Otvori Facebook stranicu i zaradi novac! | Adria Daily\nŽivimo u Internet doba gde je velika ekspanzija društvenih mreža i drugih sajtova. Početak društvene mreže Facebook predstavljao je Svet gde bi se ljudi, koji se poznaju a daleko su, družili online, a nepoznati se upoznavali međusobno.\nIako stotine hiljada Facebook korisnika u Srbiji i dalje koristi isti radi upoznavanja i četovanja, dok druga grupa, koja je u većini, mahom koristi za objavljivanje JuTjub sadržaja, fotografija, gde je uglavnom izražena njihova privatnost, dok s druge strane, nekolicina, od stotinu korisnika, ovu društvenu mrežu koristi na drugačiji način – u marketinške svrhe.\nVećinu od stotinu korisnika koji zarađuju novac putem Facebook poznajem. Mali je svet i mnogi se znamo, a i viđamo da nekim događajima. Uglavnom su to ljudi koji se bave medijima, bilo kakvim marketingom, programeri, muzičari pa čak i studenti. Broj prijatelja i pratilaca nije presudan, već društvo i ekipa koju imaš na Fejsbuku. Mada brendovi često traže profile koji imaju mnogo lajkova, odnosno šerova.\nČesto sam i ja imao sponzorisane objave u kojima mi je bilo dozvoljeno da koristim haštag #Sponsored radi poštovanja prijatelja i poznanika, odnosno onih koji će tu objavu i pročitati. Novčana nadoknada za sponzorisane objave zavisi od marketinške agencije koja te angažuje, ili od samog brenda. Takođe zavisi i od trajanja kampanje, proizvoda i mnogo drugih stvari. Često angažuju od 10 do 20 ljudi za jednu kampanju kojima će platiti za objavljivanje određenih proizvoda na svojim Facebook, Twitter i Instagram profilima.\nMada, tu i nije neki novac naspram Fejsbuk stranica.\nPoznajem par osoba, poznanici, koji imaju stotine hiljada lajkova na svojim stranicama. Jedan dobija novac od mnogih brendova, a najviše od medijiskih kuća, dok se ostali muče sa Fejsbuk ričem – (rič – Fejsbuk domet objave/posta).\nOtvoriti Fejsbuk stranicu koja neće biti kliše, odnosno treba unikat da bude. Trudite se da imate drugačiji sadržaj od mnogih. Fejsbuk algoritam se bazira 40% na video snimcima kako bi se ljudi najviše zadržavali zbog reklama sa strane. Posle video snimaka dolaze fotografije, tekstualni sadržaj i na kraju linkovani sadržaj. Takođe vi Fejsbuk stranicu navikavate koji ćete sadržaj objavljivati (video, foto, tekstualni, link).\nKako da povećam rič stranice?\nFejsbuk algoritam se otprilike 50% zasniva na šeru, 40% na komentaru, i 10% na lajku vaše objave koju ste postovali na stranici. Mnoge stranice se trude da pobede konkurentske ali retko kojima uspeva. Uglavnom deca pokreću stranice i posle par meseci ih ugase. Takođe možete i bustovati objave, ukoliko dobro znate da odradite boosting. Svakako, dobar sadržaj i te kako podiže rič stranice. Nađite nešto što niko drugi ne radi, a zanimljivo je. Uspećete.\nNijedna stranica ne objavljuje linkove medija!\nNe znam da li ste primetili, ali obratite pažnju na stranice koje ste lajkovali, primetićete da s vremena na vreme objavljuju linkove određenih medija. Naravno, svi ti linkovi, na koje vi kliknete, DEBELO su plaćeni administratoru stranice.\nU Srbiji nema mnogo stranica koje imaju dil sa medijiskim kućama. Jedna medijska kuća, ona koja često pravi pravopisne greške u svojim člancima, finansira preko 50 stranica. Odmah posle te iste medijiske kuće nalazi se drugi medijiski gigant, kojeg i te kako ne volite, koji finansira od 30 – 50 Fejsbuk stranica. Tu su i treći mediji, koji nemaju štampano izdanje, a koji takođe finansiraju preko 30 stranica.\nVeć pet godina unazad cilj svakom administratoru je da dostigne nivo lajkova, šerova, odnosno veliki rič stranice, kako bi ušao u dogovor sa medijima i zarađivao leba bez motike.\nVerujte mi, nijednom administratoru stranice nije cilj da skuplja lajkove, da sedi na kevinom kauču i da zabavlja sve vas kao da je klovn. Stranice otvaraju kako bi zaradili ogroman novac, bilo da uđu u dogovor sa medijima, ili pak da otvore svoj sajt gde će imati Gugl reklame, ili pak slobodne banere za zainteresovane brendove.\nKako funkcioniše šerovanje?\nIskusni administratori šeruju, odnosno objavljuju sponzorisani link četiri puta nedeljno (mada je i to mnogo, pošto i te kako poznajem Fejsbuk algoritam), dok neiskusni objavljuju više puta na dan sve dok im se stranica ne uguši. Dobar šer je dvaput nedeljno. I jednom je dovoljno ukoliko niste pohlepni za novcem.\nKako se uguši stranica?\nNa primer dostigli ste 200.000 lajkova na vašoj stranici. Rič stranice vam je 80.000. Ako uzmemo u obzir objašnjenje od malopre da u rič ulazi komentar, lajk, šer, klik, čak i vreme i dan objave, e sad, ukoliko svaki dan objavljujete dva i više sponzorisana linka, a vaši korisnici s vremena na vreme ignorišu iste objave, ili ih pak ne vide na News Feed-u, vama se rič stranice smanjuje i na taj način stranicu ubijate. Možete početi da planirate da otvorite novu. Ili jednostavno iskulirajte sa sponzorisanim linkovima nekoliko dana.\nJedna osoba može imati nekoliko svoji stranica. I da sve stranice imaju dobar rič. To ćete takođe primetiti ukoliko vidite da jedna stranica često šeruje drugu i obratno.\nAko ne uđem u dogovor sa medijima, šta onda?\nSvakako ako ste dostigli određeni broj lajkova na stranici, i imate dobar rič, otvorite svoj sajt, uključite Gugl ads kako biste imali skroman prihod, naravno ukoliko objavljujete tekstualni sadržaj. Ili ostavite dva-tri slobodna banera i jurite sponzore. Ili će oni naći vas.\nKoliko mogu da zaradim ukoliko moja stranica ima dobar rič i veliki broj lajkova?\nAdministratori u Evropi i u Americi zarađuju preko 10.000 dolara mesečno. U Srbiji jedan administrator, koji ima nekoliko stranica, zarađuje i do 5.000 evra mesečno. U proseku jedan administrator sa jednom dobrom stranicom dobija honorar od 500 do 1.500 evra mesečno. Takođe moram da vam napomenem da sve zavisi od broja objavljivanja sponzorisanih linkova na određenoj stranici – da li su dnevni, nedeljni ili mesečni, zavisi od dogovora sa medijima. Takođe i koliko je objava na mesečnom nivou.\nDa otvorim stranicu i naguram lažne lajkove?\nNikako nemojte juriti fejk lajkove, ma koliko ih finansirali i čak pola miliona lajkova na stranicu nabili, verujte mi, samo ćete baciti novac. To vreme je odavno prošlo. Čak ni kod gospodina Fejsbuka lažni lajkovi ne prolaze. Niko nije blesav. Rič stranice se može primetiti ukoliko pogledam broj lajkova vaše stranice i prosek lajkova, komentara i šerova svake objave.\nSve mreže rade na istom principu ukoliko imate dobar sadržaj, mnogo fanova, takozvanih folovera, takođe ukoliko ste okruženi ozbiljnom ekipom, imate šansu da vaši sadržaji budu sponzorisani.\nIzvinjavam se što u ovom tekstu nisam otkrivao detalje kako sve funkcioniše. Cilj mi je bio da otvorim oči mnogima koji nisu upoznali ovaj svet društvenih mreža gde korisnici na ovakav način zarađuju novac. Takođe poenta je da eventualno dam nekom ideju da pokrene stranicu, zaradi novac, ili pak da otvori sajt. Ili ako ništa od navedenog, bar sad zna da postoji i drugi svet. Takođe medijiske kuće sam s namerom pomenuo jer oni dominiraju društvenim mrežama. Brendovi, odnosno sokovi, čokolade, alkohol, omekšivači, paste, kafe i drugi proizvodi, retko kad se oglašavaju, odnosno retko jure da bacaju novce na administratore jer isti žele da njihova plaćena objava izgleda prirodno, ulepšana hvalospevima koji su pomešani s dozom iskrenosti i kobajagi iskustvima i ubedljivim preporukama.\nTagsadria dabetic daily facebook fejsbuk idabetic instagram ivan kako magazin novac onlajn online twitter


U akciji MUP TK-a oduzeto oko milion KM, automatska puška i pištolj – Ministarstvo unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona\nU akciji MUP TK-a oduzeto oko milion KM, automatska puška i pištolj\nPress, Vijesti Objavljeno: 10 okt u 15:27\nDana 10.10.2018. godine službenici Sektora kriminalističke policije MUP-a TK (Odjeljenja za borbu protiv organizovanog kriminaliteta u saradnji sa Kantonalnim tužilaštvom TK-a, policijom Brčko Distrikta i MUP-om RS) su postupajući po Operativnom planu sačinjenom s ciljem poduzimanja zajedničkih policijskih mjera i radnji službenika MUP-a TK, na sprečavanju i rasvjetljavanju krivičnih djela Udruživanje radi činjenja krivičnih djela iz čl. 340. stav 1. i 2. KZ F BiH, a u vezi sa krivičnim djelom „Nedozvoljeno bavljenje bankarskom djelatnošću“ iz čl. 269. stav 2. u vezi sa stavom 1. KZ FBiH i krivičnom djelom „Pranje novca“ iz člana 272. stav 3, u vezi stava 1. Krivičnog zakona FBiH, na osnovu naredbih Općinskog suda u Gradačcu i Osnovnog Suda u Bijeljini izvršili pretres porodičnih kuća, pomoćnih objekata i vozila na podrućju općina Srebrenik, Gradačac, Brčko distrikta BiH i općine Ugljevik Republika Srpska, te na osnovu prikupljenih dokaza, oduzeli slobodu sedam osoba, koji se dovode u vezu sa vršenjem navedenih krivičnih djela.\nPrilikom pretresa na navedenim lokacijama pronađene su i oduzeta: veća količina novca Američkih dolara, Švicarskih franaka, Hrvatskih kuna, Danskih kruna i drugih stranih valuta u protuvrijednosti od oko 1.000.000,00 KM, automatska puška i pištolj.\nProtiv osoba kojima je oduzeta sloboda, Kantonalnom tužilaštvu Tuzlanskog kantona bit će podnešen Izvještaj o počinjenim krivičnim djelima, te će isti predati u nadležnost postupajućeg Kantonalnog tužioca.\nVijesti za 22.1.2021.god.\nVijesti za 21.1.2021.god.\nJavni red i mir Stanje u saobraćaju PU Kalesija - KD R...\nVijesti za 20.1.2021.god.\nVijesti za 19.1.2021.god.


Idi na stranu: Prikaz rezultata 1,171 do 1,185 od ukupno 1266\nrecimo, Austrijski ski centar Da me kojim slučajem nema,trebalo bi me izmisliti Citat\nU mom krevetu. Da mi bebcHe uvrce lokne i dise sa mnom u taktu.\nHvataju me pundravci poslednjih mesec dana što nimalo ne liči na mene. Putovala bih na kraj sveta. Krenula od Berlina pa gde se zabodem, a na leto Portugal ili Lefkada ili Grand Kanaria. A onda ponovo Evropa, severna. Da utvrdim gradivo a ako me bog pogleda, možda se usput i udam. Ninu vodim u miraz Never lie to someone that trusts you. Never trust someone that lied to you.\nna Zlatiboru Da me kojim slučajem nema,trebalo bi me izmisliti Citat\npa recimo u jednoj ovakvoj sobi ...negde na planini Da me kojim slučajem nema,trebalo bi me izmisliti Citat\nnes kafu s'nekom poznatom osobom,proćaskamo malo,malo me sunce ogreje...malo odšetam do plaže da skvasim noge,šetam,osluškujem talase,upijam mirise mora i vode,kolonjske narafno


Planteu više nije član Uprave Mercatora | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 06.05.2021 / 21:12\nOdluka se očekivala nakon što su dionice Mercatora prenesene iz Agrokora u Fortenovu, čime je završen postupak sanacije Agrokora u Sloveniji.\n"Vlada je donijela odluku kojom se utvrđuje da su ispunjeni uvjeti za razrješenje izvanrednog člana uprave u Poslovnom sustavu Mercator, sukladno drugoj alineji trećeg stavka članka 7. Zakona o uvjetima za imenovanje Izvanredni član uprave u tvrtkama od sistemskog značaja.), piše u priopćenju s jučerašnje sjednice vlade.\nGregor Planteu imenovan je izvanrednim članom Uprave Mercatora 2017. godine nakon sloma Agrokora. Bio je ovlašten zajednički zastupati i jednoglasno donositi odluke u transakcijama vezanim uz Agrokor ili s njim povezane tvrtke.\nTagovi: Gregor Planteu, Mercator, Fortenova grupa, Agrokor


Kao i uvek zanimljivo kolo na Ostrvu je pred nama!\nEvo šta nas čeka u prve 4 lige Engleske ovog vikenda!\nOvog vikenda nećemo imati prilike da gledamo 10 utakmica Premijer lige zbog obaveza Junajteda, Palasa, Evertona i Votforda u FA Kupu. Lester će bez suspendovanog Vardija pokušati da upiše pobedu a Sparsi će morati da održe korak i nadaju se novom kiksu Lisica, Norič pauzira ovaj vikend i Sanderlend i Njukasl imaju priliku da eventualnim pobedama preskoče Norič i nađu se u sigrunoj zoni.\nSada već ne tako bliska prošlost\nU subotu nam program otvaraju Mančester Siti i Stouk. Kako Siti više nema šansi da osvoji titulu a tokom nedelje ih očekuje polufinale Lige Šampiona verujem da će Pelegrini izvesti mešoviti sastav. Istina je da njima 4. mesto nije garantovano ali verujem da čak i sa par igrača koji nisu stalni u prvoj postavi mogu sa lakoćom da savladaju Stouk koji je na prethodne dve utakmice primio 8 golova. Siti mora ići na pobede ali neće smeti prevelikom naporu da izlaže ključne igrače.\nU terminu od 16:00 časova imamo tri utakmice, duel između davljenika Aston Vile i Svetaca ne verujem da će biti preterano uzbudljiv jer Aston Vila jednostavno nije u stanju da pruži kvalitetan otpor a sada više nemaju ni motiva.\nDrugi duel u tom terminu jeste duel Bormuta i Čelsija. Jeste da ima utakmicu manje ali smejao bi se osobi nekoj da mi je u avgustu rekla da će u 35. kolu Čelsi biti na samo tri boda od ekipe koja je pre dve godine igrala u Ligi 1. Trešnjice su sigurni učesnik Premijer lige naredne sezone i bez pritiska ulaze u ovaj susret dok će ovo biti odlična prilika nekim igračima Čelsija da pokažu da njihovo vreme na Stamford Bridžu nije skroz prošlo.\nRafa Benitez se po drugi put vraća na Enfild kao menadžer nekog drugog premijerligaša. Ovog puta dolazi kao menadžer Svraka i očajnički mu je potrebna pobeda protiv svoje bivše ekipe. Vezali su dve dobre utakmice ali teško da će imati snage da savladaju preporođeni Liverpul. Možda će Jurgen Klop opet izvesti tim pun omladinaca na teren baš kao protiv Bormuta prošlog vikenda jer je na horizontu utakmica polufinala Lige Evrope sa Viljarealom. Omladinci koji žele da ostave dobar utisak protiv grupe davljenika koji se bore za goli život, biće zanimljivo videti rasplet na Enfildu.\nNedeljni program nam otvara još jedna ekipa koja se bori za goli život a to je Sanderlend koji dočekuje ekipu Arsenala. Ekipa Arsena Vengera je u slaboj formi dok su Crne Mačke prošlog vikenda demonstrirale odličnu igru protiv Kanarinaca i čudi me zašto češće nisu igrali tako ove sezone. Možda je kvalitet na strani ekipe iz Londona ali daleko motivisaniju su igrači Sema Olerdajsa i verujem da će im baš ta želja i motivacija doneti željeni rezultat.\nU terminu od 17:15 ekipu Klaudija Ranijerija očekuje veliki ispit. Kao da već sam pritisak nije dovoljno velik neprijatelj sada su stvari dodatno pogoršane, igraju bez svoje amajlije – Džejmija Vardija. Biće zanimljivo gledati kako će Ranijeri postaviti taktiku i da li će biti krupnijih promena u načinu igru, ovo je utakmica od ogromnog značaja jer Lester u narednim kolima očekuju barem na papiru dosta jači protivnici tako da je pobeda sada imperativ.\nPo ko zna koje kolo u nizu Sparsi igraju posle Lisica. Ako kojim slučajem Lisice ispuste bodove ekipa Maurisija Poketina će namirisati krv i ući u ovaj meč dovoljno motivisana bez i jedne reči menadžera. Sparsi su daleko kvalitetnija ekipa od Vrećica i igraju možda najlepši fudbal na Ostrvu samo je pitanje da li će uspeti da se nose sa pritiskom u slučaju pobede Lestera.\nČEMPIONŠIP – 44. kolo\nOstalo je samo tri kola do kraja i svaki osvojen bod je sada dragocen. U slučaju da Boro ne uspe da savlada Ipsvič kod kuće i Barnli i Brajton mogu da se nađu na vrhu tabele.\nOvo kolo nam otvara Barnli koji ide na gostovanje Prestonu i pobeda je imperativ. U ovaj derbi Preston ulazi bez pobede na prethodne četiri utakmice dok je ekipa Šona Dajča u odličnoj formi i verujem da će uspeti da ugrabe pobedu i tako se nađu na čelu tabele barem do subote.\nU subotu program otvaraju popularni Ovnovi koji sa svom Prajd parku dočekuju ekipu Šefild Venzdeja, Derbi je u daleko boljoj formi i eventualnim porazom Šefild Venzdej može da ugrozi svoju poziciji koja vodi u plej of.\nEventualni poraz Venzdeja će dodatno moitvisati Kardif koji očekuje duel sa Bolotnom. Ako sve pođe za rukom Kardifu mogu se naći na 3 boda manjka od pozicije koje vodi u plej of sa 2 utakmice do kraja, znamo da je Čempionšip najluđe takmičenje i da je apsolutno sve moguće.\nMilton Kejnz još zvanično nije ispao i ako žele da sačuvaju šansu za opstanak moraju da slave u utakmici protiv Brentforda i nadaju se porazu Bristol Sitija koji gostuje Blekburnu.\nRoteram koji ne zna za poraz ne prethodnih 10 utakmica ide na gostovanje Vulvsima dok ekipa Slaviše Jokanovića dočekuje ekipu Foresta.\nČempionšip najboljih 15 igrača po izboru menadžera\nPreston Nort End v Barnli (20.45h)\nDerbi Kaunti v Šefild Venzdej (13.30h)\nBlekburn Rovers v Bristol Siti (16h)\nKardif Siti v Bolton Vonderers\nČarlton Atletik v Brajton\nFulam v Notingem Forest\nHadersfild Taun v Birmingem Siti\nHal Siti v Lids Junajted\nMidlzbro v Ipsvič Taun\nMilton Kejnz v Brentford\nKvins Park Rendžers v Reding\nVulverhempton Vonderers v Roteram Junajted\nLIGA 1 – 44. kolo\nLiga 1 ulazi u prezanimljivu završnicu još samo 3 kola do kraja i poneka zaostala tekma. U prošlom kolu od prvih 7 ekipa na tabeli samo su dve pobedile (Milvol i Barnsli). Više se ništa ne zna, ko će biti šampion? Ko će direktno u ligu više, ko će u plej-of? Ko će ispasti sa Kru Aleksandrom i Kolčesterom?\nZa vikend Liga 1 pruža mnogo sjajnih utakmica. Lokalni derbi između Oštrica i Tajksa stavljen je u „lanč tajm“ ali nije jedini lokalni derbi u ovom kolu. Barnsli se u prošlom kolu bodovno izjednačio sa Džilsima i tako još više zakomplikovao trku za top 6. Imaju dosta težak raspored oba tima i možda postoji šansa i za Ročdejl, Šefild Junajted i Skantorp da se domognu plej-ofa. Jaka tekma je i Bredford – Volsol tj. treći i peti na tabeli jer Bantamsi nisu sigurni u plej-ofu a Sedlersi mogu i do direktnog plasmana u Čempionšip.\nLiga 1 najboljih 15 igrača po izboru menadžera\nNa dnu se nije promenilo mnogo toga. Oldam je pobedom u Sautendu uradio najbolji posao i skoro obezbedio opstanak. Sledi im tekma kući sa već prežaljenim Kruom gde mogu i matematički da se osiguraju. Česterfild je uzeo bod kao i posednje 3 ekipe na tabeli ali njima to i ne znači baš previše. Flitvud i Blekpul igraju treći derbi Flajd obale u istoriji ali najznačajniji sigurno jer bi ovde pobeda moga da garantuje opstanak, naročito Flitvudu. Do sada je oba derbija dobio Blekpul. Donkaster kasni 5 poena za sigurnom zonom i mogu reći da imaju neke šanse dok treba šravo čudo da se desi da Kolčester opstane, ja im ne dajem nikakve šanse.\nBili Šarp je u utorak postigao svoj 20 gol u ligi tako da mu je ovo najbolja sezona u karijeri, ko bi rekao u 30. godini života. Vil Grig takođe ima 20 ali i prošle sezone je dao toliko u dresu MK Donsa. Niki Ajose je i dalje prvi sa 22 gola.\nŠefild Junajted – Barnsli (13.30h)\nBredford Siti – Volsol (16h)\nKolčester Junajted – Barton Albion\nDonkaster Rovers – Koventri Siti\nFlitvud Taun – Blekpul\nOldam Atletik – Kru Aleksandra\nVigan Atletik – Sautend Junajted\nLIGA 2 – 44. kolo\nŠampion nastavlja da gazi a iza njih totalno ludilo! Tako se može opisati stanje u Ligi 2. Akrington, Oksford. Plimut i Bristol Rovers su u dva poena i tu niko ne može da pretpostavi šta će se desiti do kraja, naročito ne ja jer mi je Oksford odneo para na kladionici više od bilo koje ekipe u sve 4 lige. Portsmut je pretrpeo drugi poraz u nizu dok je Vimbldon pobedio četvrtu tekmu i nizu sada su na bod jedni od drugih ali na sigurnoj razdaljini od osmog mesta koje ne vodi u plej-of. Mensfild i Luton kasno proigrali i oba tima imaju niz od 3 pobede. Od početka sam smatrao da su ekipe za gornji deo tabele ali sada je kasno za njih da stignu do plej-ofa. I Eksiter i Lejton su se svojim porazima oprostili od top 7.\nLiga 2 najboljih 15 igrača po izboru menadžera\nJork Siti je pobedio favorizovani Portsmut i još nije ispao matematički, samo još matematički jer treba da pobede sve 3 a Njuport izgubi sve 3 da bi opstali na gol razliku koju takođe imaju mnogo lošiju. Dakle naučna fantastika za severnjake.\nTejlor i Simpson su mirovali sa golovima, samo im se Lajl Tejlor približio sa svojih 19 golova. Momak sa Monserata je bio dvostruki strelac za svoj Vimbldon i ovo mu je sezona karijere još od kada je u trećoj škotskoj ligi dao 24 gola igrajući za Falkirk.\nAkrington Stenli – Jork Siti (16h)\nVimbldon – Lejton Orient\nBristol Rovers – Eksiter Siti\nKrauli Taun – Karlajl Junajted\nOksford Junajted – Hartlpul Junajted\nPlimut Argajl – Dag & Red\nJeovil Taun – Nortempton Taun\nTim sezone Fudbalske Lige\nPočetna » Vesti » Aktuelnosti » Najava kola – april (6)


BiH u noći sa 4. na 5. prosinca konačno preuzima kontrolu nad svojim nebom - www.vecernji.ba\n17. kolovoza 2019. u 20:50 0 komentara 337 prikaza\nAgencija za pružanje usluga u zračnoj plovidbi Bosne i Hercegovine (BHANSA) smatra da su ispunjeni svi preduvjeti da se u noći sa 4. na 5. prosinca ove godine preuzme gornji dio neba. Potvrdio je to u izjavi za Faktor Vlado Ćućilo, zamjenik direktora BHANSA-e.\n- BHANSA je završila sva testiranja opreme i puštena je u rad. Novi kontrolori koji su bili na školovanju polako privode kraju obuke, a većina ih je spremna za operativni rad koji već i izvršavaju. Na jednoj od prethodnih sjednica Predsjedništva BiH odobren je početak pregovora sa susjednim zemljama oko definiranja sporazuma o odgovornosti u djelatnosti, tako da BHANSA smatra da su ispunjeni svi preduvjeti da se u noći sa 4. na 5. prosinca preuzme gornji dio neba – objasnio je Ćućilo.\nUpitan koliko će u tom pogledu BiH biti na dobitku kada od prosinca preuzme potpunu kontrolu nad svojim nebom, Ćućilo kaže kako je to malo kompleksnije pitanje o načinu računanja troškova koje ostvaruju centri kontrole letenja.\n- Ali definitivno možemo očekivati drastičan pad rashoda ka susjednim centrima. Točnu informaciju ćemo znati u listopadu tekuće godine – zaključuje direktora BHANSA-e.\nKljučne riječi kontrola neba


ELEKTRONIKA Izbor novog televizora\nCena šarene pokretne slike\nPovećana proizvodnja i ponuda raznovrsnih aparata na tržištu učinile su da nekada veoma skupi televizori danas budu dostupni najširem krugu korisnika. Veliki broj modela i uvođenje novih digitalnih standarda često izazivaju nedoumicu - šta odabrati? Kompromis između kvaliteta i cene bio je i ostao aktuelan. U vreme analogne tehnologije i klasičnih televizora dilema se svodila na izbor crno-belog ili kolor-televizora i veličinu dijagonale ekrana. Razvoj potpuno novih tipova aparata uz uvođenje novih formata i digitalnog emitovanja programa kao standarda, ovu dilemu učinio je znatno složenijom.\nNa našem tržištu danas se mogu nabaviti četiri osnovna tipa televizora: klasični sa katodnom cevi (CRT), projekcijski, plazma (Plasma) i LCD (Liquid Crystal Display)-televizori sa „tečnim kristalom“.\nKlasični CRT (Cathode Ray Tube) televizori su najstariji, trenutno najrasprostranjeniji i ujedno najjeftiniji. I dalje su najbrojniji u ponudi. Mana im je odnos dubine i težine aparata prema veličini dijagonale ekrana, mada su se nedavno pojavili savremeniji i veoma elegantni modeli sa „skraćenom“ katodnom cevi (Slim Fit). Izrađuju se u standardnom formatu ekrana 4:3, ali i savremenijem 16:9 formatu, pogodnijem za „kućni bioskop“. Njihova dijagonala retko prelazi 95 cm, a mnogi aparati kod kojih je ona veća od 63 cm imaju sistem koji ostvaruje treperenje slike od 100 Hz umesto 50 Hz jer se oči, prilikom posmatranja slike koja treperi višom učestanošću, znatno manje zamaraju. Većina novoproizvedenih modela ima tzv. „ravan ekran“ (Pure Flat) umesto nekada standardno „zakrivljenog“, što doprinosi prirodnijoj geometriji slike. Skuplji modeli ponekad imaju dva prijemna tjunera i poseduju funkciju „slika u slici“ (PIP- Picture in Picture), tako da je na ekranu prijemnika moguće posmatrati dva različita programa istovremeno. Trajnost CTR aparata zavisi od uslova rada i iznosi oko 12 godina, mada su neki stariji modeli ispravni i posle 30! Mnogi korisnici smatraju da CRT televizori još uvek imaju najbolji kvalitet slike, kontrasta i reprodukcije boja, i da najviše pružaju za uložen novac.\nDeo „kućnog “bioskopa“\nProjekcijski televizori su nastali zbog potrebe za ekranom znatno veće površine od ekrana standardnih CRT aparata, kako bi se gledanje programa istovremeno omogućilo većem broju korisnika. Ovi modeli, koji su se na tržištu pojavili pre otprilike četvrt veka (mada su neki eksperimentalni crno-beli aparati prikazani još četrdesetih godina prošlog veka!), relativno su velikih dimenzija i daju solidnu ali ne preterano kontrastnu sliku. Starijim modelima su, zbog relativno slabog projekcijskog topa, bile potrebne zamračenije prostorije. Kod projekcionih televizora je problem i mali „ugao gledanja“ ekrana: što je više posmatramo sa strane, slika se sve lošije vidi. Iako su novi modeli poboljšani i imaju dobar odnos cena/veličina ekrana, projekcione televizore od 2000. godine na tržištu sve više zamenjuju plazma i LCD modeli.\nSavremeni CRT i projekcioni tipovi televizora uglavnom imaju sve što je neophodno da bi se koristili kao deo „kućnog bioskopa“. Standardno su opremljeni modernim „hiperband“ tjunerima, mnoštvom priključaka za spoljne AV uređaje, teletekstom, bogatim menijima i stereo tonom, a neki poseduju i mogućnost ekspanzije na „Surround 5.1“ (okružujuća reprodukcija zvuka). U svetu se, već u redovnoj proizvodnji, mogu naći modeli sa integrisanim DVBT (Digital Video Broadcast Terrestrial) tjunerom, koji pruža mogućnost direktnog prijema zemaljskog digitalnog televizijskog signala bez eksternog STB (Set Top Box) tjunera. Pojedini modeli čak nose oznaku „HD (High Definition)-ready“, što znači da su predviđeni za prikazivanje slike „visoke rezolucije“.\nBez problema zbog ugla gledanja\nPlazma-televizori su se pojavili početkom devedesetih godina prošlog veka. U početku su, po zamisli kontruktora, to bili veliki ekrani, prvenstveno namenjeni predavanjima i poslovnim prezentacijama. Kvalitet prvih uređaja nije bio dovoljno dobar za prikazivanje TV slike. Međutim, pojava kućnih bioskopa i DVD-ja učinila je da plazma ekran, zbog svojih dimenzija (velika dijagonala koja često prelazi 100 cm i dubina višestruko manja nego kod dotadašnjih TV aparata), bude prepoznat kao idealan za prikazivanje filmova i ostalih video-sadržaja, pa se pristupilo usavršavanju i otklanjanju nedostataka. Do sredine devedesetih već su se pojavili modeli koji su davali sliku koja se po vernosti približila CRT i projekcionim televizorima. Današnji modeli imaju znatno poboljšan kontrast (osobina na koju treba posebno obratiti pažnju prilikom kupovine) i dinamiku slike u odnosu na uređaje od pre nekoliko godina, a i reprodukcija boja je prirodnija. Praktično je prevaziđen problem malog „ugla gledanja“ koji je kod ranijih modela bio prilično izražen. Prizvođači plazma televizora navode da je njihov garantovani radni vek oko 30.000 sati, otprilike kao i trajnost katodne cevi klasičnog televizora.Takođe, kod „plazme“, posle nekoliko godina, projekcija počinje da slabi, a to se pre svega ogleda u lošijem kontrastu, slabijem osvetljaju i umanjenju oštrine detalja slike. Cena plazma-televizora ima tendenciju stalnog opadanja, ali je i dalje tri do četiri puta veća u odnosu na cenu savremenog CRT televizora iste dijagonale ekrana.\nLCD televizori su novijeg datuma u odnosu na „plazmu“. Spoljnim izgledom i dimenzijama izgledaju kao plazme, manje su debljine. Razlika postoji u ceni - LCD uređaji su skuplji od „plazme“ iste veličine ekrana. Reprodukcija boja kod LCD televizora je prirodnija (toplija), slika je kontrasnija i oštrija. Međutim, zbog prisutnog „pozadinskog“ osvetljenja, mala mana LCD-a je nešto lošija reprodukcija crne boje (nikad nije potpuno crna, više je tamna nijansa sive).\nProblem karakterističan za LCD ekrane, tzv. „odziv tačke“ („response time“- vreme potrebno da piksel na ekranu reaguje na pobudu, što je manje - to je bolje) kod najnovijih modela značajno je smanjen. LCD televizori imaju otprilike dva i po puta manju potrošnju električne energije u odnosu na plazme istih dimenzija ekrana i duži vek trajanja, mada kod lošijih modela i pri nepravilnom rukovanju, vremenom može doći do pojave tzv. „uspavanih piksela“, što znači da te tačke na ekranu vremenom jednostavno prestanu da rade. U načelu, smatra se da je LCD tehnologija reprodukcije slike u budućnosti.\nLCD i plazma televizori što se opremljenosti, „pokrivanja“ standarda i priključaka tiče imaju sve što i savremeni klasični CRT i projekcijski aparati, uz još jednu veoma važnu prednost: mogućnost direktnog prikazivanja sadržaja sa PC uređaja, bez potrebe korišćenja posebnih video-adaptera. Mnogi modeli već su predviđeni za HD-reprodukciju i nose oznaku „HD-ready“.\nIzbor televizora na tržištu nikad nije bio veći. Preporuka je da se prilikom nabavke bilo kog tipa biraju modeli proverenih i priznatih proizvođača. Takođe, potrebno je pogledati kakav je kvalitet slike na ekranu biranog televizora, i to ne samo kada je na njega priključen uređaj kao što je DVD! Potrebno je videti kako aparat prikazuje „običan“ TV program - onaj „iz antene“, jer je dobar kvalitet prijemnog tjunera izuzetno važan kod svakog televizora kojeg ne koristimo samo kao deo kućnog bioskopa.


Kryolan›Shop›Lice & telo›Telo›Aquacolor Soft Cream 50 ml\nAquacolor Soft Cream je kremast tečni proizvod za postizanje brilijantnih i intezivnih efekata. Veoma lako se može ravnomerno naneti na kožu. Nanesite Aquacolor Soft Cream sunđerom koji je blago nakvašen. Ovaj preparat se sa kože može ukloniti lako, pomoću AquaCleans-a ili sapuna i vode.\nkry_colors 070071G 82goldR 21silver\nPomešajte sa vodom kako biste razredili teksturu i izblendovali ivice već osušenog bodypainting-a i make-up dizajna.


Beleške o međunarodnom pravu 1914-2014 - Critical Legal Thinking - Peščanik\nCritical Legal Thinking06/08/2014\nTeško je sagledati 1914. kroz njene hrpe mrtvih tela. Čini se da istorija jedva postiže razumevanje ovog burnog perioda. I možda bi, umesto kroz istorijski kontekst, mogli da promislimo ovo doba kroz metež stilova, to „skladište kostima“, kako Niče sugeriše da „hibridni Evropljanin“ shvata istoriju. Izgleda da je i danas, kao i neposredno nakon Prvog svetskog rata, Dada jedini smislen odgovor na taj rat i sve ono što smo od tada činili.\nHajde onda da isprobamo te strukirane haljine i tunike: šta je od onoga što se u međunarodnom pravu tada mislilo i radilo preživelo do danas? I kako se opšte usmerenje međunarodnog prava 2014. razlikuje od onoga s početka 1914? Umesto istorijskog pregleda predstaviću kolaž u tradiciji mercbildera Kurta Švitersa ili, savremenim jezikom rečeno, semplovanja: po tri tačke spajanja i razdvajanja 1914. i 2014. Počnimo sa mogućim mestima povezivanja.\nPre svega, savremeno međunarodno pravo dosta duguje terapeutskom stilu koji je svoj vrhunac dosegao 1914. Sigmund Frojd je te godine objavio omanju lavinu radova, među kojima i „Sećanje, ponavljanje i razrešenje“, peti od šest Spisa o psihoanalitičkoj tehnici. Baština ovog dela suštinski je važna i izvan prostora psihoanalize. Međunarodno pravo je i danas prožeto idejom o sebi kao polju razrešenja kolektivne kompulzije za ponavljanjem prošlosti.\nTerapeutski smisao međunarodnog prava i danas opstaje kao aksiom. Za 1914. je bila zakazana treća od Haških konferencija (prve dve su održane 1899. i 1907), ali je bila odložena, a potom i otkazana. Kao što svaki student međunarodnog prava zna, rezultat tih konferencija je bio niz sporazuma u kojima se elaboriraju zakoni i običaji ratovanja. Ovim instrumentima međunarodno pravo je nametnulo svoju pre svega savetodavnu ulogu: ono poziva na umerenost i podučava boljim manirima, umesto odustajanje od volje za nasilnom dominacijom.\nU toj tradiciji, postizanje međunarodnog mira danas se pretežno shvata kao vođenje rata u ime „bezbednosti“ i „zaštite“, oružjem i metodama koje je međunarodno pravo proglasilo legalnim: frojdovsko „razrešenje“ nesankcionisanog nasilja sankcionisanim nasiljem. Konflikt i nasilje – naročito seksualno nasilje – trebalo bi da se kanališe i „izleči“ odgovarajućim transferom. Svoje napore na izgradnji mira Ujedinjene nacije opisuju kao suzbijanje „rizika od ponovnog pada u konflikt“ kroz ustavne mere i reformu bezbednosnog sektora. Njihov cilj je instalacija nove kulture, novog temperamenta.\nDrugo, mnogi međunarodni pravnici i dalje veruju da se ova disciplina najbolje sprovodi kao izvršenje plana koji je smislio neko drugi negde drugde, sa međunarodnim pravom pozicioniranim s obzirom na postojeću vlast. Tu ideju su početkom 20. veka zagovarali vodeći američki stručnjaci za međunarodno pravo, Elihju Rut i Džejms Braun Skot. Predviđeni obrasci ponašanja koji i danas pune fioke međunarodnih pravnika liče na one uspostavljene 1914.\nIdeal Ruta i Braun Skota bio je međunarodni sistem oblikovan prema ustavu SAD. To je sistem zasnovan na principu postojanja treće strane koja rukovodi sporazumnim rešenjem sukoba dve zaraćene strane. Ovaj ideal „konstitucionalizacije“ na globalnom planu i danas ima svoje zastupnike. Rut, prvi i najdugovečniji predsednik Američkog društva za međunarodno pravo i kasniji predsednik Karnegijeve fondacije za međunarodni mir, takođe je bio ministar rata u Mekinlijevoj i Ruzveltovoj administraciji, odgovoran za Filipine i Kubu. U tim ulogama, Rut je bio žestoki pobornik slobodne trgovine i u ratu. U tome nije bio usamljen. I Pariska deklaracija iz 1865. i Haške konvencije iz 1907. takođe se zalažu za održavanje trgovine u vreme neprijateljstava i za pravnu zaštitu „neutralnog trgovca“ u vreme rata. To su prioriteti međunarodnih zakonodavaca početkom 20. veka.\nZa Ruta, ovi prioriteti su u 1914. prevedeni u projekat podizanja američke spremnosti za rat kroz rast njene ekonomske i vojne snage, uprkos politici neutralnosti Vudro Vilsona. Tragovi ove spremnosti za vojni i ekonomski sukob očigledni su u savremenim vizijama međunarodnog mira, iako stručnjaci za međunarodno pravo posvećuju veliku pažnju i Vilsonovoj baštini. Tako će, na primer, tadašnja državna sekretarka Hilari Klinton 2011. u tekstu „Američki pacifički vek“ naglasiti podudarnost vojnih i ekonomskih ciljeva, kao i potrebu za „bezbednosnom i ekonomskom arhitekturom“ sposobnom da se suoči sa „rastućim bezbednosnim izazovima“.\nTreće, međunarodni pravnici su 1914. u značajnoj meri bili posvećeni smirivanju i asimilaciji onoga što su smatrali patologijom manjinske i verske pripadnosti. Sporazum iz Berlina 1878. obuhvatao je garancije verskih sloboda i drugih manjinskih prava kao uslove za priznanje država i teritorijalna osvajanja. Kako je primetio Natanijel Berman, ovaj sporazum je promovisao „fantaziju univerzalnosti i racionalnosti međunarodnog autoriteta“ kroz međunarodno preusmeravanje težnji pojedinačnih država. Suštinska ambivalencija ovog naloga postala je očigledna tokom pogroma i progona krajem 19. i početkom 20. veka. Kako opisuje istoričarka Kerol Fink, američki državni sekretar Noks upozorio je predsednika Tafta 1913. na „poricanje naših ekskluzivnih prava u Latinskoj Americi“ uplitanjem u rusku sferu uticaja, u ime „moralne obaveze“ prema evropskim Jevrejima i ostalima, a koju Amerika ne može da ispuni.\nDanas se međunarodni autoritet i dalje hrani žestinom i iracionalnošću, koje se često pripisuju (s pravom ili ne) verskim uverenjima i oblicima odanosti državi podignutih na globalni plan. Prilikom govora na otvaranju Petog globalnog foruma Saveza civilizacija UN (inicijative za suprotstavljanje ekstremizmu), generalni sekretar UN Ban Ki-mun pozvao je na „odgovornu vladavinu“ širom sveta, koja bi trebalo da nadilazi „razdvajanja duž kulturoloških i sektaških linija“. Za Ban Ki-muna, omladina na Bliskom istoku suočena je sa izborom između mladosti „frustracije i radikalizma“ i „zrelosti“ koja „bira da ne mrzi“. Reči generalnog sekretara odjek su razvojne linije koja je već 1914. bila u opticaju, ali je od posebnog uticaja bila u međuratnom periodu: o lojalnosti manjinskoj i verskoj zajednici kao „primitivizmu“ koji treba disciplinovati i time ojačati međunarodni autoritet (rad Natanijela Bermana opet je ključna referenca za ovu drugu poentu).\nPosle kontinuiteta, evo i nekih značajnih tačaka razilaženja između današnjice i onoga što smo nekada činili.\nNajpre, danas je bitno smanjena vera u moć ekspertskog nadzora. Nema više poverenja u kapacitete globalne politike, u smislu planiranja i predviđanja. Zloglasni nemački Šlifen plan iz 1905. koji razmatra mogući francusko-nemački sukob, razrađuje detalje kretanja trupa do satnice polaska svakog vagona. Danas se vojne operacije vode na osnovu „real-time obaveštajnih informacija“ prikupljenih većim delom sa udaljenih sistema za praćenje. Vojno planiranje ponekad se i bukvalno oblikuje prema servisu za brzu isporuku robe u kompanijama kao što je Volmart. I globalna politika sve više usvaja ovaj model. Svoju inicijativu Globalni puls UN je namenila političarima kako bi „u realnom vremenu razumeli ljudsku dobrobit i moguće nedostatke“ kroz prikupljanje i automatsku analizu onlajn sadržaja, viškova podataka i fizički nadzor. Zaista, izgleda da je tokom poslednjih stotinu godina postalo nepodnošljivo verovati da je uopšte moguće planiranje na širem planu, u političkim i vojnim poslovima, kao i u ekonomiji.\nDruga tačka razlaza sa 1914, a u vezi sa prvom, jeste pojava finansijalizacije. Tako je nazvan uticaj bez presedana koji finansijska tržišta, institucije i elite imaju na globalni društveni i ekonomski život. Markeri ove pojave koji se obično pominju jesu ogroman rast duga u stambenom sektoru; povećanje udela BDP-a u finansijama nekih zemalja; razvoj sektora osiguranja i nekretnina i pad trgovine i proizvodnje; rast nejednakosti prihoda u mnogim zemljama; povišen obim i brzina trgovanja u proširenom spektru finansijskih instrumenataa; smanjivanje značaja specifičnih znanja i veća očekivanja od upravljanja i kontrole rizika.\nDošlo je do promene diskursa globalnog razvoja, pa se odnos globalne sirotinje sa finansijskim krugovima i mrežama zaduživanja – kroz mobilni novac na primer – često čini važnijim nego njihova kapitalizacija. Retorika nerazvijenosti (centralna za teoriju modernizacije) sve više ustupa mesto retorici ekonomske stagnacije, to jest razumevanju da je za arbitra rizika kretanje kapitala po svaku cenu važnije od svega. Finansijalizacija podstiče svako domaćinstvo, bez obzira koliko ono siromašno bilo, da sebe promišlja kao jedinicu finansijske razmene. Čini se da mnogi koji se danas bave pravom dele ovo stanovište, iako sa značajnim odstupanjima. Od 2011. Svetska banka vodi Globalnu databazu finansijske inkluzije (Global Findex) koju finansira Fondacija Bila i Melinde Gejts, a koja „meri kako odrasle osobe u 148 zemalja štede, pozajmljuju, plaćaju i upravljaju rizicima“.\nKonačno mesto razilaženja između današnjice i 1914. nalazi se u difuziji rata, mešanja sa policijskom kontrolom u savremenom okruženju, uz postepeno nestajanje mirovnih utopija koje su u velikoj meri odlika međunarodnih pravnih poslova 1914. Iako mu se prvi predsednik Elihju Rut bavio pripremama za rat, Američko društvo za međunarodno pravo osnovano je 1906. kao „rezultat“ američkog mirovnog pokreta. Bertrand Rasel je 1914. priveden zbog protivljenja ratu, a Mahatma Gandi je svoje prvo hapšenje doživeo u kampanji za prava Indusa u Južnoj Africi. Uskoro je u Nemačkoj uhapšena Roza Luksemburg zbog protivljenja Prvom svetskom ratu. Svi oni su se dobrim delom pozivali na tadašnje međunarodne norme i institucije, postojeće ili zamišljene.\nDanas je, umesto pacifizma, proporcionalnost postala arhetipski zadatak međunarodnog prava. To je donekle razumljivo, jer je danas daleko teže zauzeti informisan stav o tome protiv koga ili čega treba biti. Rat kao da se izrodio u beskrajni, mobilni poredak juridifikovanog nasilja, od „sajber ratovanja“ do „rata protiv terorizma“:\nAli ovi raskidi sa 1914. ne bi trebalo da potisnu ono čime su nas zadužili misao i praksa s početka dvadesetog veka. Difuzija rata i njegovo srastanje sa kontrolom izgleda da delom proističu iz zakonite rešenosti da se iskorene ekstremi lojalnosti pod-državnoj ili ne-državnoj zajednici, pre svega onih koji proističu iz religioznih uverenja. I finansijalizacija u sebi ima nečeg od starog terapeutskog stila, jer nastoji da ljude učini odgovornim menadžerima sopstvenih oprečnih poriva. Uočite samo pažnju sa kojom se danas stanovništvo finansijski opismenjava od najranijeg uzrasta. Nestanak velikih planera možda je posledica naše odlučnosti da skrojimo pravne i političke norme kao odgovor na zahteve svojih političkih ili ekonomskih elita – i naše spremnosti da jako malom broju ljudi predamo ovlašćenje za globalne akcije i podvrgnemo se njihovom pravnom nalogu. Možda nagomilani veliki planovi dvadesetog veka više ne staju u one stare strukirane haljine.\nKako god bilo, jedno je jasno: stotinu godina je dug period, ali 1914. nije toliko daleko. Kao što nas Bertold Breht podseća, uvek ima „toliko izveštaja, toliko pitanja“.\nFleur Johns, Critical Legal Thinking, 30.07.2014.\nAuthor: Critical Legal Thinking


Teslićki policajac heroj: Mladića sprijačio da se ubije, ovako su tekli pregovori | eTeslic\nTeslićki policajac heroj: Mladića sprijačio da se ubije, ovako su tekli pregovori\nAutor: eTeslic April 2, 2019\nPrisebnošću i spretnošću policajca Slavomira Klječanina spasen je život mladića B. Đ. (23) koji je u ponedjeljak htio da skoči sa zgrade u izgradnji u Tesliću.\nKlječanin je pomoćnik komandira Policijske stanice Teslić i član pregovoračkog tima, a u razgovoru za Srpskainfo je pojasnio kako je tekla operacija spasavanja ovog mladića.\n– Tada me je šef smjene upoznao s prijavom gdje sam odmah prepoznao da bi se moglo raditi o situaciji u kojoj je potrebno angažovanje pregovarača, te sam ga upoznao da ću se odmah uputiti na lice mjesta – istakao je Slavomir.\n– U ovom slučaju to nam je bilo olakšano, jer ovaj mladić živi u toj ulici, pa su ga odmah prepoznale komšija i rodbina. U trenutku kada sam krenuo u pregovore sa njim obraćao sam mu se nadimkom, jer sam znao da on voli kada ga tako zovu – pojašnjava Klječanin.\n– U ovom slučaju skoro sat vremena sam bio ispred zgrade, a taj mladić na zadnjem spratu odakle je prijetio da će skočiti i tako smo pričali. Tek tada sam stekao njegovo povjerenje i popeo sam na isti sprat gdje je on i tada sam nastavio pričati sa njim i ubjeđivati ga da se ne ubije – ispričao je Slvomir koji kaže da je bio spreman i fizički reagovati da bi spriječio skok.\nDodaje da su ovi pregovori trajali još bar sat i po vremena, tek tada je nesrećni mladić pristao da se povuče sa ivice zgrade. Kaže da ga je morao ubijediti da neće imati posljedica zbog ovog čina.\n– Bilo mu je bitno da neće biti uhapšen, da neće neko uporebljavati silu i slično. Hvala bogu, ovaj slučaj se riješio na najbolji mogući način – istakao je Klječanin.\nOn je za Srpskainfo istakao da je i prije nekoliko mjeseci uspješno pregovarao sa još jednom osobom koja je prijetila da će se ubiti u Tesliću.


EU oštro Britaniji: Ne možete istovremeno i da imate kolač i da ga jedete – Novi svet\nEvropska unija je danas oštrim tonom poručila Velikoj Britaniji, u situaciji kada je sve neizvesnije postizanje dogovora Brisela i Londona o trgovinskim odnosima posle Bregzita, da „ne može i da ima kolač i da ga jede“, prenosi BETA.\nPredsednik Evropskog saveta Šarl Mišel odbio je da se povinuje britanskom insistiranju da EU iz osnova promeni pregovarački stav i napravi veće ustupke zahtevima Velike Britanije.Umesto toga, Mišel je rekao da će, ako Velika Britanija želi širok pristup tržištima 27-članog bloka, isto tako morati da ostavi otvorene vode za ribare iz EU, što je vlada u Londonu rekla da ne želi.\nTagged BREGZITBREXITBRITANIJAENGEVROPSKA UNIJAUK


TEST Dacia Logan MCV: Vraća svaki dinar | TopSpeed – Telegraf.rs\n28. Septembar 2016. | 08:40\nTEST Dacia Logan MCV: Vraća svaki dinar\nZa nešto više od deset godina, koliko Dacia ozbiljnije učestvuje na srpskom tržištu, ovaj brend je uspeo da izgradi poseban status. Njena prevashodna namena bila je ne da se konkuriše drugim proizvođačima, već na prvom mestu tržištu “polovnjaka”. Dačija je namenjena ljudima koji uz neku prihvatljivu mesečnu ratu žele da kupe nov automobil, i da na taj način sebi “kupe mir”, u zamenu za “glavobolju” i stalne peripetije sa majstorima u slučaju da su za isti novac kupili neki daleko luksuzniji, polovan automobil. To su uglavnom porodični ljudi, koji su odavno prevazišli mladalačke bubice, i koji su avanturistički duh ostavili nekoliko godina iza sebe.\nČini se da je upravo za takve kupce idealan automobil novi Logan MCV, a ovo je već druga generacija popularnog karavana. Prva verzija, nekako, kao da je više bila namenjena komercijalnom delu tržišta. U prilog tome je govorio prilično nemaštovit i grub dizajn zadnjeg dela, kao i peta vrata koja su se otvarala iz dva dela, kao kod klasičnih dostavnih modela. Danas je ta pozicija u Dačijinoj ponudi namenjena popularnom modelu Dokker, pa je najverovatnije zbog toga MCV verzija novog Logana daleko bolje prilagođena potrebama porodičnih vozača, a ne malih privrednika.\nNa prvom mestu, novi Logan MCV je neuporedivo atraktivniji od prethodnika. Prednji deo je zadržao oštre linije, ali na mnogo dopadljiviji i uspešniji način nego na prethodnom Loganu. Pomalo kutijast dizajn ne treba prebaciti na teret dizajnerima, jer jednostavno, zahtev za prostranom kabinom i izdašnim prtljažnikom, sa relativno skromnom ukupnom dužinom i međuosovinskim rastojanjem, nikako ne može da ima drugačiji rezultat. Najprijatnije iznenađenje svakako predstavlja zadnji deo karoserije, koji je dizajniran potpuno u skladu sa najsavremenijim trendovima. Kutijaste forme su ustupile mesto zaobljenim, ali na takav način da se to nije nimalo nepovoljno odrazilo na praktičnost i prostranost, što su svakako primarni aduti ovog modela.\nEnterijer takođe predstavlja prijatno iznenađenje. Naravno, ne treba očekivati nivo završne izrade i kvaliteta kao kod pet hiljada evra skupljih modela iste klase, jer tako nešto nije realno, ali kokpit je Logana definitivno prijatno mesto za boravak. Ono čega se mnogi ne sete na vreme prilikom kupovine, da bi naknadno shvatili da su se zaleteli, definitivno su sedišta. Da li zahvaljujući saradnji sa Renaultom, ali prednja sedišta su odlično oblikovana i pružaju više nego korektan nivo udobnosti.\nPoložaj za upravljačem ipak ne možemo da pohvalimo. Iako je testirani model bio solidno opremljen (alu felne, integrisani muzički sistem sa komandama pri upravljaču, klima uređaj, četiri vazdušna jastuka…) izostala je mogućnost podešavanja upravljača po dubini. Tabla sa instrumentima je jasna i pregledna, jedino nam je zasmetalo što nema instrumenta koji pokazije temperaturu motora. Ipak, možda je to još jedan od načina da se uštedi, a pretpostavljamo da Renaultovi stručnjaci imaju poverenja u rashladni sistem.\nJoš jedan od načina da se uštedi su i podizači prozora na centralnoj konzoli, koje mogu da dohvate i vozač i suvozač, pa nema potrebe za udvojenim komandama na vratima. Zadnja klupa je prostrana, a mesta ima dovoljno i za glavu i za noge, tako da Loganom na put bez problema mogu da se otisnu četiri odrasle osobe. A tada je od neprocenjivog značaja i prtljažni prostor, rekordne zapremine, koji je veoma pristupačan, a ispod čijeg dna se krije i rezervni točak, a ne kit za reparaciju, što na našim putevima nikako nije idealno rešenje. Mnogi Dačiji zameraju mnogo tvrde plastike u kabini, ali to jednostavno mora da bude tako, jer ne treba zaboraviti da ovaj udobni i izuzetno prostrani karavan u osnovnoj verziji košta samo 8.090 evra.\nZa pogon testiranog modela je bio namenjen odavno provereni i dokazani dCi dizel motor od 1,5 litara, o to u snažniojoj verziji od 90 konjskih snaga. Na okret ključa, ovaj agregat se oglašava nešto bučnije i uz više vibracija nego kod skupljih modela sa Renault ili Nissan znakom. Ipak, kad se zagreje i tokom vožnje, radi krajnje nenametljivo tako da ne remeti komoditet, s tim da je primetno da je kod Logana zvučna izolacija ipak nešto skromnija. Naravno, to ne svrstavamo u propuste proizvođača, jer neke uštede su značajno nižom cenom potpuno opravdane.\nMotor obiluje snagom, ali petostepeni menjač zahteva određeno privikavanje. On je, naime, projektovan tako da maksimalno štedi gorivo. Čini se da su prenosni odnosi od prvog do petog poprilično dugački, kako bi se u svakoj “brzini” vozilo sa što nižim brojem obrtaja. Dobra strana toga je da u petom stepenu prenosa može da se putuje solidnom brzinom uz minimalnu potrošnju. Primera radi, pri brzini od 90 km/h, kazaljka obrtomera se nalazi tek kod 1.500 o/min.\nNa kraju, reč dve i o ceni. Na našem testu se našao odlično opremljen model, što u ovoj klasi možda nije najbolji izbor. Naime, sa ovim motorom i u najboljem paketu, Logan MCV košta 12.490 evra. Za te pare danas već može mnogo da se bira, čak i u ponudi Renault Nissan grupacije. Po istoj ceni se trenutno prodaje, na primer, odlazeći model Renault Fluence, sa dCi motorom sa šest stepeni prenosa, koji je neuporedivo savremeniji, komforniji, opremljeniji i bolji u svakom pogledu.\nDacia Logan MCV ima smisla tek ako se kupuje u nekoj od jeftinijih verzija. Na primer, model opremljen benzinskim motorom od 1,2 litra radne zapremine i 75 konjskih snaga u nešto boljem paketu opreme, koji podrazumeva servo upravljač, podizače prozora, četiri vazdušna jastuka i klima uređaj, košta samo 8.800 evra.\nTagovi: dacia, karavan, logan, mcv, renault


Vreme 775 - Medjuvreme -->\nProšle nedelje otvorena je prva televizija na esperanto jeziku. Ova međunarodna televizijska stanica emitovaće na početku svog rada sat i po programa dnevno, a očekuje se da će većina njenih gledalaca biti Evropljani, Amerikanci i Japanci. Esperanto je veštački jezik koji je 1887. godine napravio poljski okultista L.L. Zamenhof, u želji da stvori jezik kojim će moći da govore svi narodi. Ova ideja nije u potpunosti uspela, ali je esperanto ipak najuspešniji od svih veštačkih jezika. Smatra se da ga danas u svetu govori više od 100.000 ljudi, a na njemu je do sada štampano 30.000 knjiga. U socijalističkim zemljama esperanto je bio veoma popularan u drugoj polovini XX veka, iako u to doba nije bio napravljen nijedan medij na ovom jeziku. Televizija Internacia prva je te vrste u svetu, mada nije prvi pokušaj da se napravi esperanto televizija. Italijanska Transnacionalna radikalna partija je pre nekoliko godina imala neuspeo pokušaj da pokrene televizijsku stanicu na esperantu, neke međunarodne radio-stanice kao što su Radio Kina i Radio Polonija emituju program na esperantu, a postoji i internet portal Gangalo, takođe na esprenatu. Internacia je na početku svog rada obezbedila finansije za narednih šest meseci, a s vremenom će se širiti uz pomoć marketinga i privatnih donacija. Ako se neki od kablovskih provajdera u Srbiji i Crnoj Gori bude pretplatio na televiziju Internacia, građani SCG koji su u bivšoj SFRJ esperanto učili na radničkim univerzitetima imaće priliku da obnove svoje znanje ovog u bukvalnom smislu svetskog jezika.\nNajavljuje se usvajanje zakona o DNK registru u Srbiji. To bi moglo znatno olakšati istražni postupak i suđenje u slučajevima težih krivičnih dela. Sudije već dugo ukazuju da je značaj biološkog veštačenja nesumnjiv. "Uvođenje veštačenja bioloških tragova putem DNK otiska otvara nove mogućnosti u našoj sudskoj praksi", kaže sudija Dragan Obradović. "Takvo veštačenje bioloških tragova pozitivno utiče na skraćenje trajanja i na smanjenje troškova krivičnog postupka, ima izuzetan značaj u rasvetljavanju pojedinih krivičnih dela, uz istovremenu primenu i u dokazivanju biološkog porekla deteta." Kako javljaju beogradski mediji, upravo dok se priprema novi zakon, prošle nedelje je jedan zločin rasvetljen zahvaljujući DNK analizi. U sremskom selu Vojka 16. juna 2002. ubijeni su Verica Zeković (81) i njen sin Petar (41), a na mestu zločina policija je pronašla kapu fantomku. Na fantomki su pronađeni tragovi peruti, kosa, pljuvačka i znoj. Analizom DNK koja je urađena na Biološkom fakultetu u Beogradu utvrđeno je da je fantomku nosio rumunski državljanin Dragan David (33), protiv koga je podignuta optužnica. Pre nego što je u sud stigao rezultat analize DNK, protiv njega nije bilo opipljivih dokaza. Mada će biti potrebno dosta vremena da ovaj način rešavanja zločina postane uobičajen, može se očekivati da će veštačenje DNK tragova ubrzati istrage i potonja suđenja u mnogim nerešenim slučajevima.\nU centru Smedereva, na zgradi na kojoj je tokom leta bilo iscrtano dvadesetak kukastih krstova i druge antisemitske poruke, ovih dana stoji nov natpis: "Smrt cionizmu". U isto vreme, u Novom Pazaru na zgradi osnovne škole "Bratstvo" pojavili su se natpisi "Nož, žica, Srebrenica" i "Mlad balija trči poljem, ja ga stižem, pa ga koljem". „Hrvate pod nož, Turke na kolac, Mađare pod led, Šiptarima lomača, Jevreje u Aušvic, Romi u Indiju" i „Manjine napolje", samo su neki od novih novosadskih grafita. Iako se najčešće dešava da građani Novog Sada pozivaju komunalne službe da prekreče ovakve poruke, dva stanara zgrade u Platonovoj ulici u čijem je dvorištu ispisano mnoštvo grafita nisu dozvolili radnicima firme Globus da ih uklone. Jedan od stanara je tražio da Globus, firma koja se tim poslom bavi po nalogu inspekcije, umesto belom, prekreči grafite bojom kojom je ofarbana zgrada, kao i da pribavi dozvolu stanara za nastavak rada. Isti stanar rekao je za novosadski "Dnevnik" da ne zna kome smetaju grafiti i da krečenje u belu boju ne dolazi u obzir jer bi to bilo skrnavljenje. Iako se nešto kasnije na licu mesta pojavila i direktorka Globusa Biserka Dražić, stanar nije popustio, napomenuvši i da će tražiti „da ga Maja primi".\nSud časti Univerziteta u Beogradu izrekao je javnu osudu dr Bratislavu Petroviću, profesoru Fakulteta organizacionih nauka (FON) jer je omalovažavao studente, nije im dozvoljavao uvid u pismene radove, objavljivao rezultate ispita bez bodovne liste i zato što je prolaznost na ispitu izuzetno niska. Takođe, kupovina knjige potrebne za polaganje ispita bila je moguća samo kod profesora Petrovića i to u stranoj valuti. Uz prijavu koju su podneli predstavnici Saveza studenata i Studentske unije FON-a, Sudu je podneta i peticija koju je potpisao 381 student, a podržali su je student prodekan i predstavnici nekoliko studentskih organizacija.\nNakon što je 7. novembra izmenjen statut Suda časti, ova osuda će narednih šest meseci biti čitana na sednicama Saveta Univerziteta, nastavno-naučnih veća svih fakulteta, na sednici saveta FON-a, biće objavljena u Glasniku Univerziteta u Beogradu, na oglasnim tablama i internet strani Univerziteta. Odluka Suda časti ne povlači krivičnu odgovornost, već samo moralnu, ali pošto nastavno-naučno veće Univerziteta bira redovne profesore fakulteta, moguće je da će odluka uticati na dalje napredovanje u karijeri profesora Petrovića.\nDo sada je izrečeno desetak javnih osuda, a prijave se najčešće odnose na pokušaje podmićivanja, plagijate radova i seksualno uznemiravanje.\nOd marta 2006. godine, arheološki lokalitet Viminacijum, koji se nalazi u blizini požarevačke opštine Stari Kosotolac, biće otvoren za strane goste, najavio je Miomir Korać, rukovodilac iskopavanja. Planirano je da kraj pontona koji će služiti kao pristanište bude izgrađen restoran, kako bi brodovi koji krstare Dunavom mogli da pristanu i obiđu lokalitet. Goste će dočekivati autobusi i prevoziti ih do Viminacijuma, a turisti će moći da pogledaju tri potpuno otkopana objekta: severne kapije vojnog logora, terme i mauzolej izgrađen najverovatnije iznad groba cara Hostilijana. Viminacijum je bio rimska prestonica provincije Gornja Mezija, ekonomski i vojni centar. Izgrađen je sredinom prvog i trajao do šestog veka nove ere.\nČlanovi Demokratske stranke iz Niša predali su Gradskog izbornoj komisiji 27.313 potpisa (oko 5000 više nego što je bilo potrebno) kojima se traži opoziv gradonačelnika Smiljka Kostića. Na inicijativu DS-a Kostić je odgovorio da se ne plaši opoziva, a da je procedura prikupljanja potpisa sprovedena protivzakonito. Iako je Gradska izborna komisija utvrdila validnost postupka i za 4. decembar zakazala glasanje za Kostićev opoziv, gradonačelnik tvrdi da potpisa nema dovoljno a da su se među njima našli i umrli, raseljeni i maloletni, kao i pogrešni matični brojevi, adrese i dupli potpisi. Pošto je Kostić proveru potpisa poverio MUP-u i niškoj Upravi za informatičko-komunikacione tehnologije, odbornici DS-a ocenili su da je protivzakonito da se MUP meša u izborne radnje i posao GIK-a, a da je Kostić stvorio paralelne institucije i da ne poštuje državu. Niške demokrate optužuju Kostića da za godinu dana nije uradio ništa za građane Niša, iako je obećavao investicije od nekoliko milijardi dolara i evra. "Za godinu dana, od deset miliona evra dobijenih od privatizacije niških preduzeća on je uspeo da izgubi milion i po evra kada je raskamatio taj novac iz komercijalnih banaka", tvrdi Srđan Pešić iz DS-a i dodaje da je u istom periodu Kostić uspeo da izazove negativne reakcije ambasadora Amerike i Velike Britanije tako što je porodici haškog optuženika generala Vladimira Lazarevića poklonio automobil. Podsećanja radi, Anketna komisija Skupštine Niša formirana da bi ispitala puteve novca od privatizacije krajem oktobra zaključila je da su Ministarstvo finansija, bivša gradska vlast i Smiljko Kostić odgovorni za obezvređivanje oko milion evra.\nGrađani Srbije dnevno popuše 73 miliona cigareta, na koje izdvajaju 3.100.000 evra. U Beogradu dnevno "završi" šest tona opušaka, od kojih svaki zagadi do deset litara vode. Srbi su na drugom mestu u svetu (posle Rusa) po broju srčanih i moždanih udara, a 95 do 98 odsto obolelih od raka pluća su pušači. Svake godine se u Srbiji registruje 4300 novih slučajeva ove bolesti, na koje država izdvoji oko 60 miliona evra. Duvan je direktno odgovoran za još 28 oboljenja.\nBez stručne pomoći samo jedan od tri pušača pokuša da ostavi duvan, a 30 odsto pušača uspe da izdrži dva dana bez cigarete. Na taj način samo tri odsto prestane da puši "iz prvog puta". Nakon pet do sedam pokušaja i u roku od pet do sedam godina, polovina ipak uspe u nameri. Zavisnost od duvana je na drugom mestu, dok je na prvom heroinska. Slede zavisnost od kokaina, alkohola, pa kafe. Kriza počinje dva časa pošto se prestane sa pušenjem i može da traje do šest meseci.\nU cigarete se ubacuje 600 komponenti, između ostalih i sumpor (boja), olovo (ukus), antifriz da bi se stabilizovala vlaga, azbestna vlakna kako se pepeo ne bi krunio, a za njegovu boju zaslužan je titan-dioksid.\nU nedelju 6. novembra dva autobusa sa navijačima Fudbalskog kluba Rad u pratnji MUP-a Crne Gore sprovedena su iz Podgorice u Srbiju. Oni su, prema saopštenju policije, pred utakmicu sa podgoričkom Budućnosti, navijačima koji su prolazili pored stadiona dovikivali "ustaše", "Šiptari" i lupali po automobilima. U sukobu je povređeno i više policajaca i navijača oba tima. Prethodna tuča navijača dogodila se 29. oktobra u Beogradu kada je ubijen Golub Balević (18), nakon fudbalske utakmice Bežanija–Čukarički. On je treći navijač koji je ubijen od početka ove fudbalske sezone u Srbiji i Crnoj Gori. Policija je privela 15 osoba, i za ubistvo osumnjičila sedamnaestogodišnjeg A.Ž.\nPukovnik Slobodan Vukolić, zamenik načelnika Uprave kriminalističke policije SUP-a Beograd, kaže da navijači velikih prvoligaša, uz finansijsku pomoć, sve češće bodre i nižerazredne klubove. Zbog toga se, tvrdi, sukobi navijača Zvezde, Partizana i ostalih prenose i na Bežaniju, Bulbulderac, BSK i Dorćol, a da su maloletnici od šesnest i sedamnaest godina vrlo skloni nasilju i zloupotrebljeni od strane starijih navijača.\nPrema grubim procenama, u Srbiji ima oko 2000 huligana, od toga između 50 i 200 "radovaca". Pored njih, kao najaktivniji navode se i navijači Crvene zvezde, Partizana i Zemuna. Od tri ubistva navijača koja su se dogodila od početka sezone, za dva su osumnjičeni upravo navijači Rada. Bojan Majić, simpatizer FK-a Voždovac, ubijen je početkom avgusta na železničkoj stanici u Rakovici, a treća žrtva je sedamnaestogodišnji Radovan Petrović, takođe izboden nožem. Iako policija evidentira sve navijače koji su privođeni zbog nasilja na utakmicama, najveći neredi dešavaju se ipak pre i posle utakmica i to onih koje nisu procenjene kao visokorizične.\nBujanovac u Beogradu\nMegasalon bujanovačke fabrike nameštaja Lagado otvoren je prošle nedelje u atrijumu Hale 3 Beogradskog sajma. Salon je otvorio Nenad Popović, predsednik ABS Holdingsa, firme koja je nedavno kupila ovu fabriku nameštaja. Trenutno je zaposleno 200 radnika, podjednako Srba i etničkih Albanaca nastanjenih u ovoj siromašnoj opštini na jugu Srbije. Gospodin Popović, u kratkom obraćanju prisutnima, istakao je sopstveno uverenje da je ekonomski razvoj osnov i političke stabilnosti u regionu. Naš čovek koji je biznis razvio u trouglu Rusija, Kina i SAD diskretno najavljuje političko angažovanje na domaćem terenu.\nU utorak 8. novembra u Beogradu u Karađorđevoj ulici otvoren je prvi izložbeno-prodajni salon Sitroenovih vozila. Izloženi su svi najnoviji modeli, između ostalih i novi C4 u svim verzijama. Otvaranju salona prisustvovao je i Mišel Vižije, direktor Direkcije za međunarodne poslove za istočnu Evropu i severnu Afriku. Vitro grup, novi uvoznik Sitroena, planira da građanima ponudi niske cene i povoljne kreditne uslove sa niskim kamatnim stopama. Tako će osnovni model C2 sa uračunatim porezom na dodatu vrednost koštati 10.600 evra, C3 – 11.500, a C4 – 14.900 evra.\nNa čelu Izvršnog odbora Rajfajzen banke a.d. od 1. novembra nalazi se Oliver Roegl, dok je dosadašnji predsednik IO-a Budimir Kostić postavljen na mesto zamenika Upravnog odbora banke. Kostićeva karijera u bankarstvu traje već četiri decenije, a kako u Rajfajzenu navode, on će na novoj poziciji nastaviti da svojim znanjem i bogatim iskustvom doprinosi njenom daljem razvoju. Novi predsednik IO-a Oliver Roegl rukovodio je projektom osnivanja Rajfajzen banke u Srbiji i jedan je od najzaslužnijih za njen uspeh na našem tržištu. Karijeru je započeo 1991. godine u Beču, a nakon tri godine prelazi u Moskvu, gde mu je zadatak bio da pripremi osnivanje Rajfajzen banke u Rusiji. Od 1998. radio je još i u Bugarskoj i Ukrajini kao viši menadžer i član upravnih odbora. U Beograd je došao samo tri nedelje nakon petooktobarskih promena 2000. godine. Diplomirao je i magistrirao na Ekonomskom fakultetu u Beču, a usavršavao se na američkom Univerzitetu Ilinojs. U isto vreme, Izvršnom odboru se priključio i Zoran Petrović, dosadašnji rukovodilac Sektora sredstava i investicionog bankarstva.\nDeset najprodavanijih albuma filmske muzike


U okolini Černobilja izmeren 16 puta viši nivo radijacije od normalnog usled šumskog požara | Energetski portal Srbije\n06.04. 2020 Vesti | Svet | Goriva | Nuklearna energija\nU subotu, 4. aprila, šumu u blizini Černobilja su, prema navodima ukrajinskih vlasti, zahvatila dva požara koja su rezultovala evakuacijom žitelja obližnjih sela.\nVatrogasci su uspeli da umire plamenu stihiju koja se proširila na oko 5 hektara površine pod drvećem. Obuzdavanje drugog požara, na površini od oko 20 hektara, nastavljeno je i danas.\nPojačana radijacija u pojedinim područjima je u nedelju otežala misiju gašenja, ali zračenje nije predstavljalo opasnost za okolno stanovništvo.\nNačelnik inspekcije za životnu sredinu Egor Firsov je na društvenoj mreži Fejsbuk objavio video zapis Gajgerovog brojača u tzv. černobiljskoj zoni isključenja koji je očitao vrednosti radijacije čak 16 puta više u odnosu na normalne.\nCelje – „slovenački Černobilj“\nU Kijevu, prestonici Ukrajine udaljenoj oko 100 kilometara južno, nisu zabeleženi povišeni nivoi radijacije, saopštili su nadležni organi.\nU spasilačkoj akciji učestvuje više od 100 ljudi, potpomognutih vazduhoplovima i drugom neophodnom opremom.\nPožari su uobičajena pojava na šumovitom prostoru nedaleko od ugašene nuklearne elektrane.\nČernobilj je u aprilu 1986. godine bio žarište najveće mirnodopske nuklearne katastrofe u istoriji. Eksplozija četvrtog reaktora tamošnjeg postrojenja prouzrokovala je zagađenje značajnog dela Evrope.\nUbrzo nakon katastrofe, uspostavljena je zona isključenja koja zahvata površinu od gotovo 3 hiljade kvadratnih metara. Na kobnom reaktoru, izgrađen je betonski sarkofag. Proizvodnja električne energije s tog mesta stala je tek 2000. godine.


Uvodi li se i u BiH 'suđenje na daljinu' za one koji (pre)krše izolaciju? Tehnički je sve spremno, ali ima jedna prepreka... | BL!N Magazin\nU SRBIJI VEĆ 'PALA' PRVA PRESUDA\nUvodi li se i u BiH 'suđenje na daljinu' za one koji (pre)krše izolaciju? Tehnički je sve spremno, ali ima jedna prepreka...\nHronika 31.03.20, 19:50h\nAnalizira se tehnička izvodljivost i pravni okviri za ovakav način suđenja, kazao je predsjednik VSTV-a Milan Tegeltija za Balkansku istraživačku mrežu Bosne i Hercegovine (BIRN BiH)\nAnalizira se tehnička izvodljivost i pravni okviri za ovakav način suđenja, kazao je predsjednik VSTV-a Milan Tegeltija za Balkansku istraživačku mrežu Bosne i Hercegovine (BIRN BiH).\n- Preliminarno, trenutno nam je manji problem tehnička izvodljivost za koju bismo mogli iznaći neko rješenje od pravnog okvira za takva suđenja, za koju bi bilo potrebno usvajanje izmjena Zakona o krivičnom postupku (ZKP) ili nekog “lex specialis” propisa na nivou entiteta, Brčko Distrikta i BiH. Nakon što završimo analizu tehničkih mogućnosti i potrebnih izmjena pravnog okvira, imat ćemo detaljniju informaciju - kaže Tegletija.\nZa suđenje “na daljinu” velika je prepreka Krivični zakon BiH, tvrde pravni stručnjaci. Za takvu vrstu suđenja neophodno je mijenjati zakonske okvire, kaže Jasenko Ružić, sudija Kantonalnog suda u Sarajevu.\n- Zbog prisustva više stranaka u postupku morali bi se prilagoditi zakoni za tako nešto. To nije predviđeno ZKP-om, ali ako se postupci za takve osobe koje krše izolaciju označe kao hitni, moguće ih je izvoditi u sudnici, jer mi radimo hitne radnje poput određivanja pritvora - smatra Ružić.\nZakon o krivičnom postupku ne predviđa izvođenje dokaza putem videolinka, već samo neposredno izvođenje dokaza unutar sudnice, objašnjavaju stručnjaci.\nProblem u realizaciji “suđenja na daljinu” trenutno predstavljaju i dvije različite uredbe, koje su zbog pandemije virusa donesene u našoj zemlji. U Republici Srpskoj proglašeno je vanredno stanje, dok je u Federaciji BiH na snazi stanje nesreće, što nije isto, tvrdi Tegeltija.\n- Sve i da se odlučimo na to, može se izvesti u Federaciji uredbom sa zakonskom snagom, koju može donijeti Vlada Federacije, jer je stanje prirodne nesreće. U RS-u zbog vanrednog stanja nema mogućnosti donošenja uredbi sa zakonskom snagom - kaže Tegeltija.\nSuđenje na daljinu predstavlja suđenje u odsustvu, što nije potpuno u skladu sa ZKP-om, smatra advokatica Lejla Čović. U tom slučaju, tvrdi ona, narušavaju se prava optuženog.\n- Zakon dozvoljava saslušanje svjedoka putem videolinka, ali samo uz posebna odobrenja sudova. Mi nemamo tu praksu, a neposredno izvođenje dokaza moguće je samo u sudnicama - kaže Čović.\nPravosuđe u Srbiji je već primijenilo praksu kažnjavanja onih koji krše rješenje o kućnoj izolaciji. Osuđene su tri osobe, a prvi slučaj zabilježen je u Osnovnom sudu u Dimitrovgradu.\nOkrivljeni je osuđen na maksimalno propisanu kaznu od tri godine zatvora, a trenutno se nalazi u pritvorskoj jedinici u Pirotu.\nSuđenje je održano putem videolinka. Sudija, tužilac i branilac okrivljenog bili su u sudnici suda u Dimitrovgradu, a okrivljeni u pritvorskoj jedinici tokom suđenja.\nVSTV je ranije donio obavezujuću Odluku za rad svih sudova i tužilaštva prema kojoj se odlažu sva suđenja “u cilju preventivnog djelovanja i sprečavanja širenja koronavirusa, izuzev onih predmeta koji se odnose na prijave za kršenja mjera nadležnih organa u vezi sa COVID-19”.\n#VSTV #suđenje na daljinu #izolacija


(FOTO) CRNA GORA ODBILA RESPIRATORE IZ SRBIJE! Narod se zahvaljuje predsedniku Vučiću i pruža mu podršku, a crnogorske vlasti TERAJU PO SVOME! - Informer\n22:11 Politika 9\nCrnogorske vlasti odbile su pomoć koju je uputio predsednik Srbije Aleksandar Vučić u borbi protiv koronavirusa\nPotpredsednik crnogorske Vlade i predsednik Nacionalnog koordinacionog tela za zarazne bolesti Milutin Simović zahvalio se predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću na donaciji pet respiratora i poručio da će se Crna Gora i bez Srbije snaći.\nIpak, narod se zahvaljuje predsedniku Srbije na respiratorima, i na velikoj podršci i pomoći.\nNa stotine poruka su stigle predsedniku Srbije na instagram @avucic na tu temu.\n20:21 Tv In 0\nAleksandar Vučić respiratori Crna Gora poklon odbijanje Narod koronavirus\nBilo bi lepo cuti odgovor nasih zvanicnika i kako ce se reagovati na ove reci. Da se kaze istina i pocne jednom da se primenjuje reciprocitet u svakom smislu ukoliko su ove izjave lazi. Ako im ne treba respirator,onda im ne treba dati ni brasno,ulje,dvojno drzavljanstvi....dosta vise licemerja!\nAleksandar Vucic stavlja politiku po stranu i pomaze svim komsijama tj Srbija pomaze Hrvatima, Albancima,BIH.. Albanci ukinuse takse tj. navodno od 1Aprila a u naveliko vec sleperi voze brasno i namernice na celo kosovo.. Gde bas sada da ukinu takse NEMAJU HRANE!! Vas zdravstveni sistem u CRNOJ GORI ravan je nuli! I pored ogromne teskoce u svetu nas Predsednik nudi pomoc za pocetak toliko respiratora a ti imas hrabrost da odbijas tako sto smisljate pricu o nekakvoj zapleni.. da bi ste politicki okrenuli narod protiv Srbije U OVOM TRENUTKU. Jadna li si Crna Goro kad imas takve junake.. Zao mi je samo neduznih ljudi.. Srbija je tu da svima pomogne. Zivela Srbija!\nma ovo su totalne budaletine\nOvi u vlasti Crne Gore su i ovaj put pokazali da im nije stalo do sopstvenog naroda vec imaju svoje interese, sto da od nekog dobiju nesto na poklon tu ne mogu da se ograde i da zarade ovako ce uzeti od nekog respiratore i staviti pare u dzep. Jadnici\nPostovani Predsednice, u ovim okolnostima pruzajte pomoc nasem narodu ma u kojoj susednoj drzavi bio. Zaboraviste ovo bratstvo, uvek nas je skupo kostalo. Lazni brat tw uvek laze, al srbin uvoje pomaze. Srpska braca bez granica.\nOvo je gora bolest, nego korona!!!\nHranu nisu odbili, velikodusno su je primili i verovatno odneli kucama da njihovi stomaci budu puni a ko pita za narod, neka se tuku za jednu kosku, Srbija je uvek bila uz Crnu Goru, koja je nam nekoliko puta zabila noz u ledja, hvala im sto su odbili jer je to jos 5 ziovota spasenih u Srbiji.\nNećete... Koji ste vi ološi... Samo malo, molićete vi Srbiju...


Republika / "Rađeno na prevenciji - vršnjačko nasilje drastično opada"\nčetvrtak, 28. 3. 2019.| 23:51\n"Jasno je da se vršnjačko nasilje, kao i sve što je negativno u društvu, ne može iskoreniti, ali statistika govori u prilog tome da je ono drastično u opadanju", izjavio je ministar prosvete Mladen Šarčević.\n- Smenio sam preko 20 direktora škola širom Srbije jer su prikrivali nasilje. Uradili smo dosta toga, ali je ostalo još mnogo posla. U osnovnim i srednjim školama u Srbiji više je od 900.000 đaka i, gledajući statistiku, nasilje u školama je u drastičnom opadanju - kazao je on.\nMinistar prosvete najavljuje: Od septembra 10.000 digitalnih učionica\nDeci u osnovnoj školi u Beogradu pozlilo! Sumnja na trovanje\nMeđutim, kako je naveo, ako se uzmu u obzir dva slučaja koja su se desila u poslednja dva meseca u celoj Srbiji i o njima se svakodnevno govori, piše i spinuju se, onda se stiče utisak da je slučajeva nasilja u školama bilo petsto.\n- Jasno je da se vršnjačko nasilje ne može da se iskoreni, kao i sve ostalo što je loše, ali se može dovesti na razumnu meru - smatra ministar.\nDodaje da nije zadužen za porodice i njihovo vaspitanje i prevaspitanje, ali da jeste za to šta škole treba da urade.\nDirektor, kako objašnjava, momentalno mora da obavesti inspekciju, školskoj upravi ili čak ministru lično ili pomoćnicima iz sektora.\nSlučaj u OŠ "Karađorđe"\nKada je reč o dešavanjima u OŠ "Karađorđe“, kaže da je na delu "neslana dečja igra u kojoj nema govora o seksualnom nasilju“.\n"Cela priča je ispinovana i predstavljena na potpuno pogrešan način. U školi su bili svi timovi koji se bave nasiljem i svi su konstatovali isto u izveštaju koji sam dobio. Roditelji imaju neke lekarske nalaze koje nisu ni pokazali školi, te kada budem vide sve elemente, tada ćemo doneti odluku. Međutim, za sada se niko nije bavio seksualnim nasiljem, već neslanim igrama koje svakako sa sobom povlače određene posledice – rekao je ministar.\nMladen Šarčević Ministar Ministar prosvete Škole Obrazovanje Vršnjačko nasilje Prevencija


КАКВА ЦРНА ИЛЕГАЛНА ГРАДЊА – криминал је у питању!\nKAKVA CRNA ILEGALNA GRADNJA – kriminal je u pitanju!\nU nizu kojekavih naziva za razne pojave, dešavanja, akcije, „projekte“,“radionice“… pristiglih s „demokratskim vrednostima“ Zapada, u srpskim medijima se u poslednje vreme sve češće piše i priča, istina skromno, prilično uvijeno, oprezno, o ilegalnoj gradnji. A sve ređe o „divljoj“ gradnji.\nIzraz „ilegalna“ gradnja postala je tako jedan od takvih, ovde, na domaćem terenu, izmišljenih definicija za nešto što u većini slučajeva, i to onih najizraženijih, to nije. Nije isto „ilegalno“ graditi kuću za život, jer porodica nema gde da živi (a to se u beogradskoj Kaluđerici kao naočiglednijem primeru u Srbiji zvalo „divlja“ gradnja), i usred Beograda „ilegalno“ podići stambenu zgradu sa pet spratova. I to s terasama koje se pružaju iznad polovine trotoara.\nZa tu pojavu predstavnici organa vlasti na nivou države, kao i predstavnici lokalni ovlasti redaju brojke „ilegalno“ izgrađenih objekata u Srbiji.\nAkcije legalizacija ranije ilegalno izgrađenih objekata teku. Legalizuje se i ono što je i logično da se legalizuje, ali se legalizuje i mnogo toga što bi trebalo da se „sortira“ s onu stranu zakona. Da se istraži i da se preduzme ono što bi pravna država, kakvoj Srbija teži, trebalo da preduzme.\nIstina, ovih dana preduzimaju se određene mere protiv onih koji su „ilegalno“ gradili i omogućavali „graditeljima“ da grade. Ali je to tako skromno, malo, a i veoma oprezno kako se ne bi dirnulo u izvorište te i takve „ilegale“. Jer „odgovorni“ iznošenjem brojki smatraju da će time smiriti narod. Daj narodu na kašičicu malo svoga „istražiteljskog sirupa“ i kašalj naroda donekle će se zaista smiriti. Jer, radi se, preduzima se, privodi se na saslušanja…\nZar je zaista moguće u Beogradu izgraditi zgradu u dvorištu policijske stanice (opštinske) i to nazvati ilegalno podignutom zgradom?! Od takve tvrdnje kako se i tu radi o ilegalnoj gradnji, čitalac, slušalac takve nebuloze, takve bezočno bezobrazne laži, takvog ismejavanja nečijeg i donekle zdravog razuma, mora da se smeje, da besni, tuguje… I da se zapita: Pa gde ja ovo živim? I kome sam ja to, kao birač, dao poverenje? Za koga sam ja to glasao?\nDrugo je, međutim, ona ilegalna gradnja koju preduzima sirotinja da bi imala gde da živi i preživi, a drugo je tajkunska, i to u sprezi s odgovornim organima, gradnja stambenih zgrada, hotela i bezbroj drugih objekata gde se hoće i kako se hoće. Naravno, bez bilo kakvih dokumenata. A onda se to lepo legalizuje. I – pojeo vuk magarca!\nJasno rečeno: u ovom drugom slučaju radi se o čistom kriminalu!\nZar je zaista moguće da se po ulicama Beograda podižu ogromni objekti a da to niko, ama baš niko od državnih i lokalnih odgovornih službi i službenika ne vidi. Kao da nešto od četiri sprata može da nikne za jednu noć. Kao, eto, zgrada se samo iznenada uvukla između drugih manjih ili i njoj ravnih zgrada… Neće biti. A kuknjava kako nedostaje inspektora – ne pije vodu.\nKad se u medijima bude pisalo o tome ko je osuđen od onih koji su bez bilo kakve dokumentacije pokušali da grade, a ne kad izgrade, tada će se moći govoriti i o pravnoj državi!\nI da se zaključi: ne postoji ilegalna gradnja – to se može u nekoj dubokoj i nepristupačnoj šumi – postoji kriminal u toj oblasti! Tajkuni se bogate, unapred najčešće beskućnicima prodaju stanove i lova do krova raste.\nA država? Da krene od sebe. Od vrha. A ne da priča o ilegalnoj gradnji. Kakva crna ilegalna gradnja!\nProširiti nadležnost i na policiju, jer građevinska inspekcija nemože-nesme da sve nelegalne -divlje gradnje procesuira, jer je namerno pretrpana lokalnim problemima i pritisnuta lokalnom politikom. Pošto nelegalni-divlji graditelji grade bez g.dozvole to delo je proglašeno krivičnim delom, pa bi u tom slučaju trebalo nadležnost proširiti i na druge državne organe koji se trebaju aktivirati, čime bi se problem odmah rešio.\nproblem je što sve strukture učestvuju u kriminalu i takvi zakoni nikad neće doći na red..\nJednog dana kad zgrade pocnu da tonu, zbog nedovoljno jakih temelja,Krivac ce biti daleko,daleko,od Srbije i odgovornosti. Inzinjeri koji su projektovali cetvorospratnice nisu predvideli jos pet spratova na vrhu.\nHej, pa ista ta inspekcija je i dala mig, uz odobrenje policije da se takvi objekti uopšte grade. Ideja da im se prošire ovlaštenja ravna je samoubistvu. Informišite se koliko gradilišta godišnje obiđu inspektori? Ja sam u nekoliko navrata slao prijave Građ. i Kom. Inspekcijama, za razne nepravilnosti i prekršaje... prekršilac sazna za moju prijavu pre nadležnog inspektora... treba ih sve hapsiti, kakvo crno povećavanje nadležnosti aman!?\nU dilu su says:\nDržava traži reket od 20.000e za legalizaciju zgrade, da predmet uzme u rad, u isto vreme naplaćuje sve poreze i tako podstiče bezakonje. Sve je u ovoj zemlji jasno, režimska pljačka i korupcija od gore.\nSuludo je to što potencijalne UBICE slobodno rade šta hoće.Ajde što su prevaranti ali stvarno, kad jednog dana počnu da se ruše takve "gradjevine" KO će onda da odgovara.Prosečan kupac takve nepokretnosti je prevaren i potencijalno doveden u smrtnu opasnost upravo uz SAUČESNIŠTVO SVIH ONIH KOJI SU DUŽNI DA TAKVE PREVARE SPREČE, U PITANJU JE JAVNA OPASNOST PO GRADJANE OVE ZEMLJE I ZATO TREBA DA ODGOVARAJU I ONI KOJI SU BILI ZAPOSLENI ILI IZABRANI U ODREDJENOJ OPŠTINI U TRENUTKU KADA JE PREVAREN POJEDINAC ZAKLJUČIO UGOVOR O KUPOVINI TAKVOG OBJEKTA.Tada će MOŽDA da se smanji broj takvih objekata, i treba doneti zakon da to delo NE ZASTAREVA.\nKo je još says:\nSam sebe hapsio.\nU Srbiji ne postoje urbanistički planovi. U Srbiji ne postoje arhitekte, građevinski inženjeri... Sve građevinska mafija, u najtešnjoj sprezi s vlastima, drži u svojim rukama. Dobro se zarađuje, pere se novac. Tužno i jadno.


VOJIN UBIPARIP: ŠTA SU NAJVEĆI USPJESI KOTORVAROŠKE BRIGADE VRS I KO SU BILI NAJHRABRIJI PRIPADNICI JEDINICE? | Kotor Varoš - Portal\nKOTOR VAROŠ – ”Glas Kotor Varoša” ekskluzivno će, u nastavcima, objavljivati sjećanja pukovnika Vojina Ubiparipa, ratnog komandanta slavne i nepobjedive 1. Kotorvaroške brigade Vojske Republike Srpske o ratnim dešavanjima u zoni odgovornosti te brigade, kao i o ratnim dešavanjima na kompletnom vlašićkom ratištu.\nPo prvi put imate priliku da objektivno, iz prve ruke, sa zavidne vremenske distance, od jednog od najpozvanijih aktera ratnih dešavanja na Vlašiću, saznate istinu o odbrani opštine Kotor Varoš i Republike Srpske, ulozi Kotorvaroške brigade u odbrambeno-otadžbinskom ratu, herojstvu njenih pripadnika, odnosu političkog vrha prema komandi brigade, saradnji sa ostalim jedinicama VRS, ulozi švercera, dezertera i ratnih profitera na ishod rata… Danas objavljujemo drugi dio svjedočenja pukovnika Ubiparipa.\nEkskluzivno za ”Glas Kotor Varoša” piše pukovnik Vojin Ubiparip, ratni komandant 1. Kotorvaroške brigade VRS\nNajveći uspjesi 1. Kotorvaroške lake pješadijske brigade VRS ogledaju se u eliminisanju paravojnih formacija u našoj zoni odgovornosti i sprječavanju većih stradanja našeg naroda od dejstva paravojnih muslimanskih i hrvatskih formacija.\nPrije svega mislim na uništenje muslimanskih paravojnih formacija, kao i oslobođenje cjelokupne teritorije opštine Kotor Varoš i uspostavljanje sistema bezbjednosti cjelokupnog stanovništva i materijalnih dobara u zoni odgovornosti naše brigade.\nTu ubrajam i uspješno izvršavanje postavljenih zadataka po planu prepostavljene komande na obezbjeđenju Koridora u zahvatu rijeke Save u širem području Posavine, koje su onavili boric naše brigade u sadejsstvu sa drugim jedinicama srpske vosjke, kao i slamanje ofanzivnih borbenih dejstava snaga tzv. ABiH u zoni naše brigade. Ovim odbrambenim borbenim dejstvima brigada je izvršila sve postavljene zadatke od operativno-strateškog značaja za Republiku Srpsku.\nPo pitanju hrabrosti teško je nekoga posebno isticati, jer su za mene, svi borci naše slavne i nepobjedive brigade imali karakteristike heroja i junaka.\nPosebnu zahvalnost odajem našim palim junacima, koji svoje živote nisu žalili za odbranu svojih ognjišta, svojih porodica i naše Republike Srpske.\nOni su naši junaci i njihove porodice moraju imati svu podršku Republike Srpske.\nOd starješina na mene je ostavio posebno pozitivan utisak major Kršić Vojo, koji je svojim izuzetnim sposobnostima uticao na ukupno stanje borbenog morala i osposobljenosti jedinica i starješinskog kadra za izvršavanje svakodevnih borbenih zadataka, dok je obavljao dužnost načelnika štaba naše brigade.\nSa istom upornonošću i hrabrošću je obavljao dužnost i major Škrbić Radovan, koji obavljao dužnost načelnika štaba po prijemu od majora Kršića. Tu dužnost u brigadi obavljao je i po završetku rata i dao veliki doprinos u reorganizaciji brigade sa ratne na mirnodopsku organizaciju i formaciju.\nOd komandanata bataljona izuzetnom hrabrošću se isticao major Ranko Babić, komandant drugog bataljona 1. Kotorvaroške brigade VRS.\nOd komandira četa najviše su se hrabrošću isticali Ilija Simunović i Slavko Pejaković, koji je poginuo na dužnosti zamjenika K-ta 1/KVlpbr na objektu Svinjska Glava.\nOd vojničkog sastava ističem cjelokupni mlađi sastav od kog su formirane udarne grupe za izvršavanje konkretnih zadataka. Od jedinica u hrabrosti su se isticali: Izviđački vod, Vod vojne policijje i Inžinjerijski vod-četa.\nSvim mojim borcima i cjelokupnom narodu opštine Kotor Varoš čestitam na herojskom i junačkom držanju u toku izvršavanja postavljenih ratnih zadataka.\nTakođe, izražavam zahvalnost i onim borcima, koji su kroz radnu obavezu izvršavali svoje radne obaveze i time stvarali optimalne materijalne uslove na koje se brigada oslanjala pri izvršavanju svojih ratnih zadataka.\nPosebno se zahvaljujem roditeljima koji lijepo odgojiše svoju djecu, koji su stasali i junački se borili za čast i zaštitu svoga srpskog naroda i dali neprocjenljivi doprinos u stvaranju i zaštiti Republike Srpske, kroz razne oblike djelovanja.\nPrethodni tekstPrikupljeno 125 doza krvi\nSledeći tekstKOTORVAROŠANIN MILAN IVANOVIĆ JEDAN OD NAJBOLJIH DIPLOMACA NA MAŠINSKOM FAKULTETU


Na desetom godišnjem naučnom skupu posvećenom istoriji i kulturi Banata (održanom 3-5. juna 2005. godine u Rešici, Rumunija) promovisan je i dugo očekivani zbornik radova sa tri ranija simpozijuma "Banat, istorijska i kulturna prošlost" (ovi skupovi bili su naizmenično održani u Rešici decembra 2001, u Novom Sadu novembra 2002. i u Rešici oktobra 2003. godine). Ovaj zbirni tom zajednički su izdali Rumunsko društvo (fondacija) za etnografiju i folklor iz Vojvodine i Savet županije Karaš-Severin, Rumunija a uredništvo potpisuju Kosta Rošu i dr Valeriu Leu. Radovi su objavljeni na rumunskom ili srpskom jeziku, i to uglavnom u formi u kojoj su bili usmeno izloženi na skupu, a nažalost, nisu opremljeni rezimeima (kao što je to bio slučaj sa prethodnim zbornicima radova sa ovih simpozijuma).\nBalcanica, 2004, 35, 334-336


Albanci pucali na srpske šumare - alo.rs\nDRAMA NA ADMINISTRATIVNOJ LINIJI SA KOSOVOM Albanci pucali na srpske šumare\nAUTOR: Kurir DATUM I VREME: 22.03.2018. 13:56 - 22.03.2018. 14:13\nNepoznata lica zapucala su na pripadnike "Srbija šume", kada su radnici izašli na teren.\nKada su zaposleni Javnog preduzeća "Srbija šume" izašli na teren, nedaleko od administrativne linije sa Kosovom i Metohijom, kako bi pokupili ostatke ranije bespravno posečenog drveća, iz pravca podujevske strane koja je u KiM zapucala su nepoznata lica.\nSve se dešavalo nedaleko od Vojne baze "Mrče" prošle nedelje, koja je na ovom potezu. Na sreću, nema povređenih, pa se pretpostavlja da su Albanci pucali u vazduh. Ovo nije prvi put da vatrenim oružjem reaguju na službena lica na ovom prostoru.\n"Sve posekoše šumu i niko im ništa ne može. Niko je ne štiti. Samo u daljini čujemo motorne testere i traktore. Ulaze duboko u prostor kuršumlijske opštine i seku sve pred sobom, a štete su milionske", kaže jedan od meštana ovog planinskog područja.\nReč je o zaseocima Rastelica i Ugljarski krš, koji su teško prohodni planinski predeli u kuršumlijskoj opštini.\nRanije u više navrata šumokradice koje upadaju sa prostora KiM hvatane su na delu, te su završavale u pritvoru, ali nakon suđenja i novčane kazne puštana su.\nAjmo Srbijo nabavite jos dobrog oruzja\nSvaka cast.Ne moze Luna kad nema ni spreda ni ozada hahaha jedino moze Sloba "ljubi ga tata isti je mama"hahaa\n27 + 45 -\nA u srcu šumadije ne proveravaju šume, samo tamo gde su albanci\n24 + 49 -


Dijaspora poslala lani u BiH 255,6 miliona evra manje\nTanjug 12. maja 2021. 08:45\nSARAJEVO – Dijaspora je poslala u Bosnu i Hercegovinu 2,5 milijardi KM (oko 1,28 milijardi evra) 2020. godine, što je za skoro pola milijarde KM (255,6 miliona evra) manje nego godinu ranije i najmanji iznos koji je stigao u poslednje četiri godine.\n„U trećem i četvrtom kvartalu lani, taj iznos je bio za skoro 242 miliona KM (123,7 miliona evra) manji nego u istom periodu prethodne godine“, navode iz Centralne banke.\n„To je za posledicu imalo pad potrošnje u BiH. Po tom osnovu su i neke naše firme imale smanjen promet novca. Činjenica je da je sve ovo značajno uticalo na ekonomiju i pad standarda“, objašnjava Duduković.


srbijasport.net - Vesti - Niže lige - Put kojim se retko ide\nUtorak, 19.01.2021 09:33\nJesenji prvaci Okružne lige -fudbaleri Karadjordja iz Ribnice\nJesenja polusezona u Okružnoj ligi protekla je u znaku dva kluba. Budućnost iz Konareva je dugo vodila na tabeli, ali kiks Konarevaca u poslednjem kolu u Baljevcu iskoristio je Karađorđe da prezimi na tronu. Popularni „ustanici sa blatuše“ ostvarili su isti skor kao i najveći rival, 12 pobeda, tri remija, bez poraza. Ipak, Karađorđe ima impozantnu gol razliku 54-5 ili skoro četiri data gola po utakmici. Takođe, Ribničani su ekipa sa najboljom odbranom koja je samo pet puta kapitulirala. Karađorđe je dva puta pobedio rezultatom 7-0 (Gruža i Napredak) i oba puta u gostima, ali ova generacija je ušla u fudbalske anale najubedljivijom pobedom u novijoj istoriji, ne samo klupskoj, protiv ekipe Popovići Vrnjci 13-0. Vredi napomenuti da su „ustanici“ sa najvećim i jedinim rivalom u ligi odigrali nerešeno 1-1 i to u Konarevu.\nLepo izgledaju ti statistički podaci i zaista svi u klubu sa Bunjačkog brda treba da budemo ponosni i srećni ostvarenim. Iza ovih momaka, ali i čelnika kluba je veliki rad, ogromno odricanje, jedan neviđeni entuzijazam sa primesama istinskog profesionalizma. Upravo zato, što smo radili tako naporno, mnogo više od drugih, stigli smo do jesenje titule – kaže Boban Dmitrović, trener Karađorđa.\nBoban Dmitrović u SC Karadjordje na Bunjačkom brdu\nBivši reprezentativac, nekada sjajni fudbaler Sloge, Rada i austrijskih klubova GAK-a i Šturma, kasnije čačanskog Borca, iznenada se obreo na Bunjačkom brdu posle odlaska iz Niša gde je radio kao trener Radničkog i mlađih selekcija superligaša sa Čaira.\nČovek sam fudbala, uvek sam u meni najdaržem sportu koji mi je sve dao u životu. Odlazak iz Niša bio je samo kraj jedne lepe epizode. Odmah sam otvorio novu stranicu i poziv predsednika Rakonjca i finansijera Vujisića nisam mogao da odbijem. Video sam da ljudi rade ispravno, to je put kojim se retko ide. Svi hoće instant uspeh, ne razmišljaju o drugim stvarima. U Karađorđu su jasno zarctali, prvo ulaganje u infrastrukturu. Izgradili su moderan sportski centar, ulažu u stadion, žele da stvore uslove da bi klub u godina koje dolaze bio stabilan i jak. Angažovali su još jednog bivšeg reprezentativca i bivšeg kapitena Crvene zvezde Nenada Piskija Kovačevića. Pokrenuo je školu fudbala Piksi, potpuno reorganizovao rad sa decom i Karađorđe spada među retke klubove u Srbiji koji ima sve mlađe selekcije u takmičenju. I dece je svi više u našoj školi. To ne treba da čudi, jer naselje Ribnica u Kraljevu ima blizu 30 hiljada stanovnika. Onda se krenulo sa selekcijom prvog tima koji bi trebalo da se vrati u zonski stepen takmičenja. Letošnja selekcija je bila dobra, ali ćemo je ove zime nadograditi i napraviti tim za zonu. To je neophodno ako hoćemo da budemo prvi u Okrugu.\nJedini rival biće Budućnost iz Konareva, matični klub aktuelnog trenera Karađorđa?\nGledajući tabelu je tako. Ali generalno se u Okružnoj ligi igra odličan fudbal, ima i mladih igrača, jako dobrih ekipa. Prijatno sam iznenađen i svestan da nismo još ništa uradili. Moraćemo da budemo bolji nego jesenas ako mislimo da zadržimo prvo mesto i na proleće. U prvom kolu drugog dela igramo protiv Budućnosti na našoj travi, ali taj meč neće odlučiti prvaka. Onaj ko bude manje kiksirao protiv Jedinstva iz Tutina, Tavnika, Mladog radnika, Rudara iz Baljevca, Mataruga... biće korak bliži tituli prvaka. Verujem da će to biti Karađorđe.\nZimska pauza je došla u pravom trenutku. Kraljevo je jedno od žarišta novog talasa korona virusa.\nSituacija nije prijatna, sve je više zaraženih građana, sve više i sportista. Moraćemo i plan rada da pravimo prema datoj situaciji. U dogovoru sa Upravom kluba angažovaćemo nekoliko pojačanja, ali ćemo videti i kako realizovati plan priprema. Verujem da će svi igrači biti zdravi i spremni da podnesu napor rad koji ih čeka do marta naredne godine – zaključuje Boban Dmitrović, trener Karađorđa iz Ribnice.\nNenad Piksi Kovačević sa kapitenskom trakom na ruci predvodi ekipu Karadjordja\nPIKSI I TREMA!\nNenad Kovačević, bivši reprezentativac i kapiten C. zvezde, nije samo angažovan da vodi školu fudbala, već je produžio svoju igračku karijeru u dresu Karađorđa.\nIzuzetan momak, pravi vođa, sa karijerom koja nikoga ne ostavlja ravnodušnim. Njemu nije teško da sedne u kola i svakog vikenda dođe iz Beograda da odigra utakmicu za Karađorđe, daje pravi primer profesionalca, od njega mlađi ima šta da nauče. Svaku je utakmicu odigrao maksimalno i iskreno imao sam tremu da vodim ekipu u kojoj na terenu igra jedan Piski Kovačević – kaže sa osmehom Boban Dmitrović.\nNiže lige Muškarci Raška okružna liga Karađorđe Srbija Raški okrug Kraljevo\nJedinstvo 2017 0 : 1 Karađorđe\nTavnik 1 : 0 Napredak\nPopovići Vrnjci 2 : 1 Kraljevo Hajduk\nMataruge 2 : 1 Ribnica\nMladi radnik 1925 3 : 1 Ibar\nGranit 8 : 1 Gruža\nJovo Kursula 0 : 2 Mladost (V)\nRudar 0 : 0 Budućnost\n1 Karađorđe 15 12 3 0 39\n2 Budućnost 15 12 3 0 39\n3 Jedinstvo 2017 15 9 2 4 29\n4 Tavnik 15 8 3 4 27\n5 Mladost (V) 15 8 2 5 26\n6 Rudar 15 8 1 6 25\n7 Jovo Kursula 15 8 1 6 25\n8 Mladi radnik 1925 15 7 2 6 23\n9 Popovići Vrnjci 15 6 3 6 21\n10 Ibar 15 6 2 7 20\n11 Ribnica 15 5 2 8 17\n12 Mataruge 15 4 4 7 16\n13 Napredak 15 4 1 10 13\n14 Granit 15 3 2 10 11\n15 Kraljevo Hajduk 15 1 3 11 6\n16 Gruža 15 1 2 12 5


adidas Patike ROCKADIA TRAIL 3.0 | Sport Vision – Prodavnica Sportske opreme | Sport Vision\nadidas ROCKADIA TRAIL 3.0 su patike za muškarce. Model je jednostavnog dizajna sa tri prepoznatljive adidas pruge. Robusne su i izdržljive, zbog čega se naročito preporučuju za trčanje. Detaljnije\nadidas ROCKADIA TRAIL 3.0 su patike za muškarce.\nModel je jednostavnog dizajna sa tri prepoznatljive adidas pruge.\nRobusne su i izdržljive, zbog čega se naročito preporučuju za trčanje.\nUnapređene su tehnologijama Cloudfoam i OrthoLite, koje pružaju izuzetnu udobnost prilikom svakog koraka.\nKomforni jastučići omogućavaju lakoću pokreta tokom vaših sportskih aktivnosti.\nMrežasta tekstura pruža optimalnu cirkulaciju vazduha.\nGumeni đon je otporan i odlično prijanja na raznim površinama.\nAko volite da trčite napolju, ove vrhunske adidas patike su odličan izbor za vas.\nGornji dio patika: sintetika, tekstil, mrežasta tekstura\nPrikazana boja: crna/core black, siva/grey six\nŠifra proizvoda: FW3738


ĐOKOVIĆ 'NAPADA INDIJAN VELS': Srbin doputovao i odradio prvi trening 'u raju' (FOTO) - ATP, Tenis\nHotSport»Tenis»ATP»ĐOKOVIĆ ‘NAPADA INDIJAN VELS’: Srbin doputovao i odradio prvi trening ‘u raju’ (FOTO)\nĐOKOVIĆ ‘NAPADA INDIJAN VELS’: Srbin doputovao i odradio prvi trening ‘u raju’ (FOTO)\nNemanja Lazić| 2019-03-05T19:13:17+00:00\t5. mar 2019. 19:12|0 komentara|HotSport\nSvetski ‘reket broj jedan’ stigao je u Indijan Vels.\nOn će se od 7. marta takmičiti na prvom Masters turniru ove sezone, koji je već pet puta osvajao.\nProšle godine je Đokovića u drugom kolu, nakon što je u prvom bio slobodan eliminisao Tara Danijel, pa se tako na ovogodišnjem turniru očekuje dosta bolji rezultat. Kako bi se što pre navikao na vremenske uslove, kao i teren srpski teniser je stigao u Kaliforniju.\nĐoković je već odradio prvi trening, a partner mu je bio argentinski teniser Dijego Švarcman. Nakon treninga trenutno najbolji reket sveta objavio je i fotografiju na Tviteru uz poruku ‘Prvi trening u raju’.\nFirst practice in paradise 🎾😃🤙 @dieschwartzman #BNPPO19 pic.twitter.com/bgZ3we7xfa\n— Novak Djokovic (@DjokerNole) March 5, 2019\nRekod kada je ovaj turnir u pitanju drže Rodžer Federer i Novak Đoković sa po pet osvojenih trofeja, a 17. marta biće poznato ime ovogodišnjeg pobednika.Ovaj turnir igra se za 1000 ATP bodova, a pobedniku će pripasti i novčana nagrada od 1.354.000 dolara.\nTAGOVI: Novak Đoković, Indijan Vels\nHS INTERVJU – MARKO DUGOŠIJA: Velika je čast biti deo reprezentacije, voleli bismo da se ponovi Peking!\nOGLASIO SE LENDEJL: Poruka navijačima Partizana uz početak – ‘Očigledno, moja sezona rukija je stigla do kraja’\nPORTUGALSKA VEZA: Ronaldo bi Murinja na klupi Juventusa\nHS INTERVJU – MARKO DUGOŠIJA: Velika je čast biti deo reprezentacije, voleli bismo da se ponovi Peking!Igrali smo basket u kraju, tiho odlazili na turnire, odlučili da se ne predamo i tako stigli do vrha.\nIgrali smo basket u kraju, tiho odlazili na turnire, odlučili da se ne predamo i tako stigli do vrha.\nPRVI POTEZI MILOJEVIĆA: Zvezdu će činiti ’26 odabranih’ – još jedan fudbaler se penzionisao bez pompe\nI definitivno je jasno da će Vladan Milojević i sledeće sezone voditi crveno-bele.\nBJELICA PRAVO U METU: Hajde da se mi ne ložimo previše – za reprezentaciju treba da igra onaj ko hoće i ne treba nikog da teraš\nNBA, PLEJ-OF: Najozbiljniji otpor Portlanda, ali uzalud – Voriorsi u finalu! (VIDEO)\nHOTSPORT SAZNAJE: Slaviša Jokanović odlučio o novoj sredini – menja Kazanovu?!\nSERIJA A: Sergej je spasilac Lacija! Majstorija Srbina iz slobodnjaka nakon ulaska u finišu! (VIDEO)\nODLUČENO: Poznati delioci pravde u finalu Kupa Srbije!\nSudijska komisija Fudbalskog saveza Srbije prelomila je ko će suditi poslednji fudbalski meč u Srbiji ove sezone.\nIGRAČI I SINDIKAT ODLUČILI: Četvorica iz Zvezde, trojica iz Radničkog dvojica iz Partizana i Čuke u idealnih 11! (FOTO)\nAFC LIGA ŠAMPIONA – ISTOK: ‘Petarda’ Šangaja uz Oskarov het-trik\nAKTIVIRAN PORTUGALAC: Zvezda ima napadača za Evropu – bivšeg reprezentativca Portugala\nPOTVRĐENO PISANJE: Voždovac se zahvalio na saradnji Grkiniću i Aničiću\nPRVI ODLAZAK: Zvezda prodala igrača, kasa popunjena sa milion i po evra!\nRADNIK NAGRAĐUJE: Zlatanoviću ‘stotka’, Milovanoviću zahvalnica (FOTO)\nPROMENE U VOŽDOVCU: Sportski direktor podneo ostavku\nDODIK PORUČIO: Igokea istupa iz ABA lige ako se bude raspravljalo o Prištini\nSem grčkog Olimpijakosa, i Košarkaški klub Priština želi da učestvuje u regionalnom takmičenju.\nSTIV KER: Da naš uspeh ne prođe potcenjen, tim nađe način da pobedi i kad su ključni igrači povređeni\nSPORT NA TV: Srbija protiv Holandije, u Kući fudbala Stanković, Savićević, Kežman, Mijatović…\nI ŽALGIRIS POTVRDIO: Poznato koliko će Partizan zaraditi od odlaska Lendejla\nŠAMPION EVROPE ČUVA TIM: CSKA produžio prvi ugovor…\nRG, KVALIFIKACIJE: Viktor Troicki na dva koraka od glavnog žreba\nViktor Troicki uspešno je započeo kvalifikacije na pariskoj šljaci.\nNOVA ATP LISTA: Novak Đoković uvećao prednost u odnosu na Rafaela Nadala\nATP RIM: Nadal nadigrao Đokovića za novi trofej\nUSPEH SRPSKOG TENISERA U NEMAČKOJ: Filip Krajinović osvojio turnir!\nSPORT NA TV: Fešta na ‘Marakani’, Zvezda podiže 30. pehar, Novak protiv nadala za novi trofej\nATP RIM: Novak je u finalu!\nATP RIM: Nadal pregazio Grka i sada čeka Novaka za novi ‘klasik’…\nĐOKOVIĆ: Imao sam sreće, bilo je teško, ali nijednog momenta nisam gubio veru u pobedu\nSPORT NA TV: Opet smo uz Novaka, a biće i ’materijala’ za navijanje Delija i Grobara\nU nešto smanjenoj ponudi odabrali smo četiri para koja bi trebalo da vam poprave finansijsku situaciju pred sam finiš meseca.\nHOTSPORT TIKET DANA: Nekoliko dobrih kvota iz sužene ponude…\nHOTSPORT TIKET DANA: Slavija overava titulu, Lids grabi ka ‘Vembliju’\nHOTSPORT TIKET DANA: Promena taktike, igramo na golove\nHOTSPORT TIKET DANA: Verujemo u golove na ‘čizmi’ i ‘dvojku’ na Makabi Haifu\nReprezentativnu pauzu HotSport je iskoristio da napravi veliki intervju sa predsednikom FK Crvena zvezda Svetozarom Mijailovićem...\nKAPITENSKI POTEZ MILOŠEVIĆA: Govorili su da Zemun namešta kada smo ubedljivo pobeđivali, ko je časno ispao – a ko opstao?\nZVEZDA JE POVLAŠĆENA DO 3. KOLA KVALIFIKACIJA: Poznati mogući rivali crveno-belih, da li su ovo idealni i trnovit put do ‘elite’?\nZVEZDA UZ PANKOVA DOVODI SLOVENCA: Crveno-beli pikirali pojačanje iz Serije A\nCrvena zvezda je juče podigla 30. pehar namenjen šampionu države, a najvatreniji navijači crveno-belih \_'Delije Sever\_' su proslavile 30 godina postojanja.\nFRANČESKO, MAJSTORE: Pokušao da ponizi Totija, pa doživeo spektakularan odgovor ‘princa Rima’! (VIDEO)\n‘SLAVIĆE SE TREĆA ZVEZDICA’: Zvezdini ‘Gardisti’ snimili novi navijački hit! (VIDEO)\nGRMEO JE AMSTERDAM: Tadić on fire! (VIDEO)\nLUD, LUĐI, NIK KIRJOS: Kontroverzni teniser je meč protiv Medvedeva otvorio na nikad viđen način! (VIDEO)\nTRINKJERI DANAS DOBIO POJAČANJA NA TRENINGU: Bogdanović i Datome u Partizanu! (FOTO)\nVULETIĆ OŠTRO REAGOVAO: Kradite dok ste mladi, dok vas smrt ne kazni!\nHOTSPORT SAZNAJE: Odlučeno – finale Kupa Srbije u Beogradu, odlučeno i na kom stadionu\nFS SRBIJE ‘SPAŠAVA’ UPRAVU PARTIZANA: Humska će u nedelju biti zaključana?\nSAOPŠTENJE IZ HUMSKE: Partizan reagovao na odluku o finalu Kupa – da li će ovo nešto promeniti?\nTUGA SRPSKOG FUDBALA: Da li ove slike najbolje pokazuju koliko je nisko pala najvažnija sporedna stvar na svetu? (FOTO)\nI DALJE NIJE POZNATO GDE ĆE SE IGRATI FINALE: Evo šta Zvezda i Partizan misle o premeštanju i kada se očekuje odluka…\nPOTVRĐENO HOTSPORTU: Preinačena kazna Partizanu, na ispraćaju Saše Ilića će biti navijača!\nPARTIZAN NAJAVLJUJE TUŽBU, ZVEZDA OBRAZLAŽE: Vuletić poziva ‘brzu pravdu’, Milošević odgovara da se ne plaši