodom, film\tParker (2013) Online sa prevodom Parker je lopov koji ima neobi?nu kod . On ne kradu od siroma


LEGENDA NBA DOŠLA NA NOGE DONČIĆU: Čuveni igrač stigao u Ljubljanu, kako bi sa Lukom dogovorio novi ugovor! - Košarka, NBA\nLEGENDA NBA DOŠLA NA NOGE DONČIĆU: Čuveni igrač stigao u Ljubljanu, kako bi sa Lukom dogovorio novi ugovor!\nHotSport 09.08.2021., 17:42\nGotovo svi detalji novog potpisa su poznati…\nOno što je prošle nedelje najavljeno, ove je ispunjeno, čelni čovek franšize Dalas Maveriksa, Mark Kjuban zajedno sa trenerom Džejsonom Kidom i legendarnim Dirkom Novickim, stigao je u Ljubljanu, kako bi Luka Dončić potpisao novi ugovor.\nIako je mnogima delovalo neverovatno da će gosti iz Amerike zaista posetiti Sloveniju, sada je ipak postalo istinito, Novicki i Kid su snimljeni kako uživaju u Ljubljani. Sa momkom koji je sjajno igrao na olimpijskom turniru i jednim od najboljih NBA košarkaša, Dalas će potpisati supermaks ugovor više od 200.000.000 dolara.\nThese boys have work to do. Leave them alone. @swish41 @mcuban @RealJasonKidd @dallasmavs @luka7doncic #MFFL https://t.co/EqlHaIv1TB\n— MicahW (@MicahW) August 9, 2021\nUgovor na potpis će biti stavljen u Ljubljani, a očigledno Mavsi vezuju budučnost za mladog igrača koji je poršle sezone i postizao 27,7 poena po utakmici uz osam skokova i 8,6 asistencija. Na olimpijskom turniru ubacivao je 23,8 poena u proseku, što ga je svrstalo na treće mesto, a na sve to je imao 9,7 skokova (drugo mesto na turniru) i 9,5 asistencija (prvo mesto u Tokiju).\ndalas maveriksDirk NovickiLuka Dončić\nPrethodna vest OSTAJE NA JADRANU: Jedan od najboljih stranaca će i dalje igrati ABA ligu!?\nSledeća vest KOŠMARIMA NEMA KRAJA U BARSELONI: Samo što je Mesi otišao sa ‘Nou Kampa’, povredio se jedan od najboljih igrača!\nOSTAJE NA JADRANU: Jedan od najboljih stranaca će i dalje igrati ABA ligu!?\nKOŠMARIMA NEMA KRAJA U BARSELONI: Samo što je Mesi otišao sa ‘Nou Kampa’, povredio se jedan od najboljih igrača!


Tefal PF251835 pekač za hleb\nCena od 20.190 din do 21.399 din\nPogledaj ostale proizvode: Tefal Pekare\nTEFAL kucna pekara PF251835 p Snaga 610 700W p p Kapacitet 1000g p p Odabir tezine 500g 750g 1000g p p Nivo zapecenosti korice 3 nivoa light medium dark p p Broj programa 20 p p Vrste programa Osnovni hleb brzi hleb francuski hleb slatki hleb integralni h\n"Tefal PF 251835" "Model: Tefal PF 251835 Broj posuda za pečenje 1 Boja Crna Snaga 700 W Ostale karakteristike - Odložen start 15 h - Kapacitet od 0.5 do 1 kg - Posuda za jogurt - 3 programa bez glutena: slani hleb bez glutena / slatki hleb bez glutena / kolač bez glutena. - 8 programa za hleb: Brzi hleb / Integralni hleb / Hleb bez soli / Super brzi hleb / Raženi hleb / Francuski hleb / Slatki hleb/ Manuelni način rada. - 8 drugih programa: Testo / Kolač / Testo za tart / Pasta / Samo kuvanje /...\nTEFAL Pekara PF251835,\nPametno.rs nije internet prodavnica već mesto na kojem možete da pregledate i uporedite ponudu drugih prodavnica za Tefal PF251835 pekač za hleb. Iako se podaci osvežavaju nekoliko puta na dan savetujemo da se pre kupovine detaljnije informišete direktno kod prodavnice koju ste odabrali za kupovinu proizvoda Tefal PF251835 pekač za hleb. Pametno.rs ne garantuje za tačnost objavljenih informacija, kao i to da prikazane slike u potpunosti odgovaraju stvarnim proizvodima. (3045386379156)


Letovanje na Halkidikiju: 6 najlepših plaža - preporuka\nLetovanje na Halkidikiju: 6 najlepših plaža\n25. May, 2016.\nZa mnoge domaće turiste Halkidiki je gotovo nezaobilazna letnja destinacija. Evo zašto izabrati letovanje na Halkadikiju. Šta sve treba videti i posetiti na Halkidikiju ovog leta i kojih su 6 najlepših plaža.\nDa li je i ove godine grčki sever in?\nVrlo. Tirkizno plavo more, tople peščane plaže, prijatni domaćini i melodičan jezik samo su neke od karakteristika ove zemlje zbog kojih ćete poželeti da se vratite po još.\nZa turiste iz Srbije, Grčka je vrlo izvesna opcija iz godine u godinu. Toliko izvesna da je vec u predsezoni tj. u februaru već oko polovine kapaciteta bilo rezervisano.\nNa odmor autom? Zasto da ne!\nZvuči čudno na prvi mah. Treba li krenuti autom ukoliko već možete da se prepustite nekom od brojnih aranžmana koji redovno vode turiste na odmor? Ako ste avanturista, definitivno da!\nBudimo realni, i onako ćete se danima izležavati na plaži, listati novine i okretati se kao pljeskavica na suncu tj. više kao neki giros. Zašto onda bar ne doživeti nešto novo.\nPutovanje autom otvara brojne mogućnosti kako za otkrića, dobre usputne poznate i manje poznate restorane, zanimljive pejzaže i pokret u sopstvenom ritmu tako i za neke divne mogućnosti da se pogubite po neobično upečatljivim grčkim predelima.\n“Naravno, avanturizam čuvajte za putovanje i uživanje a putno osiguranje nabavite na vreme.”\nJednostavno je doći do Halkidikija (to vam kaže jedna od dve žene koje su prošle godine po prvi put izvozale više od 1000 kilometara po ovom divnom poluostrvu i dostupnim prstima).\nNe morate da budete Mirko Alvirović, ali možete da koristite njegove savete i tekstove kojima do tančina opisuje kako do Halkidikija i nazad, gde su patrole, gde je dobra kafa, a gde opasne rupe.\nKako doći do Halkadikija\nGrčki autoputevi su pouzdani i protočni, slobodno se opustite i pratite jasno označene table. Sve skupa za nešto manje od 7 sati doći cete do prvih plaža.\nTo mogu biti mesta poput Asprovalte, Vrasne ili Stavrosa, i slobodno ih mozete iskoristiti za predah, pre no što nastavite dalje.\nVozite ka prvom prstu, tačnije poluostrvu Kasandra. Drugi prst je poluostrvao Sitonija. Treći prst je Atos, put koji treba da bude hodočašče svakom Srbinu, izizev žena koje mogu da mu se dive samo iz daljine.\n1. Najbolji odmor na najlepšoj Grčkoj plaži\nNegde na samom korenu prvog prstena nailazite na mesto Ierisos. Mirna, prostrana plaža i veoma udobni i opustajući letnji barovi zadrzaće vas bar na koji sat.\nIerisos je odlično mesto za one koji žele malo odmorniji odmor.\nNije tipična turistička destinacija, ali zato jeste mesto gde možete da osetite pravi grčki život na moru.\nUz toplo more, neupadljivu muziku i maštanje pod baldahinima nekog od otvorenih barova razmažićete se toliko da će vam teško biti da odete.\n2. Amouliani, feribotom do ostrva\nKada dodjete na obalu prekoputa ostrva, par kilometara ispred mesta Tripiti, možete da dođete u dilemu da li da svoj auto povezete feribotom do ostrva.\nZa tim nema nikakve potrebe. Veliki parking moze da pričuva vaš auto bez problema dok vi uživate u plovidbi.\nAmouliani je malo a bajkovito ostrvo, za koje će vam biti dovoljan lokalni autobus koji svoj vozni red svaki put uskladi sa feribotom.\nGlavna plaža na ostrvu je sa suprotne strane. Odvojena šumom i donekle skrivena, sasvim je fino mesto za beg i isplivavanje do mile volje u bistroj, skoro tropskoj vodi.\n3. Hanioti samo za uporne\nHanioti je jedna od najpopularnijih destinacija za turiste iz Srbije. Prepuno je, živo, bučno i prilično turističko mesto.\nHanioti se nalaze sto kilometara od Soluna što je nekih sat i po vožnje. Nalazi se između mesta Pefkohori i Polihrono na poluostrvu Kasandra.\nNa oko desetak kilometara od Haniotija nalazi se market Lidl, a tu je i poznata plaža Ksenija.\nIma delova koji su za mirniji odmor a od ostalih obližnjih mesta se razlikuje po mnoštvu parkova i zelenila.\nSezona traje od polovine maja do kraja septembra a temperatura ne prelazi 35 stepeni celijusa tako je jako prijatno i u sred leta.\nNa Kasandri se održavaju dva velika festivala Sani i Siviris.\n4. Kalitea – spavajte pod otvorenim nebom\nKalitea (Kalithea) je poznato izletište sa istočne strane poluostrva Kasandra. Nalazi se na brdu u koje se strmoglavo spušta ka vodi i ima divan pogled koji puca na more.\nPreko dana je uzavrelo i dinamično, a naveče divlje i razuzdano, odlicno za noćni zivot.\nUkoliko budete spremni, prespavajte na plaži i dozvolite da vas probudi raskošno letnje sunce pre no sto se letnji zivot rasplamsa. Vec negde oko 8 ujutru…\n5. Metamorfozis plaža\nPlaža Metamorfozis (Metamorphosis) može bas da prija. Reč je o malom grčkom selu koje ima jedva nešto više od 500 stanovnika.\nGuste borove šume, dopiru skoro tik do plaže. Miris mora meša se sa mirisom borova.\nPlaže su manje i intimnije. Nešto malo kamenitije no ostale, ali svakako vredne za isprobati.\n6. Plaža Bahea – poslastica za pažljive\nNije turističko mesto niti grad ali zaslužuje bar jednako toliko pažnje.\nSmeštena je na poluostrvu Sitonija, nekih dvadesetak kilometara od Sartija. I vrlo lako može da promakne nepažljivom oku.\nVozeći se kroz guste, zelene sume, ne dozvolite da se uspavate i propustite znak koji vas vodi ka njoj. Jer vredi. Kada skrenete ka plaži imacete par stotina metara asfaltiranog puta nakon čega vas ceka makadam.\nPut ka plaži pravljen je da odgovori one koji nisu baš sigurni treba li ili ne da se spuste do kraja. A treba. Na samom kraju nalazi se prostor za kampere i put jos jednom desno ka Bahea plaži.\nPlaža je zgodno ušuskana u uvali ne široj od nekih tristotinak metara. Ima jedan veliki bar / restoran koji gospodari čitavom plažom i koji je sasvim dovoljan.\nObala se naglo spušta a voda je toliko prozirna da ćete na trenutke pomisliti da ste na nekom tropskom ostrvu.\nSunce nešto ranije zađe za stene pa možete da se suočite sa nešto ranijim mrakom, ipak ni to nije nikakav problem. Put nazad je dobar i siguran za povratak.\nSeverni deo Grcke je kao stvoren za duge i noćne vožnje.\nDobri putevi, u najvećem delu odlično obeleženi, prijatni Grci u svakom trenutku spremni da pomognu ukoliko zatražite pomoc i priroda uz koju ćete moći da se odmarate čak i ako ste za volanom, samo su neki od razloga zašto izabrati letovanje na Halkadikiju.\nProverite zašto se ove nesvakidašnje plaže razlikuju od popularnih grčkih plaža.\nKupovinom najpovoljnijeg putnog zdravstvenog osiguranja otplovite u prelepa mesta na Halkidikiju.\nZa tačnu cenu, najbolje je da pošaljete besplatan upit za putno osiguranje za Grčku preko naše forme, a mi ćemo brzo pronaći najbolje rešenje za Vaše putovanje.\nDragi čitaoci, ovaj blog post je isključivo informativnog ili zabavnog karaktera. Naša delatnost je pružanje usluga u svim oblastima osiguranja (putno, životno, imovina, zdravstveno, kasko i drugo). Mi smo Vaš lični zastupnik u osiguranju. O nama i našim uslugama možete saznati više na ovoj stranici. Za sve ostale teme (putovanja, aranžmani, zdravlje, poslovi, o kojima pišemo, ali nismo stručni) molimo da potražite pomoć na za tu temu relevantnom mestu. Ukoliko imate bilo koja pitanja u vezi osiguranja ili Vam je potrebna stručna pomoć, slobodno pozovite našu kancelariju na 011 770 4988 ili nam pišite na office@toposiguranje.rs i neko iz naše agencije za zastupanje u osiguranju će Vam odgovoriti u najkraćem roku. Hvala Vam na poverenju!\nGrčka u septembru: Iskustva i najbolje destinacije za letovanje\nNajlepše plaže na Tasosu: Top 10 najlepših plaža ostrva Tasos\nNajlepše plaže na Sitoniji: Top 9 plaža Sitonije\nGde letovati sa decom na Halkidikiju?\nŠta morate videti na Sitoniji\n« Najpopularnija ostrva za medeni mesec u Grčkoj\nLetovanje u Paraliji – jeftin odmor i dobar provod »\nKako zaraditi na internetu – Top 9 najboljih online poslova 217 views\nTop 13 najboljih banja u Srbiji 183 views\nSoda bikarbona u medicinske svrhe: Čišćenje organizma sodom 154 views\nŠta su Vitamini Rastvorljivi u Vodi i Rastvorljivi u Mastima? 132 views\nKako smršati bez dijete – najbolja ishrana za mršavljenje 131 views\nZa šta je sve dobra soda bikarbona: Top 9 recepata za primenu 129 views\nKako dobiti najbolje putno osiguranje i najveću zaštitu po najpovoljnijoj ceni?\nSLEDEĆI KORAK »\nTop 10 najboljih low-cost kompanija na svetu\nDa li već imate putno-zdravstveno osiguranje za Vaše putovanje?\nJoš nemam, ali mi je potrebno...\nVeć imam osiguranje, ne treba mi...


Opština Priština obezbedila jednokratnu novčanu pomoć porodicama koje žive na teritoriji grada Prištine a čija su deca rođena u periodu od 01. januara do 30. juna 2014. godine.\nSkupština grada Priština\nKako je saopšteno iz uprave za zdravstvo, socijalnu politiku i društvenu brigu o deci Grada Prištine majke novorođene dece dužne su da sa sobom ponesu ličnu kartu na uvid i fotokopiju izvoda iz MKR za novorođenče.\n„Roditelji se mogu javiti u prostorijama gradske uprave za zdravstvo, socijalu politiku i društvenu brigu o deci Grada Prištine svakog radnog dana od 9 do 13 sati, u periodu od 14. do 25. jula 2014. godine radi sačinjavanja spiska za isplatu novčane pomoći“.\n24.09.2020 Štrpce: Uskoro stanovi za raseljene i socijalno ugrožene porodice (214)


Karleuša: Želim duet sa Milanom Stankovićem – Tračara\nby Tracara.com 18. 03. 2018., 08:58\nJelena Karleuša vredno radi na novim pesmama, koje bi trebalo da ugledaju svetlost dana pre leta. Pop diva, koja je prošle godine snimila dva dueta – sa Acom Lukasom (Bankina) i Azisom (Ostavljam te) neće se tu zaustaviti.\nU intervjuu koji je dala za dnevni list Kurir, Jelena je otkrila zbog čega bi podelila mikrofon sa mladim pevačem, koji je trebalo da bude gost na njenoj pesmi Insomnija, što se iz određenih razloga nije dogodilo. “Milan je divan dečko. Jako ga volim, on je budućnost muzičke scene,” ispričala je JK i dodala da su na njenoj listi željenih saradnika i Željko Joksimović i Dino Merlin.\nStanković je u septembru prošle godine otkrio da je sa Karleušom trebalo da snimi duet, ali da je te planove poremetio Saša Popović, koji se tome protivio.\n“Sale mi je izričito zabranjivao da snimim duet sa Karleušom. Oni tada nisu bili u dobrim odnosima, i Popović je stavio interese Granda ispred naših”, izjavio je Stanković i otkrio da je tada došlo do prvih razmirica između nega i osnivača Granda.\n“Karleuša je tada bila u fazonu da to radimo, da snimi duet baš sa mnom, ali nisam smeo. Nema veze,” rekao je Milan.\njelena karleušamilan stanković\nPrevious article Kim Kardashian podelila novu fotografiju kćerke Chicago\nNext article Porodila se Ana Ivanović


Oglasio se gradonačelnik Splita zbog napada na par iz Srbije - NOVA portal\nHronika Autor:N112. jun. 202119:52 > 21:11\nIvica Puljak Foto: Boris Scitar/Vecernji list/PIXSELL\nGradonačelnik Splita Ivica Puljak pozvao je sugrađane, nakon više napada na strane državljane proteklih dana u tom gradu, među kojima je i napad na mladi par iz Srbije, da zajedno stanu nasilnicima na kraj.\n“Nadam se da je ovo prvi i zadnji put da kao gradonačelnik Splita pišem ovakav tekst. Mediji izveštavaju o nizu incidenata koji su se dogodili proteklih dana u Splitu, a reč je o fizičkim i verbalnim napadima na goste našeg grada. Ne mogu i neću pristati na to da zbog nasilne manjine Split bude na glasu kao grad slučaj“, naveo je Puljak.\n12. jun. 2021 84\nPozvao je sve građane Splita da nasilnicima zajedno stanu na kraj tako što će, za početak, institucijama prijaviti svaki čin nasilja koji se dogodi u njihovoj okolini.\n„Razgovarajmo s ljudima koje poznajemo i ako je neko možda zaboravio, podsetimo ga da je Split grad civilizovanih i tolerantnih ljudi u kojem više nema mesta za fizičko i verbalno nasilje, pogotovo ako je motivisano nacijom, verom ili nekim drugim karakteristikama osobe. Želim verovati da se ovakve nemile scene više neće ponavljati, a da bi ostvarili taj cilj potrebna nam je pomoć svakog građanina našeg grada“, naveo je Puljak.\nDodao je i kako je siguran da ogromna većina ljudi u Splitu želi da taj grad bude primer otvorenosti i tolerancije, u kojem se svi njegovi stanovnici i gosti osećaju ugodno.\n„Policija i druge institucije rade svoj posao i verujem da će pokazati efikasnost u sankcionisanju ovakvih nedjela koje narušavaju ugled Splita. Ovaj grad je izabrao živeti u okruženju tolerancije i otvorenosti i na tome ćemo insistirati. Ispadi nekolicine usijanih glava nas neće pokolebati, dapače, daće nam još više energije da radimo za Split u kojem se dobro osećaju svi koji u njemu borave”, napisao je novi splitski gradonačelnik na svom Fejsbuku.\nNapadnuti srpski par, Francuz, Rus, Ukrajinac…\nPodsetimo, policija je objavila da je sinoć pola sata iza ponoći na plaži Ovčice napadnut mladi par iz Srbije.\nNa istoj plaži, dan ranije, 40 minuta iza ponoći dogodio se još jedan fizički sukob. Potukli su se 23-godišnji Francuz i 23-godišnji hrvatski državljanin.\nU Splitu se dogodio još jedan napad, a na meti su bili Rus i Ukrajinac. Huligani su u centru grada, u Marmontovoj ulici, prema napisima medija, napali košarkaše, budući da su im zasmetali dresovi ruske reprezentacije.


Dedvud III, ep. 3 - HBO Crna Gora\nDedvud III, ep. 3\nRežiser: Gregg Fienberg\t 2006 | 51 minuta\nHBO predstavlja treću sezonu serije, sedmostruke dobitnice Emija, koja se usredsređuje na razvoj američkog pograničnog grada i okrutnu borbu za moć između njegovih stanovnika. Smeštena u Blek Hilsu u drugoj polovini 19. veka, serija kombinuje izmišljene i stvarne likove u ovoj zamršenoj, epskoj priči o moralu. Stanovnici koje smo upoznali u prvoj i drugoj sezoni – uključujući sadašnjeg šerifa Seta Buloka (Timoti Olifant) i makijavelističkog vlasnika saluna, Ala Sverengena (Ijan Makšejn) – i dalje osećaju neprekidni nemir, pojačan uticajem novih stanovnika, naročito Džordža Hersta (Džerald Makrejni), tajkuna koji žudi za zlatom... I apsolutnom moći. U svojoj srži, „Dedvud“ ostaje vestern sa savremenim senzibilitetom, oslikavajući rođenje kapitalizma, demokratije, pravde, kao i borbe dobra i zla. Ep. 3 U Dedvud dolaze novi došljaci u kočiji: Džek Langriš, pozorišni promoter i stari prijatelj Ala Sverengena, i tetka Lu Marčbenks, Herstova dugogodišnja kuvarica, koja se lepo smestila kao šefica kuhinje hotela Grand central. U grad se takođe vratio i novopečeni zapadnjak Vu sa vestima za „Svegina“ o grupi Herstovih radnika koji uskoro stižu. Alma se oporavila uz pomoć pouzdanog prijatelja i odlučuje da se obrati Herstu povodom dogovora, uprkos Elsvortovom upornom protivljenju. Bulok otkriva istinu o ubistvima u Gemu i zaklinje se da će upozoriti Hersta. Herst je prozreo Toliverov blef, ali nudi mu da počnu iz početka.


PRVI MUSLIMAN KAPITEN IZRAELA: NOGOMET MOŽE SVE PROMIJENITI NABOLJE | Hayat.ba\nPRVI MUSLIMAN KAPITEN IZRAELA: NOGOMET MOŽE SVE PROMIJENITI NABOLJE\nNogometaš Partizana Bibars Natkho za samo šest mjeseci boravka u Humskoj pokazao se kao veliko pojačanje za tim Save Miloševića u kojem je od prvog dana preuzeo lidersku ulogu.\nTu ulogu ima i u reprezentaciji Izraela, iako je musliman i prvi nogometaš te vjere koji je ponio kapitensku traku ove zemlje. Zapravo, Natho pripada Čerkezima, starosjediocima sa sjeverozapadnog Kavkaza kojih ima oko 4 miliona i koji su raštrkani po Turskoj, Rusiji, Jordanu i Siriji.\nU razgovoru za Alo.rs Natkho je otklonio glavnu dilemu kako se zove.\nBibars je ime koje je pravo i koje piše u pasošu, mada je bilo još varijanti – rekao je Natkho.\nIpak, mnogo zanimljiviji je podatak da je Natho prvi musliman kapiten Izraela.\nSvi znaju da je politička situacija u Izraelu zamršena i mnogi je ne razumiju iako decenijama traje. Za mene je to što sam kapiten sjajna stvar. Poen više, ali i velika čast. Kada su mi rekli da sam prvi musliman predvodnik nacionalnog tima, nisam bio iznenađen, ali tada sam shvatio da nogomet može sve promijeniti nabolje – kaže Natkho.


Građanski aktivizam počinje upornošću pojedinca - Istinomer\nGrađani moraju sami da se izbore za svoja prava, zaključak je Istinomer foruma pod nazivom “Šta sve (ne) možeš u Srbiji kada si građanin?", održanom večeras u Kraljevu u organizaciji CRTE, Istinomera i Fondacije "Fridrih Ebert".\naktivizam građani Istinomer forum sloboda medija


BEOGRAD - Do kraja ove godine biće usvojene neke izmene u Zakonu o penzionom osiguranju, ali bi država trebalo da ih predstavi na vreme, da budući penzioneri ne bi, iz straha od novih propisa, narednih meseci odlazili ranije u penziju, rekao je juče dr Zoran Popov, stručnjak Ekonomskog instituta u Beogradu, otvarajući raspravu na temu "Reforma sadašnjeg penzionog sistema".\nU sredu penzije\nIsplata prvog dela avgustovske penzije počeće u sredu, najavio je PIO fond. Zaposleni u Fondu podsećaju da će avgustovska penzija biti veća za više od 12 odsto nego julska.\nSeljacima po 600 dinara\nStevan Đakonović, direktor PIO Fonda zemljoradnika, najavio je juče da će zemljoradničke penzije biti isplaćene sutra za maj prošle godine, a iznos na čeku biće 600 dinara.\nKod nas je neravnomeran odnos penzija i prosečnih zarada, pa se prethodnih godina događalo da su penzije bile veće od prosečne zarade. PIO fond je poslednjih godina u velikoj krizi, jer od doprinosa ne može redovno da isplaćuje penzije, a sve zato što kod nas 1,3 zaposlena izdržava jednog penzionera. Penzioni fond poslednjih godina znatno opterećuje i višak od 700.000 radnika u Srbiji. Manjkavost je i rano penzionisanje - kod nas se danas odlazi u penziju s 58 godina, iako bi mnogi mogli da rade i duže. Uz sve to, danas trećinu penzionera čine invalidski penzioneri, objašnjava dr Boško Mijatović.\nOn napominje da će budućim penzionerima najteža biti iduća godina jer će odmah posle dogovora s Pariskim klubom Jugoslavija morati da počne da vraća dugove, što će smanjiti količinu novca za penzije u budžetu. Dr Mijatović je zato predložio Republičkom ministarstvu za socijalna pitanja da hitno poveća starosnu granicu za penzionisanje za pet godina. Time bi se odložilo penzionisanje onih koji su nameravali da to učine u narednih nekoliko godina.\nZa obračun penzije ne bi trebalo uzimati samo deset najpovoljnijih godina već ceo radni staž. Iznos na penzionom čeku trebalo bi obračunavati po švajcarskoj formuli - na osnovu prosečne zarade i troškova života. Time bi se sprečilo umanjenje penzija. Položaj žena i muškaraca bi trebalo izjednačiti, a samo neke olakšice dati majkama, što bi sve pooštrilo kriterijume za odlazak u penziju, smatra Mijatović. Velika investicija u novom penzionom sistemu bilo bi i dobrovoljno penziono osiguranje, čime bi se omogućilo penzionisanje i ljudima koji su se bavili sivom ekonomijom.\nDr Mirosinka Dinkić, direktor Instituta G17, ne slaže se da starosnu granicu za penzionisanje treba podići odmah za pet godina, već smatra da to treba činiti postepeno na svakih šest meseci.\n17:08h U utorak u Beogradu protestovali radnici iz cele Srbije\nSudije i stručnjaci opet raspravljali o "Haškoj uredbi"\nNa BU studije sve duže, ocene sve niže\n16:42h Šta se događalo na pregovorima u Skupštini Srbije\n16:57h Stručnjaci najavljuju reformu penzionog sistema do kraja godine\n18:03h Otkriće u Carevcu: Kosti predaka u voćnjaku\n18:18h Sitnica zatrovana nitratom\n18:49h SPC traži povraćaj imovine u Hrvatskoj\n19:16h Novi direktor Zajednice PTT


Svjetskim istraživanjima je dokazano da objekti i prostori koji su kreirani, izvedeni i održavani prema principima zelene gradnje te koji su energetski učinkoviti - ostvaruju dodatnu vrijednost za sve sudionike u procesu planiranja, projektiranja, gradnje i korištenja objekata - investitore, društvo u cjelini, prirodu i same korisnike zgrada. Ti podaci dokazuju da su održivi razvoj i zelena gradnja daleko više od trenda zbog brige o zdravlju svojih korisnika i njihovoj ugodi u prostoru, te smanjeni utjecaj emisije CO2 na prirodni okoliš i sredinu u kojoj se nalaze.\nPromotivni film o Green Building Professional edukaciji *\nKako bi omogućio edukaciju i profiliranje generacije međunarodno priznatih stručnjaka za zelenu gradnju u Hrvatskoj, a s ciljem što skorije implementacije zelenih principa gradnje i u našoj zemlji, Hrvatski savjet za zelenu gradnju u suradnji sa drugim europskim savjetima, lansirao je 2011. godine cjelogodišnji edukativni program: Green Building Professional.\nKroz teme: projektiranje i financiranje zelenih zgrada; korištenje ekoloških i održivih materijala za gradnju, opremanje i rekonstrukciju zgrada (s najmanjim ugljičnim otiskom i štetnim djelovanjem na okoliš i korisnike objekta); procjene vrijednosti i životnog ciklusa zgrada s obzirom na zelene elemente i izgrađeni okoliš; oblikovanje krajobraza, energetski učinkovit dizajn i rasvjetne tehnologije, korištenje dnevnog svijetla, ostvarivanja ušteda kroz reciklažu i uštedu energije, efikasno korištenje vodnih resursa; odabir održive lokacije i upravljanje istom, stvaranje zelenih ureda;\n*Neke od fotografija korištenih u promotivnom filmu „Green Building Professional“ u Hrvatskoj izvorno pripadaju US Green Building Council-u i to kako slijedi:


Koga se smijemo sjećati? | Heinrich-Böll-Stiftung Bosna i Hercegovina\nKoga se smijemo sjećati?\n4. oktobar 2016\nAutor/ica teksta Nikola Kuridža\nInstalacija umjetnice Elme Selman u sjećanje na 102 ubijene djece (31. maj 2016. Prijedor) — Izvor fotografija\nKoga se smijemo sjećati u Prijedoru, u Republici Srpskoj, i konačno u Bosni i Hercegovini? Ko su ravnopravni građani i građanke? Ko su ‘’drugi/druge’’ i zašto su ‘’drugi/druge’’? Da li je zločin zločin, bez obzira na to ko je žrtva a ko počinitelj?\nMnemosina (od grčkog Μνημοσύνη ) je bila Titanka u grčkoj mitologiji, ona je predstavljala sjećanje. Sjećanje u najširem smislu, sjećanje na sve što je bilo, na prapočetak, na prethodno vrijeme, na loše i dobre događaje, na rođenja i smrti, na hrabrost i strah. Sjećanje na genezu života, civilizacije i kulture. Ananke (od grčkog Ἀνάγκη) je personifikacija neizbježne sudbine, nezaobilaznog, onoga što se mora dogoditi. Ona je ključan faktor u nastanku Kosmosa.\nNekoliko hiljada godina kasnije, ne tako daleko od Olimpa principi obje mitske figure su napušteni u krajnjoj besmislenosti negacije i šutnje. Ako prihvatimo da je dostojanstvo svake osobe nedodirljivo i da je život kao biološki fenomen dragocjen, nećemo naići na istomišljenike-ce u uredništvu prijedorskog nedeljnika ‘’Kozarski vjesnik’’. Odbijanje objavljivanja čitulje za stotinu i dvoje ubijene djece nije prvi izuzetno upitan postupak ove novine, naprotiv, ovo je samo dosljedan nastavak politike ovog medija koja je svoje lice promijenila 1992. godine. O ulozi vjesnika u propagandi i širenju mržnje tih ranih godina posljednje decenije dvadesetog vijeka najviše znaju svi/e koji/e su živjeli/e tada u ovom kraju Bosne i Hercegovine. Tragovi su vješto sakriveni te ih je moguće naći samo u Arhivu Republike Srpske u Banjoj Luci, u redakciji brojevi iz 1992. i 1993. godine ne postoje.\nPrvo ratno izdanje ovog nedeljnika je izašlo 29. maja 1992. godine sa naslovom ‘’Vrijeme istine’’. Ironično, istina je postala daleka listu istog tog momenta. Mnogi teoretičari i teoretičarke su pisali/e o mašineriji propagande, posebno u uslovima ratnih sukoba, etničkog čišćenja i masovnih zločina. No vratimo se u 2016. godinu, grad Prijedor, Republiku Srpsku i Bosnu i Hercegovinu. Da bismo se bolje vremenski pozicionirali vratimo se u maj 2016. godine. Nekoliko dana pred obilježavanje 31. maja, Međunarodnog dana bijelih traka, Goran Zorić, izvršni direktor Centra za mlade ‘’Kvart’’ je podnio zahtjev za objavljivanje čitulje kojom bi se komemorisalo stotinu i dvoje nevino ubijene djece na području Prijedora u toku 1992. i 1993. godine zbog njihovog pretpostavljenog nacionalnog i/ili vjerskog identiteta. Direktor Informativno-poslovnog centra ‘’Kozarski vjesnik’’ nije bio prisutan, te je Zorić zamoljen da ponovo posjeti vjesnik sa istim zahtjevom. Tokom sledeće posjete, direktor vjesnika je takođe bio odsutan, te je objavljivane čitulje sasvim izostalo.\nNa žalbu Instituciji ombudsmanu za ljudska prava, Zoran Sovilj, direktor Informativno-poslovnog centra ‘’Kozarski vjesnik’’, odgovorio je poredeći gore navedenu čitulju sa čituljama koje sadrže lažne podatke i sa onima koje se objavljuju za žive ljude. Takav komentar svaka racionalna osoba mora, na osnovi formalne logike, označiti kao neprihvatljiv. Poražavajuće je da direktor jednog medija ne poznaje Zakon o javnom informisanju Republike Srpske koji eksplicitno brani cenzuru štampe i drugih sredstava javnog informisanja. Cenzuru medija takođe ne dozvoljava niti Ustav Republike Srpske.\nNažalost, ovo nije jedini, niti najteži slučaj diskriminacije žrtava etničkog čišćenja u Prijedoru, ali jeste dokaz nastavlenje politike negiranja, ignorisanja i pasivno-agresivnog nastavka ubijanja, progona, poniženja i diskriminacije.\nDo danas je jasno da Republika Srpska počiva na negaciji i manipulaciji zločinima. Republika Srpska manipuliše zločinima nad Bošnjacima, Hrvatima ali i nad Srbima, u dnevnopolitičke svrhe, te u svrhe građenja mitova koji služe kao politička platforma kriminalnoj vlasti. Dok se o žrtvama etničkog čišćenja devedesetih godina šuti, žrtvama iz pogroma u II svjetskom ratu se održavaju religijske ceremonije iako je cijeli pokret bio komunistički i po automatizmu ateistički. ‘’Kozarski vjesnik’’ je, nažalost, samo jedna od karika sistema koji neumoljivo bježi od istine često se oslanjajući na perpetuiranje zločina pravdajući masovna ubijanja prethodnim masovnim ubijanjima. Ovakvim nastupom vlast i cjelokupni sistem Republike Srpske ostavljaju prostor za dalje ciklično kretanje istorije u svom najtamnijem obliku. Deduktivno zaključujemo da je vlast nekompetentna, neodgovorna i krajnje sebična.\nPo starogrčkom vjerovanju Mnemozina i Ananke su neumoljive, one su jasan izvor prošlosti i jasan put sadašnjosti u vremenskom kontinuumu. Svaka osoba, institucija ili medij koji/a na bilo koji način učestvuje u zločinu ili prikrivanju istog ostaje na tamnoj strani istorije. Svaka osoba koja zarad svojih uskih interesa diskriminiše mrtve i njihove preživjele jeste saučesnik/ca u zločinu. Oglušiti se na kategorički imperativ u bilo kojem obliku jeste izdaja osnovnih principa humanizma.\nKorak ka dijalogu\nManipulacija pravom na medijski prostor je indikativna, ona jeste djelovanje i reakcija u provincijalnom smislu palanačkog duha. Kao takva ona ipak otvara prostor za propitivanje jednakosti svih građana i građanki. Opšta šutnja se na ovaj način lomi i puca na nivou svakodnevnih radnji, prava i, konačno, običaja. Čini se da je sam čin odbijanja ustupanja medijskog prostora mrtvoj djeci Prijedora korak ka dijalogu, ma koliko on bio obojen nacionalizmom, tihom mržnjom i negiranjem najbrutalnijih zločina poznatih čovječanstvu.\nNa kraju se nameću pitanja: Koga se smijemo sjećati u Prijedoru, u Republici Srpskoj, i konačno Bosni i Hercegovini? Ko su ravnopravni građani i građanke? Ko su ‘’drugi/druge’’ i zašto su ‘’drugi/druge’’? Da li je zločin zločin, bez obzira na to ko je žrtva a ko počinitelj?\nO ulozi ‘’Kozarskog vjesnika’’ u zločinačkoj propagandi preporučujem tekstove novinarke Pauline Janusz, koja je na terenu istraživala činjenice o bivšim i sadašnjim uposlenicima i uposlenicama ovog medija.


Uloga bake potpuno promenila život Maje Volk: Osećaj je neopisiv! || Gloria\nUloga bake potpuno promenila život Maje Volk: Osećaj je neopisiv!\nFoto: Izvor:Gloria.rs, Foto:Dalibor Danilovic, Instagram\nMaja Volk, muzičarka, književnica, profesorka, majka, supruga, a od skora i baka, u svom životu ne zna za predah. Ipak, novom ulogom bake, ne krije da je oduševljena i otkriva da je unuk Luka postao njena najveća preokupacija.\n- Što se tiče unuka, osećaj je neopisiv. Sa ovakivim znanjem , iskustvom, strpljenjem, miroćom prilazite detetu na potpuno drugačiji način nego kada ste kao majka zabrinuti za sve i učite u hodu - otkrila je Maja u razgovoru za Story.\nA post shared by Maja Volk (@majazmaja59)\n- Već u ranu zoru, unuk stiže kod mene na “edukaciju”. Ja to zovem “bakino zabavište”. Puštam mu muziku, pevam, igram, zabavljam ga i podstičem na razne načine, a on mi uzvraća širokim osmehom. Činim sve da se Milena (ćerka) što više odmara i sama oporavi - istakla je Maja koja na najneobičnije načine zabavlja malog Luku.\nPročitajte i Maja Volk uživa u novoj životnoj ulozi - Bakino zabavište za prvo unuče\nIako bi mnogi pomislili da će nakon rođenja unuka Luke potpuno zanemariti svoje poslovne obaveze, koje ne jenjavaju ni uprkos pandeiji korona virusa, Maja je nastavila istim tempom i na poslovnom planu.\n- Posao zdravlja i savetovanja ne može ništa da zaustavi, a u ovakvim situacijama, može samo da pojača. Nema radionica i putovanja, ali ima razgovora, saveta, snimam puno video sadržaja na mom jutjub kanalu, i nekako sa odlaskom u penziju zaokružujem i moj scenaristički rad. Opet pišem scenario za dugometražni igrani film koji će režirati Milan Jelić, završila sam zbirku kratkih priča, koje sam snimala kao audiovizuelne priče na jutjubu, a možda otvorim onlajn butik za štrikanje i heklanje. Spremam i novu emisiju na televiziji, “U Majinoj kuhinji”, gde ću praviti sirove biljne poslastice. Toliko toga ima da se uradi, nijedan virus to ne može da uspori niti spreči.\n#Gloria #Gloria Srbija #magazin gloria #maja volk #Maja Volk ljubav #Maja Volk porodica #Maja Volk unuče #Maja Volk unuk #Maja Volk zivot\nNajveće ostrvo u Egejskom moru Maja Volk opisala je ovim rečima! (foto)\nZatezanje zadnjice: Za Jelenu Karleušu nema odmora\nMilena Marković dobila NIN-ovu nagradu\nLjubinka Klarić: Moj sin 84-godišnjak\nSličnost je neverovatna: Ko je nova princeza Dajana\nVeliki žal: Sloboda Mićalović se poslednji put poklonila publici