I Evropa i region i Kosovo | B92 Blog\nSticajem okolnosti, nekoliko sati pre nego što sam pročitala intervju Žarka Koraća Pobjedi (u kojem je, naravno, pre svega reč o odnosima Srbije i Crne Gore), čitala sam Dubravku Stojanović. Dva teksta, objavljena 2007. i 2009. godine u Helsinškoj povelji, posvećena su upravo Prvom i Drugom balkanskom ratu i pitanju odnosa Srbije prema Kosovu do danas.Ne prenosim ih integralno, jer su predugi za blog, spojila sam ih u jedan tekst i tu i tamo promenila redosled pasusa. Ali, oba teksta ćete moći da pročitate u knjizi koja bi u junu trebalo da se pojavi u izdanju Peščanika.\n(...) Od dana kada je Marti Ahtisari predstavio svoj plan, mogli smo čuti najneverovatnije izjave srpskih zvaničnika o budućem statusu Kosova. Ma kako „maštovite" ili „preteće" one bile, zajedničko im je jedno: sročene su da bi pripremile javnost u Srbiji na neprihvatanje odluke međunarodne zajednice. I, ponovo, kao i svih prethodnih godina, u svim tim izjavama reč je bila samo o imaginarnom Kosovu. (...) Niko nije govorio o tome kako bi građani Kosova glasali na budućim zamišljenim izborima za Skupštinu Republike Srbije i kako bi srbijanska elita prihvatila albanske poslanike, pa i ministre u svojim budućim vladama. Kakav bi to bio školski sistem, kako bi se predavala Kosovska bitka, a kako Balkanski ratovi? Da li u duhu „jedne istine", „naše istine", kako bi to rekle naše današnje prosvetne vlasti? Svih ovih godina od kada je Kosovo suštinski odvojeno od Srbije nisam uspela da čujem razrade takvih konkretnih pitanja, jer niko, u stvari, nikada nije ni pomenuo stanovništvo Kosova. Ono o čemu se govori u tolikim govorima jeste samo „Kosovo", neko u stvarnosti nepostojeće Kosovo - Kosovo bez ljudi.\nMislim da je, u suštini, Srbija Kosovo izgubila upravo na tom pitanju. Kosovo za političke i intelektualne elite u Srbiji nikada nije podrazumevalo njegove stanovnike, već samo teritoriju, imaginarnu teritoriju istrgnutu iz vremena, iz realnosti. Kao neko polje, bez ljudi, u 1389. godini! Zbog toga mi se čini izlišnom rasprava o tome da li će Kosovo biti izgubljeno 2007. godine ili se to već dogodilo 1999. godine. Kada se uzmu u obzir svi relevantni podaci, mislim da se to dogodilo 1912. godine, onog istog trenutka kada je, pet vekova posle čuvene bitke, ta oblast pripojena srpskoj državi.\n„Dan velikog obračuna", „ostvarenje zavetne misli", „osveta Kosova", „nastavak borbe za krst časni i slobodu slavnu", „najpopularniji ratovi u srpskoj istoriji"... To su neki od načina na koje su Balkanski ratovi opisivani u istorijskim izvorima i u kasnijoj istoriografskoj literaturi o njima. Slavljeni su, bar u Srbiji, kao revanš za poraz u Kosovskoj bici, ispravljanje tada nanete nepravde, vraćeni dug knezu Lazaru... Razumevani su kao ostvarenje istorijskog prava, pa su tako ušli i u današnju argumentaciju Srbije u diskusijama o nezavisnosti Kosova.\nPodsetimo se, prvo, šta se tada dogodilo. Prvi balkanski rat počeo je u oktobru 1912. godine i u njemu su se sukobile vojske Srbije, Grčke, Bugarske i Crne Gore s turskom vojskom. Cilj toga rata bilo je rešenje nasleđa Osmanskog carstva na Balkanu. Pošto se ambiciozne mlade nacionalne države nisu mogle dogovoriti o podeli etnički izmešanog prostora, došlo je, samo nekoliko meseci po završetku prvog rata, do izbijanja drugog. U njemu su se drukčije promešale karte, saveznici i protivnici iz prvog rata zamenili su mesta. Tada, u leto 1913. godine, na jednoj strani su bile Turska, Srbija, Crna Gora, Grčka i Rumunija, a na suprotnoj - Bugarska. Rat je završen porazom Bugarske i novom preraspodelom ranije osvojenih teritorija.\nBalkanski ratovi koji su stali u vreme kraće od godine dana ostavili su strahovite posledice po najveći broj balkanskih naroda. Turska je te ratove doživela kao jednu od najvećih trauma svoje moderne istorije, gubitak svojih najzapadnijih i najrazvijenijih evropskih provincija. (...)\nU bugarskom slučaju, trauma je još mnogo dublja. Ti događaji doživljeni su, a i do danas interpretirani, kao podela „bugarskog nacionalnog bića", kao izdaja saveznika, na prvom mestu Srbije, koja je, po tom viđenju otela polovinu „bugarske teritorije" i prepolovila bugarski narod (u koji se računaju i Makedonci). (...)\nAlbancima su Balkanski ratovi doneli izuzetno veliku promenu. Stvorena je nezavisna država Albanija, ali je teritorija Kosova, posle uspešnih ofanziva srpske vojske i odluka mirovne konferencije velikih sila, pripala Srbiji. Ta okolnost stvorila je duboku frustraciju u albanskom nacionalnom pokretu, pa se i danas, u udžbenicima istorije i na Kosovu i u Albaniji, predstavlja da je, kako piše, nepravednom odlukom velikih sila, albanski narod 1913. godine pocepan na dva dela. (...)\nU istorijskom pamćenju u Makedoniji, balkanski ratovi imaju posebno malignu ulogu. Shvataju se kao najbolji dokaz gramzivosti svih susednih naroda čiji su „nacionalni interesi", svi do jednog, bili razvijani na račun makedonske teritorije. Drugi rat je i izbio zbog neslaganja oko razgraničenja na toj teritoriji, a sve se završilo podelom Vardarske, Pirinske i Egejske Makedonije između Srbije, Bugarske i Grčke, pa je ideja o objedinjavanju tih oblasti postala osnova makedonskog velikodržavnog sna tokom 20. veka.\nUkratko, Balkanski ratovi stvorili su nacionalu frustaciju gotovo kod svih naroda koji su u njima učestvovali. (...) Na njima su se, tokom čitavog 20. veka, zasnivali separatistički i iredentistički pokreti, što je bilo jedan od bitnih faktora nestabilnosti regiona.\nBudući da su sve države u ratove krenule s idejom pribavljanja što veće teritorije, svako proširenje nužno se razumelo kao nedovoljno i bilo je daleko od snova o velikoj državi. Posebno je ta realnost bila daleka od izmaštanih državnih granica koje su bile zasnovane na konceptu „istorijskog prava". Svaka je, naime, balkanska nacija vezivala svoj nacionalni san za neki trenutak u prošlosti, uglavnom u srednjem veku, za trenutak kad su njihove države dostigle svoju maksimalnu veličinu. Za nerealnošću tog koncepta nije zaostajao ni onaj koji se pozivao na „etničko načelo", jer, na etnički izmešanom Balkanu, pogotovo u situaciji kada sve nacije još nisu bile u punoj meri formirane, nije bilo moguće povući liniju koja bi svakog zadovoljila i koja kasnije ne bi izazvala nezadovoljstvo i iredentizam.\nZato je svaki balkanski rat vodio u novi rat, svaka podela u novu podelu. To nije bila posledica zle sudbine ili nekog čudnog i iracionalnog usuda koji vodi „balkanizaciji", odnosno udrobljavanju prostora. Radi se o potpuno logičnoj i jedinoj mogućoj posledici pokušaja stvaranja etničkih država na etnički mešovitom tlu. Takav program nužno vodi neprestanom cepanju prostora jer se „etnička čistota" ne može postići. (...)\nIz Balkanskih ratova se, takođe, mnogo toga može naučiti o tipu sukoba koji se reprodukuju na tom području. Naime, iz ideje stvaranja etnički čistih država mogu da proisteknu jedino etnička čišćenja i masovni zločini. Oni nisu slučajan proizvod rata, niti posledica ratnih dejstava. Oni su suština ove vrste ratova, oni su njihov najvažniji deo, jedini mogući proizvod ideologije stvaranja nacionalnih država na Balkanu. Ni u ovom slučaju ne radi se o „prirodi naroda", njihovoj urođenoj surovosti ili „genetskoj genocidnosti". Radi se, ponovo, o nužnom proizvodu nacionalističke ideologije. Kako je 20. vek proticao, tako su ciljevi stvaranja velikih država sve više potiskivani na račun ideje o stvaranju čistih država. Etnička i verska čistota države postala je opsesivni cilj, koji je u sebi, kao svoj najvažniji deo, sadržao nestanak onih „drugih", naroda s kojima delimo prostor. Vremenom su samo mašta i razvoj tehnologije te zločine učinile raznovrsnim. Ali bilo da se radilo o bacanju leševa u jame, ili da je rešenje nalaženo u njihovom pohranjivanju u hladnjače, suština je ostala nepromenjena.\nPrvi cilj balkanskih vojski bio je da se prošire granice nacionalnih država na račun Turske i da zajedno sa starom carevinom s Balkana ode i muslimansko stanovništvo. Bio je to već deo prethodnih iskustava. Naime, posle Velike istočne krize, kada se Srbija teritorijalno značajno proširila na jugu, te prostore napustilo je oko 70.000 muslimana, među kojima je bilo najviše Albanaca. Bila je to i odmazda za odnos prema hrišćanima u Osmanskom carstu. Time je, kako u svojoj knjizi Istorija Srbije od 19. do 21. veka kaže Holm Zundhauzen, počeo đavolski krug uzajamnih proganjanja koji će označiti srpsko-albanske odnose u sledećem veku. Ti Albanci većinom su naselili teritoriju Kosova, gde su se svetili lokalnim Srbima zbog proterivanja iz oblasti koje su pripale Srbiji. Godine 1913, u novoj spirali zločina, to će se okrenuti protiv njih.\nBilans Balkanskih ratova u Srbiji mogao bi se ovako svesti: računa se da je iz srpske vojske izbačeno oko 158.000 vojnika. Potrošeno je oko 370 miliona dinara za 10 meseci rata, što je bilo trostruko više od državnog budžeta za 1912. godinu. To je značilo novo zaduživanje srpske države, ali i njeno novo zaostajanje, jer je novac, ponovo, umesto u školstvo, zdravstvo, saobraćaj ili infrastrukturu uložen u rat. Uz to, oko milion vojnika je godinu dana bilo pod oružjem, što je, u poljoprivrednoj zemlji, značilo gotovo potpuni zastoj svake privredne delatnosti. Bez muške radne snage, primitivno obrađivana zemlja nije mogla te godine biti obrađena. Srbija je svoju državnu teritoriju povećala za 81 odsto i dobila je oko 1,3-1,4 miliona novih stanovnika. Od tog stanovništva tri četvrtine govorilo je albanski. Posle žestokih okršaja, računa se da je oko 20.000 Albanaca izgubilo život, a da je izbeglo ukupno 60.000 pripadnika muslimanske vere.\nOdnosi između srpskog i albanskog stanovništva bili su trajno narušeni, a poverenje nikada kasnije nije uspostavljeno.\nOdmah po početku Prvog balkanskog rata 1912. godine, srpska vojska je vrlo brzo ušla na teritoriju Kosova i ta oblast je, posle potpisivanja mira (zajedno sa Sandžakom i Makedonijom) pripojena srpskoj državi. Novine su tada bile prepune patriotskih usklika, govoreno je da je osvećeno Kosovo, da je ostvareno Lazarevo obećanje, da je obnovljena srpska srednjovekovna država, da je ostvarena zavetna misao... Patriotizmu u tom trenutku niko nije odoleo, čak ni večito cinični Jovan Skerlić. I sve je bilo svečano i patriotski, dok se nije postavilo pitanje kakav će se oblik vlasti uspostaviti u toj oblasti, dakle, pitanje slično onom na koje ni danas nema odgovora. Pokrenuta je tada u Narodnoj skupštini veoma zanimljiva rasprava na koju danas treba da se vratimo ako želimo da suštinski razmišljamo o veoma teškom pitanju: kako je Srbija za manje od veka uspela da izgubi jedan deo svoje teritorije, i to baš onaj za koji njeni najviši predstavnici tvrde da je svetinja?\nTe 1913. godine, na ovo pitanje formulisan je odgovor koji je glasio „uređenje novih krajeva". Vladajuća stranka Nikole Pašića smatrala je da u novopirpojenim oblastima treba uvesti poseban, vojno-policijski režim. U skupštinskoj i javnoj raspravi predstavnici vlasti navodili su da stanovnici tih krajeva nisu dovoljno kulturni, da nisu dovoljno politički razvijeni, da se demokratski ustav Srbije ne može proširiti na te oblasti, jer njihovi stanovnici ne bi umeli da koriste prava koja bi dobili... Poslanici su se zabrinuto pitali šta bi se desilo kada bi stanovnici „novih krajeva" dobili jednako pravo glasa, kako bi to uticalo na odnose među političkim snagama u Srbiji, kako bi se to odrazilo na već uhodane odnose među strankama, da li bi moglo ugroziti vlast? Na pitanje opozicije u Skuštini da li vlast namerava da stanovnike „novih oblasti" nešto pita o obliku vlasti koji bi se odredio, jedan od najuticajnijih ideologa vladajuće stranke, Stojan Protić, rekao je: „Mi njih nismo pitali ni onda kad smo ih oslobađali, a onda će nam sigurno naša braća dopustiti da sa njima upravljamo pet do šest godina onako kao mi najbolje nađemo i zato što mi bolje tu stvar znamo, što smo stariji i zreliji, nemamo ih nikakvih razloga pitati kako treba da se oni upravljaju".\nTo pitanje podelilo je stranke u tadašnjoj Srbiji. Inače konzervativni naprednjaci tražili su da se Ustav Srbije odmah proširi na prisajedinjene oblasti, zalažući se za sazivanje „Velike skupštine" na kojoj bi se izvršila revizija ustava iz 1903. godine. Govorili su da je srpska demorkratija stavljena na probu i da Srbi moraju ostati dosledni protivnici teze o podeli na više i niže rase, čije su posledice i sami na sebi osećali. Suprotstavljajući se vladi, Samostalna radikalna stranka, pisala je tih dana u svom glasilu Odjek: „Radikali su polovinu Srbije proglasili za svoj pašaluk. Oni su preko svoga ministra unutrašnjih dela polovinu Srbije proglasili da nije Srbija i na toj teritoriji koju oni smatraju da nije spska zaveli su jedan režim po svojoj volji". Socijaldemokrati su bili najglasniji. U svojim Radničkim novinama pisali su: „Mogu se svakojake primedbe činiti turskoj ustavnosti, ali jedno je nesumnjivo: Srbija nije smela ulazeći u te krajeve ići nazad, već je trebala koračati napred - t.j. na mesto polovne i lažne ustavnosti Turske ona je trebala odmah zavesti pravu ustavnost, patrijarhalno-primitivnu opštinsku samoupravu razviti u modernu, dati prilike tom stanovništvu da oseti kako se nalazi u Jevropi, upravo: s njim se nije trebalo zavojevački postupati". Na vladino poređenje demokratije sa plivanjem, i argument da stanovništvo „novih krajeva" jednostavno još ne zna da pliva, socijaldemokrati su u Skupštini odogvarali: „Da li će dete ikada moći da nauči da pliva ako ne skoči u vodu?"\nTa vrhunski kvalitetna i zanimljiva pravna rasprava koja se mogla čuti 1913. godine u Skupštini (a kakvu nismo uspeli da čujemo poslednjih godina) nije urodila plodom: preglasavanjem je usvojena Uredba o novim krajevima kojom je na Kosovu uveden poseban vojno-policijski režim. To je značilo da ustav nije proširen na te krajeve srpske države, da građani nisu dobili ista prava koja su uživali srpski građani unutar starih granica. Ključnu ulogu u donošenju te odluke imali su zaverenici okupljeni oko Apisa i Crne ruke. Oni su, u stvari, bili ti koji su diktirali spoljnu politiku Srbije, oni su bili ti koji su u mnogo čemu bili jači od radikalske vlade koju su na vlast doveli posle ubistava poslednjih Obrenovića. Oni su kao neku vrstu svoga plena dobili novopripojene oblasti, u kojima njihova vlast nije imala nikavih granica.\nDodatan problem za stanovništvo tih oblasti bila je činjenica da policijski, vojni i civilni činovnici nisu bili raspoloženi da svojevoljno odlaze na službu u nove oblasti. Tamo se išlo najčešće po kazni. Službu su tamo dobijali uglavnom činovnici koji su bili kažnjavani, najčešće zbog korupcije ili fizičkog nasilja nad uhapšenicima. Bila je to kažnjenička, legionarska uprava koja je sprovodila ličnu vlast i koju niko nije kontrolisao. Ubrzo je došao Prvi svetski rat, pa stvaranje nove države koja do kraja svog postojanja nije uspela da usaglasi različite pravne i društvene sisteme koji su se, sticajem istorijskih okolnosti, u nju ulili. Stanovništvo „novih krajeva", stoga, sve do druge polovine 20. veka nije privuklo veću pažnju vladajućih krugova.\nZbog svega toga se danas čini da je Kosovo izgubljeno i pre nego što je dobijeno. „Izgubljeno" je zbog načina na koji se o njemu razmišljalo, zbog mesta koje je imalo u mitotvornoj nacionalnoj ideologiji, zbog nemogućnosti vladajućih elita da prihvate i razumeju realnost. U dvovekovnim pokušajima da „oslobode i ujedine srpski narod" i da stvore veliku nacionalnu državu, srbijanski državnici nisu umeli tim oblastima da i vladaju tako da novi stanovnici tu državu prihvate kao svoju. To je bio problem i sa proširenom Srbijom 1913. godine i sa svim kasnijim Jugoslavijama. Odnos prema „drugom" isključivao je toleranciju i ravnopravnost, pa su se sukobi onih koji su stalno pokazivali da su „prvi" i onih kojima je stalno dokazivano da su „drugi", mogli samo produbljivati.\nIstorijsko pamćenje bilo je, zbog toga, važan faktor u sukobima na Kosovu 90-ih godina. Tadašnje nasilje treba posmatrati kao deo spirale mržnje na tom prostoru. I ponovo: to nije endemska mržnja, ona je istorijska. Nacionalizmi su hranili ratove, a ratovi nacionalizme. Podržavajući svoje istorijske mitove, nacionalne elite održavale su mržnju u „stalno gorućem stanju", jer im je ona obezbeđivala uspešnije vladanje u siromašnim i nejakim društvima. Malo je učinjeno da se stekne poverenje, da se formira moderna politika koja bi Srbima i Albancima omogućila uspostavljanje novog tipa odnosa, izmaknutog iz spirale koja ih je vukla u „konačni rat".\nBio je to samo deo bilansa „najpopularnijeg rata" u srpskoj istoriji. Izuzev isterivanja Turske sa većeg dela njenih balkanskih poseda, nijedno pitanje budućeg uređenja tog prostora nije rešeno, dok su mnoga novootvorena obrazovala temelj budućih sukoba. Ratovi koji su sledili delovali su kao fatalnost. A bili su, zapravo, samo logični. Oni zakonomerno proizlaze iz nacionalističkih ideologija. Jedan rat proizvodio je drugi, jer se cilj nije mogao postići. Usitnjavanje teritorija vodilo je daljem usitnjavanju. Zločin je vodio u novi zločin. To je jedina moguća posledica određenog tipa nacionalnih programa, koji su još u velikoj meri, i posle svih poraza, živi i u dobrom zdravlju.\nI sve dok svest o potrebi širih integracija, zasnovanih na ekonomskim interesima, ne nadvlada nacionalne opsesije, terapije neće biti. Sve dok politika ne počne da se zasniva na sasvim izmenjenom sistemu vrednosti, u kome će život i prava pojedinaca, kao i razvoj društva i privrede, biti prioritetni ciljevi, ta društva gušiće se uvučena u vir nerazvijenosti i konflikata. A taj vir, kao što je poznato, vuče ih na samo dno.\nslozenjicin02 11:22 21.03.2010\nKo ne ume, ne zna, neće da se stara čak ni o svom narodu, stanovnicima Srbije u Beogradu i oklolini, tome treba zakonom, silom ili milom oduzeti pravo da se brine i o onom delu te zemlje, gde taj narod više ne želi da se više brinite o njemu. Kosmet je ko rodjen za ovo šta napisah.\nOvo je moj lični manifest za svaku zemlju sveta, koji smislih, napisah u ovom momentu, ponukan temom posta, SUDIM da je isti bolji no ijedan Marksov, Kardeljev, Zagorke Golubović i obojice Voja zajedno.\nPredrag Azdejković 11:35 21.03.2010\nRešenje pitanja Kosova?!\nKako mislite da Srbija može riješiti pitanje Kosova?\nNovinar Koraća lepo pita o rešenju pitanja Kosova a on odgovara o posledicama trenutne politike srpske vlade. To samo dokazuje da je Korać jedan profesionalni kritičar koji nema hrabrosti da kaže šta on misli kako Srbija treba da reši to pitanje.\nslozenjicin02 11:48 21.03.2010\nRe: Rešenje pitanja Kosova?!\nPoštovani, takvih kukavica i mlatišuma puna je Srbija, i što je najcrnje, svi su u vlasti, ili kidišu na istu i čekaju u red za istu.\nJelena Gall 12:28 21.03.2010\nmisliš, nedostaje eksplicitan odgovor, iako je iz koraćevih reči implicitno sve jasno (da srbija više ne može rešiti pitanje kosova)? priznajem da mi ni na kraj pameti nije bilo da je odgovor takav kakav je zato što korać "nema hrabrosti", niti mi je zaista jasno zašto izvodiš takav "dokaz". ali ok, svakom svoje čitanje.\nPredrag Azdejković 13:15 21.03.2010\nOvo je eksplicitni odgovor koji ja očekujem. Neću da čitam između redova:\nINTERVJU NEDELJE... Vuk Drašković, predsednik SPO-a\nOdbranom Kosova gubimo EU\nMoramo da menjamo državnu strategiju, jer nije mudro da čuvamo nešto što realno nemamo, uz rizik da izgubimo ono što imamo. Galama protiv NATO-a je borba protiv Zapada i Srbije u Evropskoj uniji\nsentinel26 13:38 21.03.2010\nMa on pravi genije, kako se toga nije sjetio dok je bio Koštuničin Vuk i dok je išao po Africi da pobunjuje afrička plemena na ustanak protiv zlog svjetskog poretka.\nSve što on zna sada znao je i onda - ništa se novo nije desilo što je bitno preokrenulo situaciju protivu Srbije.\nMalo pepela po glavi i dodvoravanje novom izvodjaču radova u razvoju samoupravnog demokratskog koštunizma..\n21.marta, Ljeta Gospodnjeg 2010-og po Gregorijanskom\nColin_bgd 13:55 21.03.2010\nDa, sad je jadni Korac kriv...\nDok mi razmisljamo i pisemo ovako kako pisemo, nismo bolje ni zasluzili. Nisko...\nwukadin 09:22 22.03.2010\nDobar si DjaPe... izgleda da si skrenuo sa Titovog puta\npriznajem da mi ni na kraj pameti nije bilo da je odgovor takav kakav je zato što korać "nema hrabrosti"\nA zasto je odgovor takav kakav je?\nKada sam gledao duel Jovanovica i Jeremica pomislih da bi Vuk najbolje uradio da je pustio Cedu pet minuta da iznese kako bi on resio stvari, cak branio integritet zemlje, posto on rece da bi to radio.\nfreehand 12:10 21.03.2010\nOdličan tekst, sa sumnjivim implikacijama.\nTreba li se sa nostalgijom sećati otomanske demokratije?\nTreba li prenebregavati činjenice da su etnički najčistiji regioni Balkana danas Republika Hrvatska i upravo ND Kosovo?\nČitava škola mišljenja koja bi se, u najbenignijoj varijanti, mogla nazvati "Pametniji popušta", upravo to sugeriše. Ali samo Srbiji. Kod svih ostalih se primenjuje teorija svršenog čina. Pa se tako pojmovi agresije, etničkog čišćenja, genocida, istorijskog prava i manjina, konstitutivnih naroda i prava na samoopredeljenje i otcepljenje primenjuju selektivno i sa različitim pravnim i političkim posledicama.\nTako da u čitavoj ovoj priči i predmetnom tekstu nedostaje jedna, možda i najbitnjia, komponenta: odnos i interesi velikih sila prema ukupnom pitanju Balkana, balkanskih naroda, država i njihovog razgraničenja.\nTeško da bi se volja i želja Srbije, Bugarske ili Grčke mnogo pikale da nisu bile u saglasju sa interesima Britanaca, Rusa ili Francuza u tom momentu. Pogrešno svrstavanje u takvom trenu značio je dobitak ili gubitak na predstojećoj mirovnoj konferenciji, te poziciju za naredne decenije.\nŠto će i u aktuelnom mešanju karata biti slučaj.\nJelena Gall 12:38 21.03.2010\nRe: Drumovi će poželjet' Turaka\ndelove tekstova koji su se bavili ulogom velikih sila u balkanskim ratovima isekla sam ja. prvo zato što bi blog inače bio ogroman, drugo zato što mi je za ovaj blog najinteresantnije bilo ono što je napisano o odnosu srbije i kosova.\nšto se tiče "najčistijih regiona", pročitajte pažljivije delove o etnički čistim državama. ništa tu nije propušteno - izuzev što je izbegnuta relativizacija problema u srbiji oslanjanjem na uporednu priču o komšijama koje su "još gore nego mi". to je ta priča o drugom.\nfreehand 13:18 21.03.2010\nOk onda, mada mi se čini da je priča bez "isečenih" delova u najmanju ruku polovična. Takođe, ni najmanje mi nije namera da domaće svinjarije relativizujem ili umanjujem poredeći ih sa komšijskim. Imam prijatelja čiji su se preci, do balkanskih ratova preziali Dživdžanovski. On je sada Jovanović\nAli mi je postalo nemoguće za podneti stalno i neprekidno ponavljanje kako je Srbija izvor svih zala sveta, i kako je jedini način da se išta sredi, popravi, urazumi - da Srbija klekne i počne da se bičuje dok svi uglas ne kažu da je dosta. Ukoliko samo jedan glas bude nedostajao - postupak nastaviti. Do daljnjeg.\nSlutim da bi to trajalo dosta dugo, obzirom na publiku i njen ukus po pitanju takvih prestava.\nErgo... Može biti da je takav istorijski trenutak došao, da su takva prestrojavanja i okolnosti, da u ovom vučenju Srbija treba da služi za primer i ugled kako se rešavaju problemi sa malim, lokalnim siledžijama i bundžijama. Razumem i da je sve to sa stanovišta istorije i kosmičkih procesa i razmera neodostojno brige i traćenja pažnje i vremena.\nAli je moj život i postojanje, pa i razmišljanje i razumevanje vezano za SAD i OVDE, a moje obrazovanje i shvatanja formirana na humanizmu i izvitoperenim shvatanjima da bi pravo i pravda morali da idu zajedno, da važe za sve jednako, bez obzira na veličinu i snagu, te da se pravila ne menjaju voljom jednog, naročito ne u toku igre.\nTako da mi, uz sav rizik da pišući ličim na neke sa kojima nemam ama baš ništa zajedničko a koji su sve ove muke države Srbije zloupotrebljavali i zloupotrebljavaju do iznemoglosti, čitava priča sa kosovskim problemom a naročito sa stanovišta evrointegracija deluje... Eh, bljutavo? Gnjilo? Kao kukavičje jaje? Sepuka?\nmogul_sad_ja_kasti 22:45 21.03.2010\nne daju mi pundravci mira ...tema je top,odličan je pregled i čestitke blogopiscu, ali prežvakavanje istorije je više nego smarajuće...ja ću ipak nasesti i ponoviti, da niko drugi više to ne spomene, ako Boga znate...a sve je sažeto u ovom pitanju:\n...ZNA LI SRBIJA ŠTA HOĆE? Nažalost, građanski rat kojim se raspala SFRJ omogućio je u svom budalastom pohodu da svaka republika uradi šta,kako i s kim hoće, jedino smo mi išli korak napred dva koraka nazad! I NIJE BILO TOG ZAPADA,ISTOKA NITI TAMNE SILE KOJA JE NAMA MOGLA ODMOĆI A KAMO LI POMOĆI!...e, dok mi ne shvatimo šta bismo, tako će nam i biti! a da prostite da se j. a da nam ne udje NE IDE! NIKAKO!\nwukadin 09:25 22.03.2010\nništa tu nije propušteno - izuzev što je izbegnuta relativizacija problema u srbiji oslanjanjem na uporednu priču o komšijama koje su "još gore nego mi". to je ta priča o drugom.\nA kako objasnjavate da te jos gore komsije bolje prolaze. Fali li nesto Hrvatima sto su nacionalisti?!\nloader 12:45 21.03.2010\n... POBJEDA: Kako mislite da Srbija može riješiti pitanje Kosova?\nKORAĆ: Kada je u pitanju Kosovo, Srbija ...\nSrbija ne može da reši pitanje Kosova. Ali može makar da se uzdrži od krajnje glupavih poteza i tako učini uslugu ostatku sebe same.\ndraft.dodger 13:08 21.03.2010\n"Mardž, za laganje je potrebno dvoje, jedno da laže, drugo da sluša."\nsentinel26 13:10 21.03.2010\nTucović o Kosovu\n"Radničke novine" - oktobar 1913.godine :\n“Ali ono što balkanskim ratovima daje pečat najvarvarskijih i najkrvožednijih ratova mračnog srednjeg veka, to nisu potoci krvi s jedne i s druge strane popadalih ljesa naoružanih ljudi, (...) već su to reke krvi poubijanog neboračkoga stanovništva, nevine dece, žena i mirnih ljudi, (...) čija je jedina krivica što se drukčije Bogu moli, što drugim jezikom govori, drugo ime nosi i što je na svom vekovnom ognjištu naivno sačekao četiri divlje najezde.“\n“Preduzeli smo pokušaj smišljenog ubistva celog jednog naroda. Uhvaćeni smo u strašnom zločinu... Sad moramo da istrpimo kaznu... U Balkanskim ratovima Srbija nije samo duplirala svoju teritoriju, već i svoje spoljne neprijatelje. “\nNeko ispašta grijehe tek kad ode "gore" a neko dolje..\npedja1008 13:44 21.03.2010\n''Kosovo za političke i intelektualne elite u Srbiji nikada nije podrazumevalo njegove stanovnike, već samo teritoriju, imaginarnu teritoriju istrgnutu iz vremena, iz realnosti. Kao neko polje, bez ljudi, u 1389. godini!''\nantonacci 14:40 21.03.2010\nI ja mislim da je to suština. Srbija "svojom" smatra samo zemlju; o stanovništvu se ne govori, a sve mi se nešto čini da je i bolje da se ne govori. Jer kad intelektualna "elita" kroz Ćosićeva usta progovori o Albancima... Neka nam je bog u pomoći.\nslozenjicin02 17:12 21.03.2010\nSamo 1000.000 % je to vaše gore tačno.\nInače, već decinijama, možete dati svakom srpskom političaru svo vreme ovoga SVETA, da vam isti priča o Kosovu i Metohiji, i taj vam nikada ništa neće umeti moći reći išta suvislo, pametno i realno...to je za njih čista tabularaza.\nDoctor Wu 14:30 21.03.2010\nali ovo je isprazna frazetina.\nI sve dok svest o potrebi širih integracija, zasnovanih na ekonomskim interesima, ne nadvlada nacionalne opsesije, terapije neće biti.\nSrz moderne svetske ekonomije nije saradnja nego kompeticija, konkurencija. Srbija je ekonomski interesantna samo i iskljucivo kao tranzitna zona (bilo za putni, bilo za recni saobracaj) i kao zona koja moze ponuditi bolje uslove u odnosu na okruzenje. Svrstavanjem uz bilo koji ekonomski/politicki/vojni blok Srbija gubi tu prednost. Dilema EU ili Kosovo je lazna, jer Srbiji uopste ne bi trebalo da bude u interesu da se pridruzuje EU. Srbija treba da ima fenomenalne odnose sa USA, Nemackom, Austrijom, Rusijom, Turskom, Kinom ali clanstvo u EU nikako ne treba da joj bude cilj samo po sebi.\nIntegracija sveta ne zavisi od Srbije jer o globalizaciji ili eventualnom povratku protekcionizma odlucuju mnogo veci i mocniji igraci. Ono sto Srbija sa svoje strane moze da uradi to je da od svoje drzave napravi moderno drustvo u kome vladaju pravo i uobicajene norme poslovnog ponasanja (niski porezi, brza i efikasna policija i sudstvo) i u kome ce se podsticati zakonito bogacenje pojedinaca bez obzira na veru/naciju/boju koze. Zaista ne vidim kako se to postize time sto se pristaje na stvaranje kriminalne, nacisticke drzave na teritoriji Kosova.\nPreporuka: 2289 / Link / Replika: 50 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nfreehand 14:44 21.03.2010\nSem u detalju o pridruživanju EU. Put prema EU znači "da od svoje drzave napravi moderno drustvo u kome vladaju pravo i uobicajene norme poslovnog ponasanja (niski porezi, brza i efikasna policija i sudstvo) i u kome ce se podsticati zakonito bogacenje pojedinaca bez obzira na veru/naciju/boju koze." - upravo na najbrži i najefikasniji način, uz nama neophodnu dozu pritiska i autoriteta sa strane.\nSamo priključenje delovalo bi blagotvorno na Srbiju sa svekog razumnog stanovišta, sem kao ucena.\nKako bi na samu EU delovao ulazak neukroćene i samo prividno pomirene zapadnobalkanske braće... Kao navala Istočnih Nemaca preko tek srušenog zida?\nPoređenje sa Rimom i varvarima (mislim na "pripitomljene", domaće varvare) je možda previše pesimističko, pa time i nepopularno, mada verovatno bliže realnosti.\nJelica Greganović 14:46 21.03.2010\nKosovo Srbiji pripada tek od Prvog balkanskog rata.\nTako je, zato što je opšte poznato da je Kosovo, već u srednjem veku, bilo holandska kolonija koju su joj kasnije, tokom turske invazije, preoteli ratnici japanske pravoslavne sekte i na njoj napravili brojne crkve i manastire. Tokom Prvog srpskog ustanka, Kosovo Japancima preotimaju Šveđani, koje je srpska vojska uspela da pobedi u Prvom balkanskom ratu.\nShvatam ja da profesor Korać ne predaje istoriju, ali iz gornje tvrdnje mogu da zaključim, ako je tumačim kao manje malicioznu, da je intenzivno, još od osnovne škole, bežao sa časova istorije.\nivana23 15:05 21.03.2010\nRe: Profesor Korać\nTako je, zato što je opšte poznato da je Kosovo, već u srednjem veku, bilo holandska kolonija koju su joj kasnije, tokom turske invazije, preoteli ratnici japanske pravoslavne sekte i na njoj napravili brojne crkve i manastire. Tokom Prvog srpskog ustanka, Kosovo Japancima preotimaju Šveđani, koje je srpska vojska uspela da pobedi u Prvom balkanskom ratu.Shvatam ja da profesor Korać ne predaje istoriju, ali iz gornje tvrdnje mogu, manje maliciozno je tumačeći, da zaključim da je intenzivno, još od osnovne škole, bežao sa časova istorije.\nTako je to, kada nekome (Koracu u ovom primeru), istorija pocinje sa onim dogadjajem koji mu (politicki) odgovara.\nDoctor Wu 15:15 21.03.2010\nSta se hoce reci ovim "varvarisanjem"? Da Srbi i "zapadnobalkanska braca" ne pripadaju evropskoj civilizaciji? Pa, u tom smislu nisu nista ni bolji ni gori od nekih Madjara, Grka ili Iraca, cak mi se cini da su u odnosu na ove poslednje manje verski zatucani.\nClanstvo u EU ocigledno nije uspelo da sredi svakojake ekonomsko-poslovne prilike u Grckoj, Portugalu, Rumuniji ili Bugarskoj; u zemljama poput Ceske, Slovacke, Poljske, Italije (pa i Istocne Nemacke) dometi su ograniceni. Irci svom ekonomskom procvatu imaju da zahvale dugackoj tradiciji liberalnih zakona, svom siromastvu (jer su zbog neuskladjenosti svog izuzetno brzog rasta i izuzetno sporog nacina donosenja odluka u birokratizovanoj EU dugi niz godina bili neto primalac sredstava EU, cak i onda kad im je GDP/capita znacajno iznad EU proseka) i spremnoscu Amerikanaca da tamo investiraju. Zasto misliti da bi u Srbiji bilo nesto bolje?\nDoctor Wu 15:23 21.03.2010\nA jel uocavate kampanju poistovecivanja Mila sa Djindjicem? Juce je to pomenuo sam Don\nU startu sam prepoznao ambiciju gospode Kneževića i Pukanića i mnogih drugih da nacrtaju metu na mojoj glavi na način na koji su je nacrtali na glavi pokojnog premijera Zorana Đinđića\nda bi u ovom intervjuu isti motiv ponovio i Korac\nKorac u Pobjedi\nDok sam bio u vladi, mi smo se suočili sa tom kampanjom Pukanića o navodnom švercu cigareta što je, da odmah kažem, bila obična fantazmagorija. Mi smo tada dosta doznali o toj kampanji i moram reći da je u suštini to bila kampanja u cilju diskreditacije tadašnja dva regionalna lidera – Zorana Đinđića i Mila Đukanovića. Ta kampanja je imala apsolutno politički karakter.\nCovek prosto ne zna da li je vise jadno ili smesno...\nmikimedic 15:24 21.03.2010\nPut prema EU znači "da od svoje drzave napravi moderno drustvo u kome vladaju pravo i uobicajene norme poslovnog ponasanja (niski porezi, brza i efikasna policija i sudstvo) i u kome ce se podsticati zakonito bogacenje pojedinaca bez obzira na veru/naciju/boju koze."\nzabluda. vec sam u vise navrata pisao na tu temu -- eu ne regulise pitanja sistema i efikasnosti drzavne vlasti (kako zakonodavne tako ni sudske ni izvrsne) vec samo i iskljucivo ekonomska pitanja (stvaranje zajednickog trzista, carinska unija, itd). postoje odredjenje tendencije ka vecem preuzimanju nadleznosti od strane unije (prvenstveno u spoljnim odnosima, ali nema opsteg konsenzusa drzava clanica). stoga je zabluda da ce se sam po sebi put prema eu imati za rezultat stvaranje pravne drzave, niti ce policija i sudstvo postati iole efikasniji. konkretan primer je bugarska.\nfreehand 15:59 21.03.2010\nNe. "Varvari" su pomenuti iz drugih razloga. Prvo, jer je pred njima nekoliko redova zidina, pa neke moraju da preskaču, a na drugima im se otvaraju kapije te bivaju pripušteni dalje.\nKao i nakad varvari - očekujemo da uđemo u te bajne rimske dvore, da se i mi malo počastimo ambrom i okusimo meda i mleka. Makar morali da peremo ruke i ulicom hodamo nenaoružani.\nŠto se Rima/EU tiče - to je način da na kontrelisan način proširiš/ojačaš/overiš uticaj prethodno pacifikujući lokalni živalj. Pa pošto je onomad u Rimu bilo ihaj varvara - careva, što ne bi, perspektivno, i neki evropski komesar pridošao sa ovih prostora?\nA ne mislim da bi Srbiji "tako bilo nešto bolje". Tako bi bilo dovoljno dobro.\nNeues aus der Nachbarschaft 16:16 21.03.2010\nu zemljama poput Ceske, Slovacke, Poljske, Italije (pa i Istocne Nemacke) dometi su ograniceni\nU kom smislu? Jel to onako ofrlje ili na osnovu nekih istrazivanja u oblasti recimo ekonomije, demokratizacije drustva ili pravosudja? I sto bas ove zemlje?\nDoctor Wu 17:13 21.03.2010\nU kom smislu? Jel to onako ofrlje ili na osnovu nekih istrazivanja u oblasti recimo ekonomije, demokratizacije drustva ili pravosudja?\nU kom god hoces. Po indeksu percepcije korupcije, zaduzenosti (Poljska+Slovacka+Ceska+Madjarska same mislim da duguju negde oko 1.7 hiljada milijardi dolara), ekonomskoj emigraciji- pretpostavljam da ce taj problem tek eksplodirati 2011. kada se ukinu ogranicenja za rad, neefikasnosti pravosudnog sistema, verskoj i nacionalnoj zatucanosti (odnos prema migrantima u Italiji, Ciganima u Madjarskoj, Ceskoj, Slovackoj, podrska NPD-u u Istocnoj Nemackoj)... Treba jos neki?\nI sto bas ove zemlje?\nNe znam da li si primetio ali pomenute su jos i Rumunija, Bugarska, Grcka a ove koje ti navodis su pomenute u nekom nabrajanju, kontekstu. Probaj da procitas svih 7-8 redi komentara, ne bi trebalo da bude preterano tesko.\nadam weisphaut 18:21 21.03.2010\nNe znam da li je jadno ili smešno ali je tačno da su mahom isti ljudi koji su pljuvali onomad Đinđićevu vladu oni koji su se ostrvili danas na Đukanovića a vala i B 92 od proPetračevog Nacionala, preko mladog, lijepog i uspiješnog Medojevića do Đilasovog ličnog Golluma u Press-u Dragana J. Ko ne želi da vidi ili je slep ili zainteresovan..\nadam weisphaut 18:39 21.03.2010\nZaista ne vidim kako se to postize time sto se pristaje na stvaranje kriminalne, nacisticke drzave na teritoriji Kosova.\nUmalo da mi promakne, sigurno ti je poznato da postoji jedan entitet na prostoru ex SFRJ koji je sproveo sudskom presudom potrvđeni genocid i na čijem je čelu čovek koji, da kažem to najblaže, u sivoj zoni, pa ti to nije smetalo ni najmanje da imaju tvoju bezrezevnu podršku..\nfreehand 18:49 21.03.2010\nNe znam d ali je jadno ili smešno ali je tačno da su mahom isti ljudi koji su pljuvali onomad Đinđićevu vladu oni koji su se ostrvili danas na Đukanovića a vala i B 92 od proPetračevog Nacionala, preko mladog, lijepog i uspiješnog Medojevića do Đilasovog ličnog Golluma u Press-u Dragana J. Ko ne želi da vidi ili je slep ili zainteresovan..\nUz opasku da G. Koraća duboko poštujem, a da se sa njegovim mišljenjem baš uvek i ne slažem - dve bih stvari ovde:\nprvo, mislim da je u najmanju ruku bezobrazluk pokojnog Đinđića pominjati u bilo kom kontekstu zajedno sa svakim kome iskrsne dnevno politička potreba. To se odnosi i na mlade, lijepe i poštene. na njih naročito. A to nije Medojević, mada on ionako ne domašuje tu kategoriju, ni kad se digne na prstiće.\nDrugo - zašto bi to "onomad" bilo juče? Pa kol'ko prekjuče je bio Dubrovnik, a samo malo ranije neki Kongresi, i zaboravljena Žuta greda...\nDa se podsećamo ko je kako, od britkih komunista, preko srpskih uzlećeo do crnogorskih nacionalista, pa evo i do internacionalista? Bolje rečeno Multinacionalista.\nSocijaldemokrata i socijalista....\nPazi kad se rimuje?!\nU svakom slučaju, mnogo mi je "Pobjede" za danas.\nadam weisphaut 19:08 21.03.2010\nprvo, mislim da je u najmanju ruku bezobrazluk pokojnog Đinđića pominjati u bilo kom kontekstu zajedno sa svakim kome iskrsne dnevno politička potreba\nDa li je ukusno ili ne je posebna priča, ovd egovorimo da li je tačno, to što su isti ljudi protiv dva različita političara ne znači da su oni isti.\nZaista zašto ne bi i o tome razgovarali, ali ovo prethodno ne utiče na gorepomenutu činjenicu, a činjenica je da je duhanska afera imala kao mete Đukanovića i Đinđića..\nbaroniknez 19:25 21.03.2010\nodlican izgovor da se pokaze kako je djukanovic zapravo jedan posten covek koji nikada nije svercovao i krsio zakon i zato treba da ide u zatvor\nfreehand 19:39 21.03.2010\nPa skoro da bih se mogao i složiti sa ovim, ali... Sa tim istim ljudima je Đukanović do juče radio.\nTo što nije u Crnoj Gori na taj način kršio zakon posledica je toga da je zakone sam pisao i donosio. Podsetio bih na onu tragikomičnu epizodu sa TV duelom Britva Vs. Blitva, gde je to bio lajt-motiv.\nŠto se Đinđića tiče - on je bio meta svima koji su se prali od raznoraznih svinjarija. Pa je zgodno i lukrativno bilo oplesti ga po bilo kom pitanju. Slutim da su barabe i bez unapred dogovorenog honorara čašćavale autore takvih baljezgarija.\nProsto iz derta.\nadam weisphaut 19:44 21.03.2010\nNisam Đukanovićev advokat, no ne mogu da primetim da nekako sve te opužbe spadoše na jedan nerealizovani optužni predlog i na kampanju Knežević-Medojević, što naravno ne implicira nikako nevinost, ali nisam siguran da je Đukanović jedini ovde koji se zasad izvukao kao uglednik iz tog perioda, štaviše puna ih je političko/ekonomska scena i ovde..\nadam weisphaut 19:58 21.03.2010\nSa tim istim ljudima je Đukanović do juče radio.\nTo što nije u Crnoj Gori na taj način kršio zakon posledica je toga da je zakone sam pisao i donosio.\nOdakle onda uverenje u BGD da će ti isti ljudi biti nosioci promene u CG. To je samo lični obračun i ništa više.\nProsto iz derta\nOvako, ne mislim da su se ZĐ I MĐ nešto lično voleli ali da su u jednom periodu iz zajedničkih interesa sarađivali nije sporno, ne verujem da ga je neko opleo tek tako, tu nema slučajnosti, tu uvek postoji agenda..\nBili Piton 21:53 21.03.2010\ni u kome ce se podsticati zakonito bogacenje pojedinaca bez obzira na veru/naciju/boju koze\n...i takodje, ono sto prosto vristi da ne ostane nekazano (iako se u normalnom svetu podrazumeva) - zakonito oporezivanje zakonito obogacenih pojedinaca (po kliznoj skali) - bez obzira na veru/naciju/boju koze.\nmogul_sad_ja_kasti 22:50 21.03.2010\nSrz moderne svetske ekonomije nije saradnja nego kompeticija, konkurencija.\nbtw...a kako ćemo se takmičiti ako ne sarađujemo, ne poznajemo se uzajamno i ne poštujemo pravila od obostranog interesa?\nana.antic 23:22 21.03.2010\n"Jelica Greganović: Tako je, zato što je opšte poznato da je Kosovo, već u srednjem veku, bilo holandska kolonija koju su joj kasnije, tokom turske invazije, preoteli ratnici japanske pravoslavne sekte i na njoj napravili brojne crkve i manastire. Tokom Prvog srpskog ustanka, Kosovo Japancima preotimaju Šveđani, koje je srpska vojska uspela da pobedi u Prvom balkanskom ratu.Shvatam ja da profesor Korać ne predaje istoriju, ali iz gornje tvrdnje mogu da zaključim, ako je tumačim kao manje malicioznu, da je intenzivno, još od osnovne škole, bežao sa časova istorije."\nu tom srednjem veku srbije kao drzave u njenom modernom smislu i obliku nije bilo. a nije bilo ni srpske nacije, koja je takodje produkt novijih istorijskih intelektualnih i drugih procesa. to sto vi radite u svom komentaru je tipicno kasapljenje istorijskog pamcenja, o kome govori i prof. Stojanovic. a koliko se glupo osecam sto ovo jos uvek mora da se objasnjava gradjanima nesretne srbije, sasvim je druga prica. sa casova istorije, izgleda, bezali su neki drugi.\nnaravno, svako moze raditi kako mu je volja, ali mene bi bilo malo sramota da komentarisem obrazovanje profesora Koraca. njegov je obrazovni, a i kulturni, nivo za mnoge potpuno nedostizan. a i ironija nije za svakoga.[\nfreehand 23:29 21.03.2010\nKhm... U srednjem veku nije bilo ni jedne države "u njenom modernom obliku", reklo bi se. Kao ni nacija. Pa ste u pravu da tu ni Srbija nije izuzetak.\nAli bi i u daljim zaključcima valjalo biti oprezan, jer važe iste analogije.\nana.antic 23:40 21.03.2010\nnije je bilo u modernom obliku, ali ni u modernom znacenju te reci. jednostavno, to je sasvim savremen koncept. i ako govorimo o kosovu kao istorijskom (ili ne) delu politicke tvorevine koja se naziva srbijom - i ciji je istorijski naslednik sadasnja mila nam otadzbina - onda zaista ne razumem kakva je svrha uplitanja srednjeg veka (koji je, btw, vrlo komplikovana oblast za koju se specijalizuje vrlo malo ljudi, ali zato amatera koliko hocete).\nfreehand 23:51 21.03.2010\nPotpuno ste u pravu, ali tako gledajući - uplitanje srednjeg veka najmanji je kiks u postu Jelice Greganović.\nPobogu - Holanđani, Japanci-pravoslavci i Šveđani?!\nMa haj'te molim vas!\nDoduše, moglo bi se na sve navedeno, uključujući i epohu gledati kao na ironični osvrt... Ali, to već zavisi od dobre volje.\nana.antic 00:05 22.03.2010\nu tom postu dobre volje nije bilo. samo neznanja, a i nedostatka duha i lepog vaspitanja.\nfreehand 01:52 22.03.2010\nHajd sad. I sa ovim ću se složiti, ali sam siguran da ne mislimo na isti post.\nCovek u belom 03:16 22.03.2010\nu tom srednjem veku srbije kao drzave u njenom modernom smislu i obliku nije bilo. a nije bilo ni srpske nacije, koja je takodje produkt novijih istorijskih intelektualnih i drugih procesa.\nnaravno, svako moze raditi kako mu je volja, ali mene bi bilo malo sramota da komentarisem obrazovanje profesora Koraca. njegov je obrazovni, a i kulturni, nivo za mnoge potpuno nedostizan. a i ironija nije za svakoga.\nSrednji vek i moderan smisao u istoj recenici su oksimoron.\nNe bih komentarisao obrazovanje "profesora Koraca", ali kod tebe ga ocigledno manjka. Ili ti manjka elementarne logike...\nA za ironiju si u pravu. Definitivno pojedini nisu u stanju da je razumeju.\nana.antic 03:44 22.03.2010\nu oksimoronu i jeste problem, ali je neverovatno da to jos uvek mora da se crta.\na Korac zaista jeste profesor, cemu navodnici?\nana.antic 05:20 22.03.2010\nCovek u belom 05:24 22.03.2010\nUkoliko ne znas koja je razlika izmedju zvanja univerzitetskog profesora i docenta siguran sam da u tvom okruzenju ima ljudi koji bi ti to mogli objasniti. Ne moram bas sve ja da ti crtam.\nana.antic 05:36 22.03.2010\nana_radmilovic 07:24 22.03.2010\nma nije maliciozan, odakle ti to? opšte je poznato da su albanski katolici zidali kosovske crkve, samo srbi neće da se pomire s tim.\nwukadin 09:32 22.03.2010\nJe li to lose?\nwukadin 09:35 22.03.2010\nZnaci tvrdis da je taj entitet genocidan! Jos kad bi Srbija priznala deklaracijom genocid, otvorio bi se put za ukidanje entiteta, sto bi ti zeleo, zar ne... Ili ti je mozda drago da postoji nesto sto je sprovelo genocid?!\nEto, motiva da se u Srbiji usvaja takva deklaracija i to kad je odluka suda vec relativizovana i donekle zaboravljena. QED!\nescherichije_colic 11:33 22.03.2010\nu tom srednjem veku srbije kao drzave u njenom modernom smislu i obliku nije bilo\nAli zato nemamo nikakav problem da Izraelu priznamo pravo na Palestinu, kao "kolevku nacije i državnosti"?\nDupli aršini, eto šta je to.\nwukadin 12:02 22.03.2010\nDa to kaze Haski tribunal sigurno bi Adem polizao prste.\nescherichije_colic 12:09 22.03.2010\nSve su to mali partijski-shoopci-podrepaši-lajavci :) Evo sad su nam ukinuli vize pa mogu da idu u Trst po farmerke, što će reći da su ispunjene njihove fantazije ... ne znam stvarno što više toliko pene. Navike su čudo\nadam weisphaut 12:24 22.03.2010\nKakv simpatičan etnički humor, hahaha, hahah, genijalno..\nwukadin 12:30 22.03.2010\nMa ja pogresno otkucao, sto je tebi dobar izgovor da ne odgovoris na moju tvrdnju da bi ti bilo drago da Republika Srpska nestane. A jos bih te pitao svasta nesto... za koga bi glasao "da su sutra izbori" i da li si za usvajanje rezolucije koja bi osudila "genocid" u Srebrenici.\nNo dobro, nekad je cutanje stvarno zlato <_<\nescherichije_colic 12:43 22.03.2010\nsudskom presudom potrvđeni genocid\nAdame, kad si tako dobro upućen u bosanska ratna zbivanja, daj molim te odgovori mi na 2 pitanjca koja me odavno muče:\n1) ako je bio genocid, zašto to isto nisu uradili u Žepi?\n2) ako je bio genocid, zašto su pustili žene i decu?\nJelena Gall 13:10 22.03.2010\nmozda zato da bi genocid bio malo manje genocid? ili da smislimo neki drugi dobar razlog? malo da licitiramo i o tome brljamo po ovom blogu?\njarovid 13:31 22.03.2010\no tome brljamo po ovom blogu\nбиће да је овај блог забрљан од нултог коментара\nJelena Gall 13:49 22.03.2010\nja sam taj komentar ignorisala kao potpuno irelevantan. korac je ispustio srednji vek, fakat. sigurno ne zato sto je neznalica ili zato sto je bezao sa casova istorije. da li je to uradio zato sto se rani srednji vek (dakle, srbija na kosovu) podrazumeva, pa to nije nuzno ikome crtati, ili zato sto je hteo da krene od trenutka presudnog za uredjenje moderne srpske drzave (pripojenje kosova srbiji posle balkanskih ratova), ili... - pa, morali bismo koraca da pitamo, ili novinara koji ga je intervjuisao.\nkako god, srednji vek je irelevantan u intervjuu koji je korac dao pobjedi.\nsrednji vek je irelevantan u tekstovima dubravke stojanovic.\noboje pricu pocinju balkanskim ratovima, pri cemu nikome svraka mozak nije popila, pa da ne zna sta se ono zbivalo u srednjem veku na kosovu i otkud tamo srpski manastiri itd. i sl.\ntek, prica nije o kosovskom boju i srpskoj kolevci, nego o modernoj drzavi srbiji.\nzato je i komentar o "malicioznosti" zarka koraca - irelevantan. promasio je temu.\nana.antic, hvala na trudu i pozdrav. ja se na ovaj lanac komentara vise necu nadovezivati.\nmariopan 14:43 22.03.2010\nOrić nije pustio žene i decu ali je Hag pustio njega.Znači, preporuka Civilizovanog Sveta bi bila - ne puštatje žene i decu ako imate saveznike koji će da vas puste iz Haga?\nmikimedic 15:29 22.03.2010\nglavna karakteristika bica krivicnog dela genocida je postojanje namere za unistenjem etnicke grupe. u tom kontekstu je nelogicno da su zene i deca postedjene ako je postojala genocidna namera.\nne postoji jasno odredjena definicija genocida i problem je takodje i odredjivanje grupe, pripadnosti grupi, kao i teritorijalne aplikacije. zato su razlicite interpretacije moguce.\nJelena Gall 16:03 22.03.2010\nmariopan, miki i ostali - molim vas da ne nastavljamo ovde priču o genocidu. nije tema, a pogotovo nije tema za uzgrednu priču.\nmiki, sve je ok u ovome što kažeš, ali problem na ovom blogu nije u pravnim definicijama genocida, nego u tome što je na ovom threadu genocid zloupotrebljen u svrhu relativizacije druge priče.\nmolim da se niko ne nađe uvređen.\nmariopan 17:12 22.03.2010\nTo sam komentarisala u kontekstu "istorijske krivice" Srbije zbog koje treba da sleduje neka kazna ( ima dosta navedenih i u tekstu i u komentarima) ili odmazda u vidu Kosova ili drugih delova teritorije, (nije još gotovo, sporni su i Sandzak a i Vojvodina)...po razlozima kao što je Zločin (činili svi svima) i i istorijskim "razlozima" koji se uzimaju kao osnova u tom tekstu ( a datum istorije od datuma- do datuma se uzima kako kome trenutno odgovara). Nema teritorije koja nije širena, skupljana, deljena i koja nije sporna u Evropi. Ako bi se ti isti razlozi i drugima računali kao što se računaju Srbiji kao razlog za otimanje teritorije.\nI Albanci su hteli teritoriju, onolike zločine počinili bez kazne, dobili Kosovo kao nagradu, kamo kazna za njih?\nZašto se onda komada Srbija i sve te iste razloge navode a mogli bi da ih navedu za bilo koju zemlju ili naciju u okruženju? Orić je samo primer tih dvostrukih aršina, pravi primer, zločinac koji je slobodan + Tači slobodan i tako dalje. Znači Zločin je relativna kategorija,"istorija" je relativna kategorija - to onda nije razlog. Razlog su dvostruki aršini i nečiji interes koji je na štetu Srbije.\n"molim da se niko ne nađe uvređen".\nNema razloga, u pravu si.\nana.antic 18:28 22.03.2010\nana.anticu tom postu dobre volje nije bilo. samo neznanja, a i nedostatka duha i lepog vaspitanja.ja sam taj komentar ignorisala kao potpuno irelevantan. korac je ispustio srednji vek, fakat. sigurno ne zato sto je neznalica ili zato sto je bezao sa casova istorije. da li je to uradio zato sto se rani srednji vek (dakle, srbija na kosovu) podrazumeva, pa to nije nuzno ikome crtati, ili zato sto je hteo da krene od trenutka presudnog za uredjenje moderne srpske drzave (pripojenje kosova srbiji posle balkanskih ratova), ili... - pa, morali bismo koraca da pitamo, ili novinara koji ga je intervjuisao.kako god, srednji vek je irelevantan u intervjuu koji je korac dao pobjedi.srednji vek je irelevantan u tekstovima dubravke stojanovic.oboje pricu pocinju balkanskim ratovima, pri cemu nikome svraka mozak nije popila, pa da ne zna sta se ono zbivalo u srednjem veku na kosovu i otkud tamo srpski manastiri itd. i sl.tek, prica nije o kosovskom boju i srpskoj kolevci, nego o modernoj drzavi srbiji.zato je i komentar o "malicioznosti" zarka koraca - irelevantan. promasio je temu.ana.antic, hvala na trudu i pozdrav. ja se na ovaj lanac komentara vise necu nadovezivati.\nnaravno da je promasio temu, ali je to ucinio na nekako bespotrebno grub (i neduhovit) nacin, pa nisam mogla da odolim.\nali problem je, cini mi se, nesto dublji, i odnosi se na to kako mi shvatamo i tumacimo razne istorijske kategorije i koncepte. dubravku stojanovic treba slusati i citati pazljivo, zato sto ona naglasava vaznost istorijskog konteksta za stvaranje i razvoj svakog pojma, institucije, politike i sl. dakle, kategorije i sistemi vrednosti koje mi danas imamo su rezultat vrlo specificnih savremenih razvoja i dogadjanja i okolnosti, i valja ih primenjivati na vreme sadasnje ili moderno. tako postaje jasno da te kategorije i vrednosti (i identiteti) nisu ni apsolutni ni bezvremeni ili vecni, nego istorijski vrlo specificni - i ograniceni. kad bi se istorija kod nas tako predavala, ne bi se desavalo toliko cesto da pojmove kao sto su 'srbija' ili 'srpski narod' na silu kalemimo na srednji vek, o osmanskom carstvu pricamo kao o 'turskoj' a o lazaru hrebeljanovicu (recimo) kao nekom srednjevekovnom patrioti. vrlo slicno, i sadasnje stanje na kosovu nije rezultat nekih vecnih animoziteta i 'endemske mrznje,' kao sto se kaze u tekstu gore, vec odluka i odnosa koji su nastali u dvadesetom veku. i to je, cini mi se, smisao teskta. ali istorija se kod nas jos uvek shvata u nekom sasvim drugacijem kljucu, pa onda mozda i nije tako lose bezati sa casova istorije u srbiji, izbegnete intoksikaciju.\npozdrav i vama, i hvala za tekstove.\nmalaramona 20:13 22.03.2010\nJašta. Za vreme Miloševića i Šešelja važilo je ono:"Gde su srpski grobovi , tu su srpske zemlje." Ovih dana izgleda crkvama se obeležava granica, i to ne samo sadašnje, nego i srednjevekovne, a bogami i buduće Srbije.\nadam weisphaut 10:31 23.03.2010\nne postoji jasno odredjena definicija genocida i problem je takodje i odredjivanje grupe, pripadnosti grupi, kao i teritorijalne aplikacije. zato su razlicite interpretacije moguce\nOdgovaram Mikimedicu jer se jedini potrudio da argumentovano odgovori u ovom trollu.\nMiki, ovo što ti spominješ je u domenu akdaemske diskusije, ja samo spominjem presudu MSP koji, složićeš se, jeste mnogo merodavniji i poyvaniji da prihvati ili odbaci takvu kvalifikaciju, u krajnoj liniji njegova odluka je obavezujuća za strane u sporu. Bilo bi veoma nelogično da mi kao država sa jedne strane tražimo mišljenje MSP o jednostranoj nezavisnosti Kosova, a da selektivno tumačimo i prihvatamo njegove odluke, zar ne?\nNo to ovde nije ni bila tema, te se isključujem,\nmikimedic 11:43 23.03.2010\nMiki, ovo što ti spominješ je u domenu akdaemske diskusije, ja samo spominjem presudu MSP koji, složićeš se, jeste mnogo merodavniji i poyvaniji da prihvati ili odbaci takvu kvalifikaciju, u krajnoj liniji njegova odluka je obavezujuća za strane u sporu.\nok, onda samo jedan kratak odgovor bez ulaska u siru akademsku raspravu. odgovor nije ni da ni ne, vec kao i sve u medjunarodnom pravu vise nego kompleksan.\nsud jeste doneo odluku da se radilo o genocidu, ali je ta odluka zaista krajnje problematicna, kako u sirim pravnim krugovima tako i medju samim sudijama msp.\nnema prostora da se ovde otvara rasprava (nije tema), zato cu samo da napomenem da su suprotna misljenja izneli potpredsednik suda al-khasawneh, zatim sudije ranjeva, shi, koroma, owada i tomka, a dodatne deklaracije su prilozili i keith, bennouna i skotnikov.\nBilo bi veoma nelogično da mi kao država sa jedne strane tražimo mišljenje MSP o jednostranoj nezavisnosti Kosova, a da selektivno tumačimo i prihvatamo njegove odluke, zar ne?\nne bi bilo nelogicno. uloga msp je vrlo specificna, i nadleznost se utvrdjuje u svakom konkretnom slucaju (osim ako strane ne pristanu na tzv. 'obaveznu nadleznost').\nzato je vrlo cest slucaj da u jednom predmetu strana priznaje nadleznost, a u drugom ne. npr. u slucaju nikaragva, sad su se se povukle iz spora posle utvrdjene nadleznosti suda, a takodje posto izvrsnu ulogu ima savet bezbednosti, fakticki zbog mogucnosti americkog veta odluku nije bilo moguce izvrsiti.\nsa druge strane sad su u mnogim slucajevima prihvatile nadleznost -- npr. hostage crisis (iran).\nseceranac 14:47 21.03.2010\novo napisano je uglavnom tacno i nije sporno\npo mom misljanju ono sto je najveci problem koji srbi imaju o resavanju problema Kosova su dvostruki standardi,\nslicna istorijsko pozadinska prica moze da se napise o bosni i hrvatskoj, sve sa zlocinima (jos gorim), politickim manipulacijama, vojno policijskim upravama, zeljom vlasti za zemljom bez stanovnika, zeljom naroda sa samoopredelenjem, cepanju nacionalnog bica na dva ili tri ... sve je primenjivo\niz nekog viseg razloga eticki i pravni principi koji se sprovode na kosovu se tamo nijsu ni pominjali, tamosnja vlast je dobila zemlju bez stanovnika, narod nije dobio pravo na samoopredelenje, nacija je uspesno podeljena ...\nne moze EU takvom politikom ocekivati podrsku srba cak i ako je sargarepa mnogo velika a stap dugacak\nOno sto nasa vlast sada zeli nije Kosovo, ne treba to njima pogotovo ne sada\nšto je zastrašujuće, jer je srpska država već postojala bez Kosova. Kosovo Srbiji pripada tek od Prvog balkanskog rata.\nvlast zeli da se prema Kosovu odnosi kao prema okupiranoj teritoriji, da ne mora da ga prizna a da istovremeno nista ne radi da ga oslobodi te okupacije, da ga smatra svojim iako vecina ne deli njeno misljenje, bas kao u vreme kada je to bio deo turske\nna taj nacin skida istorijsku i dnevno politicku odgovornost sa sebe a problem ostavlja otvorenim\nantonacci 14:56 21.03.2010\nRe: svega pomalo\nJedan od problema u Srbiji jeste to što njeni stanovnici veruju da Srbiju bilo ko pita za bilo šta i da neko zapravo traži od Srbije da aminuje nešto. Mi smo jedna mala i relativno nebitna zemlja. Zapravo, sasvim izvesno nebitna, ništa tu relativno nije. Ekonomski nebitna. Politički nebitna. A usuđujem se da kažem i kulturno nebitna. (Da parafraziram Isidoru Sekulić - dali smo Evropi samo Njegoša i freske, a diskutabilno je koliko dobro je moguće prevesti Njegoša.) EU je imala interes da primiri ovo područje, da ga nekako pacifizuje i u tome je uspela, jer bez obzira na loše susedske odnose, Srbija (niti bilo koja druga balkanska "država" nije sposobna da započne nikakav rat. U tom smislu je politika EU već gotova. I boli ih sve kolektivno uvo čemu će Srbija da da podršku. Jer jedino samoj sebi još može da nanese neku štetu.\nlooping 15:14 21.03.2010\nDanas je Srbija nebitna, slaba zemlja... A sutra - ko zna. Svetski poredak je promenljiva stvar, medjudrzavni odnosi takodje. Ono sto danas vecina aminuje sutra ce osporavati. Politika je k...a kako za nas tako i za svakog drugog. Za nas je trenutno vazno da budemo civilizovani, da imamo svoj stav i da ga se drzimo ( ne kao rezim S.Milosevica svakih pola sata da menjamo politiku ). Samo da resimo unutrasnje stvari (najpre standard) . Ma koliko lose sad bilo - nase vreme tek dolazi.\nantonacci 15:18 21.03.2010\nDanas je Srbija nebitna, slaba zemlja... A sutra - ko zna.\nMa koliko lose sad bilo - nase vreme tek dolazi.\nOvakav optimizam u životu nisam još sreo. Zaista.\nlooping 15:26 21.03.2010\nSamo da nas neki rat ne omete narednih dvadeset godina i optimizam = realnost\nescherichije_colic 11:47 22.03.2010\ndali smo Evropi samo Njegoša i freske, a diskutabilno je koliko dobro je moguće prevesti Njegoša.\nBaš me interesuje šta bi danas ostalo od veličanstvene evropske kulturne baštine da su i njih 500 godina okupirale Osmanlije?\nSrpska narodna epska poezija bila je inspiracija takvim veličinama evropske kulture kao što su Goethe ili braća Grimm. I ništa od te poezije nisu napisali školovani ljudi, uzgajani vekovima po eminentnim univerzitetskim centrima - sve nepismeni seljak, uz gusle i polić rakije. Čisto da napomenem.\nbaroniknez 14:56 21.03.2010\nSrbija ne treba da prizna nezavisnost kosova pre svega zbog Albanaca koji zive tamo. Albanci kao i drugi ljudi treba da imaju jaku drzavu koja ce da obezbedi njihova prava i sve ostalo sto jedna drzava treba da radi. Sa jedne strane imaju kriminalnu kosovsku vladu, a sa druge strane drzavu Srbiju nemocnu da se suprostavi SAD-a koje su okupirale Kosovo. Ako budu imali jos jednu drzavu koja smatra Kosovo svojom teritorijom a koja podleze svim ucenama i pritiscima to im nije ni od kakve koristi\ndanas je sexy zalagati se za nezavisnost kosova. znam mnoge koji tako hoce da budu sexy i onda kazu "ja sam za nezavisnost kosova".\nNeues aus der Nachbarschaft 15:26 21.03.2010\nJel mislis u Srbiji? I zato je valjda Jeremic posle Tadica i Nikolica najpopularniji politicar.\nbaroniknez 15:52 21.03.2010\nhocu da kazem da kosovska vlada rasprodaje imovinu preduzeca iz srbije, ali to koraca ne zanima niti on ima plan kako da to pitanje uredi i suprostavi se otimanju. kada bi imao i ja bih glasao za njega\nJelena Gall 21:10 21.03.2010\ndanas je sexy zalagati se za nezavisnost kosova. znam mnoge koji tako hoce da budu sexy i onda kazu "ja sam za nezavisnost kosova"\njos vise sexy je priznati nezavisnost kosova. logicno, zar ne?\nNeues aus der Nachbarschaft 15:14 21.03.2010\nHvala Jelena na prenosenju isecaka iz Dubravkinog teksta.\n'Srpsko istorijsko pravo' na Kosovo zasnovano je na romanticarskoj istoriografiji koja je pocela u 19om veku. Ona danas u mainstream istoriografiji nema ozbiljnih kriticara, jer tu umesto istorijskog znanja caruje autoritet 'istoricara velikana'. Potpuno drugacija situacija u odnosu na recimo komunisticku istoriografiju i mitologizaciju II sv. ratu gde se oseca mnogo veca potreba za preipsitivanjem sto je ispravno, ali i tu, na zalost, preovladjuje samo revizionisticki kljuc. Neverovatno je kako Srbija pocetkom 21. veka nema sposobnije politicare od ovih koji sve svoje politicke strategije i sudbine gradjana vezuju za neko zamisljeno istorijsko pravo a da su o istorijskim dogadjajima ucili samo iz epskih pesama. U tako osmisljenoj politici pojedinac i njegova prava i civilno drustvo su neprijatelji drzave. Najosnovniji zahtev pojedinca za kvalitetnijim zivotom u Srbiji danas dovodi u pitanje politiku kojoj je osnovna merna jedinica Kosovo.\nVirtuelni Vasilije 17:58 21.03.2010\nRe: istorijsko pravo\n'Srpsko istorijsko pravo' na Kosovo zasnovano je na romanticarskoj istoriografiji koja je pocela u 19om veku. Ona danas u mainstream istoriografiji nema ozbiljnih kriticara, jer tu umesto istorijskog znanja caruje autoritet 'istoricara velikana'.\nDobro, ako Srbija nije imala istorijsko pravo, ko je onda imao? Valjda Turska? A posto je Turska nedvosmisleno bila okupator valjda je onda bilo normalno, kad se zemlja oslobodi tog okupatora, da se joj pripadnu njene nekadasnje teritorije?\nOno sto meni smeta kod ove "LDP-naucnice" je nekozistentnost. Ako vec smatra da je odlucujuci kirterijum za (ne) pripadanje neke teritorije jednoj zemlji etnicka sturuktura stanovnistva zar nije onda logicno da se zalaze i da bosanski Srbi po istom tom kriterijumu ne treba da budu u BiH? Ili bi samo nekoliko desetina kilometara dalje trebalo da vaze neki totalno suprotni kirterijumi? I zasto? Zato sto tako NATO hoce? I kakva mi je onda to "nauka" koja se prilagodjava dnevnopolitickim zahtevima mocnika?\nUostalom mnogo vaznije istorijsko pravo je bilo na osnovu toga sto je skoro ceo 20. vek Kosovo bilo deo Srbije. Ne moze se granica drzave DANAS menjati na osnovu stanja od pre 100 godina. Po tome bi veliki delovi Poljske i Ceske onda morali ponovo da pripadnu Nemackoj.\nA nije u pravu ni u onom delu u kome govori o etnickim ciscenjima. Tacno je da su i preseljenja stanovnistva deo stvaranja nacionalnih drzava i drugih (medju) nacionalnih sukoba. Ali bas u ovom konkretnom slucaju o kome govori Srbija nije etnicki ocistila Kosovo ... nego je ogromna vecina njegovog albanskog stanovnistva ostala na njemu. A prilikom nedavnog albansko-natovskog osvajanja Kosova je proterano prakticno kompletno nealbansko stanovnistvo sto je, s obzirom da se sve desilo (skoro) 100 godina kasnije, nesto sto sto zasluzuje neuporedivo ostriju osudu.\nNeues aus der Nachbarschaft 18:29 21.03.2010\nDobro, ako Srbija nije imala istorijsko pravo, ko je onda imao? Valjda Turska? A posto je Turska nedvosmisleno bila okupator...\nFora je u tome da istorijsko pravo nema niko, ni Srbi ni Albanci niti se na osnovu njega mogu graditi politike savremenih drzava. Ako bi u politici vazio princip istorijskog prava onda je pitanje zasto ne i Skoplje Srbiji, zar tamo nije bio Dusan, zasto ne dalmatinska obala Italijanima, zasto ne Backa i Erdelj Madjarskoj, zasto ne Salzburg Vatikanu, zasto ne juzni Tirol Austriji i da ne nabrajam dalje. Turska nije postojala do pocetka 20og veka pa nikog nije mogla da okupira, ranije su bile Osmanlije koje su bile isto toliko okupatori kao sto je i car Dusan bio kad je odsvajao Grcku ili Stefan Nemanja kad je osvajao Duklju i Kosovo ili madjarski kralj Bela III kad je isao u Dalmaciju.\nUostalom mnogo vaznije istorijsko pravo je bilo na osnovu toga sto je skoro ceo 20. vek Kosovo bilo deo Srbije.\nOvo je vec nesto drugo, ali ne zbog istorijskog prva vec zbog toga sto je Kosovo bilo deo Srbije odn. Jugoslavije i to jeste pravni argument koji Srbija moze koristiti.\nNe moze se granica drzave DANAS menjati na osnovu stanja od pre 100 godina.\nAko se ovo odnosi na Dubravkin tekst ja mislim da si je pogresno shvatio, jer smisao njenog teksta nije da Kosovo treba da pripadne Albancima ili da oni imaju vise od Srba pravo na njega vec da demaskira mit o samorazumljivom prvenstvu Srba nad Kosovom sto ces recimo naci u Kostunicinim, Tadicevim ili Jeremicevim izjavama.\nJelena Gall 21:33 21.03.2010\nAko se ovo odnosi na Dubravkin tekst\ndaleko najinteresantniji deo teksta za mene je onaj u kojem dubravka pise o tome kako je - prakticno, realno! - tretirano kosovo od trenutka kada je (PONOVO, nadam se da maliciozni dobro vide ovu rec) uslo u sastav srpske drzave. mislim na deo teksta koji pocinje recima:\nI sve je bilo svečano i patriotski, dok se nije postavilo pitanje kakav će se oblik vlasti uspostaviti u toj oblasti, dakle, pitanje slično onom na koje ni danas nema odgovora.\ntu je kopca sa onim sto je rekao korac - ako je nesto odlucilo o sudbini kosova, onda je to sada vec skoro stogodisnja nesposobnost srbije (vlasti) da uredi zivot na kosovu.\nwukadin 09:42 22.03.2010\n'Srpsko istorijsko pravo' na Kosovo zasnovano je na romanticarskoj istoriografiji koja je pocela u 19om veku.\nA sta li je onda jevrejsko istorijsko pravo na Palestinu u kojoj ih je 1910. bilo manje od 10 odsto?!?\nKako su se prema tome poneli Englezi i Amerikanci?!\nwukadin 09:44 22.03.2010\nNajosnovniji zahtev pojedinca za kvalitetnijim zivotom u Srbiji danas dovodi u pitanje politiku kojoj je osnovna merna jedinica Kosovo.\nMozda je neki Britanac 1940. zeleo da kvalitetnije zivi nego 1938.\nJelena Gall 10:38 22.03.2010\nwukadine, sve ok, sve poznato i jasno, a i nema nista novo pod suncem, svi su ljudi svuda isti.\nvec kad je tako, nemoj molim te vise komentarisati na ovom blogu.\nVirtuelni Vasilije 11:27 22.03.2010\nJa bih pre rekao da ti neke stvari ovde nisi razumeo: moje misljenje je da pomenuti srpski politicari insistiraju na samorazumljivom pravu drzave Srbije da Kosovo bude i ostane deo njene teritorije. A svi ljudi, nezavisno od njihovog etnickog porekla, imaju ista prava na teritoriju na kojoj zive (ukljucujuci i onih par stotina hiljada proteranih nealbanaca). I nisam cuo jos ni jedan razuman argument protiv. Meni ovo Dubravkino pisanije pre lici na pristrasnu odbranu nasilonog otcepljenja Kosova od strane NATO-UCK alijanse.\nako je nesto odlucilo o sudbini kosova, onda je to sada vec skoro stogodisnja nesposobnost srbije (vlasti) da uredi zivot na kosovu\nI ovo mi izgleda samo kao pristrasan pokusaj odbrane jednostrano (i nasilno) proglasene nezavisnosti Kosova. Posebno bih od Dubravke ocekivao malo objektivniju i siru sliku. Kao prvo, medjunacionali problemi najcesce traju decenijama i vekovima - to ne vazi samo za ovaj primer i samo za Balkan. Dovoljno je pogledati Severnu Irsku, Baskiju, Kipar ... bliski ili daleki istok.\nUostalom i sama cinjenica da su se na tom problemu okusvali sasvim razliciti politicki sistemi (i vlasti) najbolje govori o njegovoj tezini. Da sigurno su razne od tih vlasti cinile greske, ali generalno se ne moze previse prebacivati samo jednoj strani (srpskoj) za greske. Naprotiv, iako su Srbi posle prvog svetskog rata mogli da stvore "Veliku Srbiju" oni su stvorili multionacionalnu drzavu. Posle II svetskog rata su Albanci dobili sva moguca prava (po tadasnjim standardima) i odgovornost nisu imale samo srpske vlasti - nego jugoslovenske. I imali smo situaciju da se jako veliki broj Srba iseljavao pod pritiskom militantnog albanskog nacionalizma u 60-im i 70-im. Pa je odmah na pocetku 80-ih ustvari zapoceo raspad Jugoslavije nasilnim pobunama Albanaca. I opet ne samo srpske nego i jugoslovenske vlasti (znaci pre Milosevica) nisu uspele da rese problem.\nEto to bi za mene bilo mnogo objektivnije vidjenje cele situacije a ne ovo jednostrano i pristrasno Dubravkino okrivljavanje samo jedne strane. E zato ja licno nikad ne bih voleo da mi "strucnjaci" kao sto je ona uce decu istoriji Srbije i Balkana ...\nwukadin 12:04 22.03.2010\nTvoja molba je kompliment za mene. Drago mi je kad smetam takvima kao sto si ti. Sada zadovoljan odlazim.\njaksa scekic 15:24 21.03.2010\nTreba procitati i ovo\nDa bi se Koracev intervju bolje shvatio treba procitati i ova dva texta iz Pobijede\nIntervju Ranka Krivokapica srajevskom nedeljniku Dani\ni text glodura Pobijede\nPS: Izvinjavam se autoru Bloga, tek sad sam video da postoji link ka citavom intervju, pa sam svoju opasku na pocetku replike skinuo\nlooping 15:49 21.03.2010\nRe: Treba procitati i ovo\nNe znam zasto mi se cini da se Crna Gora mnogo vise bavi Srbijom nego Srbija Crnom Gorom. Kao da im nesto smeta.\nlibela 15:56 21.03.2010\nJednu i po godinu sam imao prilike da gledam tu bestijalnost na RTCG. Gebels, da je ziv, isao bi tamo na specijalizaciju!\nantonacci 15:59 21.03.2010\nTako je! U Srbiji mi na sreću imamo objektivne medije gde nipošto nema režimske propagande.\nlooping 16:06 21.03.2010\nSamo neka ne izbacuju Crnu Goru mnogo po medijima (u bilo kom kontekstu) jer ako budem to morao da slusam ...\nlibela 17:05 21.03.2010\nVeruj... s CG medijima se ne mozemo porediti ni pod razno!\nJelena Gall 21:36 21.03.2010\nnije CG tema ovog bloga, cak i ako jeste podrazumevajuci deo konteksta price.\ndali76 16:02 21.03.2010\nrealnostkorisnija od ideologije\nVolim da citam ljude kao sto je Dubravka Stojanovic zbog njene realnosti kad pise o istoriji. Medjutim ono sto se provlaci kroz njen tekst je ta moralna linija na kojoj ona gradi objasnjenje zasto je I kako Srbija izgubila Kosovo.\nDa su Srbi imali tu politicku mudrost taj vrednosni ssistem pocetkom 20 vijeka pa da demokratski ustav stave na “nove krajeve” ispada da bi sacuvali Kosovo, a sa druge strane sasvim jasno govori o ciljevima svake drzave pa I Srbije tog vremena.\nAlbanci su dobili ogromnu autonomiju u socijalistickoj Srbiji/ “demokratski ustav” te ideologije je prosiren na sve pa se nesto ne sjecam da su se ikad smatrali Srbijom ?\nKako sama Dubravka zakljucuje u albanskim citankama se odavno ucilo da je “rasparcavenje albanskog teritorija “ na dva dela bila nepravedna odluka svetskih sila koja je izazvala frustracije albanskog puka.\nSrbija ,za svoje dobro, treba da prihvati realnost I u njoj trazi svoje interese , al vise dosta tog laznog morala zbog kojeg su Srbi eto izgubili Kosovo cim su ga zauzeli jer sue eto za “nove krajeve” uspostavili neke drugacije zakone.\nDa je moral arsin , a liberalizam teorija medjunarodnih odnosa granice drzava bi sasvim drugacije izgledale. Na kraju pitanje je da li bi ikog I bilo .\nJelena Gall 21:49 21.03.2010\nRe: realnostkorisnija od ideologije\nnikakve nekonzistentnosti tu nema. svim drzavama je bilo u interesu da osvoje sto vise teritorija. pa i srbiji. sve drzave su bile nezadovoljne rezultatom, pa i srbija.\nali kosovo (o kojem je rec) je pripalo srbiji. od tog trenutka je kosovo postalo unutrasnje pitanje srpske drzave i srpskog drustva. sve zajedno sa albancima koji su ga u petovekovnom medjuvremenu nastanili.\nda li se secas kad su - sve zajedno sa srbima na kosovu - dobili struju?\nSrbi eto izgubili Kosovo cim su ga zauzeli jer sue eto za “nove krajeve” uspostavili neke drugacije zakone.\npa to je bar sasvim jasno. neosporno. naravno da ostaje pitanje kojim mozemo zabavljati sive celije - da je bilo drugacije, da li bi bilo bolje... ali ogromna greska u samom startu je nepobitna, a posledice ireverzibilne.\nwukadin 09:48 22.03.2010\nVolim da citam ljude kao sto je Dubravka Stojanovic zbog njene realnosti kad pise o istoriji.\nUopste nisam sumnjao. A ti si realan sa idejama ekonomskog osvajanja Kosova\nsentinel26 16:10 21.03.2010\nVječna borba za Kosovo\nSrbija ima dvije organizacije (jedna je aktivna a druga je u rezervi )koje se bore za povratak Kosova u pravni poredak Srbije.\nOvo je prva, ona aktivna - tj. mobilisana, pod punom opremom :\nPrva udarna oslobodilačka brigada\nIgrale se aganlije\nNasred zemlje Srbije\nSve delija do delije\nDruštvo zrelo za ćelije\nDa se vrati na Kosovo\nStaro carstvo Dušanovo\nTo je želja cele vlade\nAli kako to ne znade\nOj Borise div junače\nKo od tebe grmi jače\nKad čujete našeg Mirka\nPojača se svaka svirka\nStarac Fočo od sto ljeta\nNovina mu neka smeta\nŠetao je po Jevropi\nNovinare mudro škropi\nOj Dinkiću sivi tiću\nTi si čovjek od akcije\nHiljadarka malo li je\nDjelo tvoje destrukcije\nAoj Božo tvrda vjero\nGde je tebi ono pero\nKrkobabić od starine\nZa penzije u visine\nŠengen beli na vrh brda\nDa se vlada sa njim mrda\nTomica je poskočio\nVakcinu nam nabavio\nI Dijana kad obeća\nDa je budžet bušna vreća\nMrka pravi koridore\nGde će narod ić’ na more\nA Ivica pendrek drži\nDa vidimo ko je brži\nMinistar za spoljni biro\nU češalj bi rado sviro\nS njima Šule vojsku vodi\nDa Kosovo oslobodi\nDok žirafa s plota viri\nEvropa se Palmi divi\nObradović škole sprema\nProsveta mu cela drema\nMalovićka u bas svira\nDok sudije svoje bira\nŠkundrić ima pogon krasni\nIz Rusije gas ne kasni\nKod ministra trgovine\nIma dosta hladovine\nRasim nam je od sve muke\nI ministar za hajduke\nMinistarka sporta tu je\nZlatne momke dočekuje\nA ministar okoline\nBere gljive sa planine\nS njima prima tu naforu\nMinistar za dijasporu\nPa u ovo drčno bratstvo\nI ministar za ratarstvo\nVerica je stari znalac\nResor joj je kapitalac\nBradić ima pravu turu\nZadužen je za kulturu\nJasna ne zna šta je lobi\nInternet joj pravi hobi\nKopaonik forum stari\nSastali se svi drugari\nSvaki njihov čas skijanja\nNarod prati bez roptanja\nDirigent je stari borac\nA zovu ga ledolomac\nKada zlatni tiganj uzme\nSve ih jeza tad obuzme\nKog će sada prozivati\nPržiti na tihoj vatri


"MAČKA" NA GOLU KOSTARIKE Kako protiv golmana koji je "spustio roletnu" 2014?\nBivši hrvatski fudbalski sudija i delegat Fudbalskog saveza Hrvatske, Mateo Beusan, gostujući na HRT-u posle utakmice Belgija - Brazil, nije propustio da iskomentariše nastup Milorada Mažića.\nKLADIONICE NE VERUJU "VATRENIMA" Hrvati imaju najmanje šanse da dođu do "boginje", evo ko je GLAVNI FAVORIT\nFudbaleri Hrvatske su nanizali pet pobeda na Mundijalu, redom su rušili Nigeriju, Argentinu, Island, Dansku i u četvrtfinalu Rusiju, što je samo jedino uspelo još Belgiji, no ni takav učinak ne svrstava "vatrene" među favorite za osvajanje titule, zaključak je svetskih kladionica.\nENGLEZI SU IH DOBRO ZAPAMTILI Polufinalni okršaj starih dužnika, Hrvati znaju kako se pobeđuje "Gordi Albion"\nEngleska i Hrvatska - okršaj starih znanaca za plasman u finale Svetskog prvenstva. "Gordi Albion" je do ovog duela stigao posle trijumfa nad Švedskom (2:0), dok su se "vatreni" dobrano pomučili, jer su kroz penal rulet morali da stignu do same završnice.\nKOLIKE SU ŠANSE DA PROĐEMO GRUPU? Ovo su najinteresantnije kladioničarske kvote za "orlove"\nMundijal je sve bliži, tenzija je sve veća, uzbuđenje raste, a kvote... Iako cela nacija veruje u uspeh naše reprezentacije, ipak, kladionice bivaju oprezne.\n"SAD MOŽEMO DA OSVOJIMO TITULU" Ovo je prva reakcija Umtitija nakon što je odveo Francuze u finale Mundijala\nFudbaleri Francuske prvi su finalisti Svetskog prvenstva u Rusiji, pošto su sa 1:0 savladali Belgiju. Junak trijumfa bio je defanzivac Samjuel Umtiti, koji je glavom zatresao mrežu Tiba Kurtoe nakon centaršuta Antoana Grizmana.


DESET NAJČEŠĆIH NEDOUMICA U VEZI VAKCINACIJE: Doktor Tiodorović odgovara ko sve ne bi trebalo da primi vakcinu protiv korone | Novosti.RS\n1. Koliko me dugo štiti vakcina?\nNa precizan odgovor moraćemo još malo da sačekamo.\n- Proizvođači različito objašnjavaju, ali ništa nije tačno utvrđeno. Neko kaže od šest do osam meseci, drugi pak tvrde dve godine, to recimo navode za kinesku vakcinu, za "Fajzerovu" i "modernu" šest meseci, za "sputnjik V" osam meseci. Ipak, sve su to nagađanja i treba razumeti zašto. Nije protekao potreban period da bi u nešto bili sigurni, ipak s druge strane sve zavisi od organizma koliko će steći antitela, ali i koliko će se zadržati. Nije isto ako je titar antitela 1, 5, ili 20, 30, 60 i više, što zavisi koliko je kvalitetna odbrana i koliko je kvalitetna vakcina. To je u ovom trentuku vrlo neutemeljeno i znaćemo kada prođe određeni period, posle analiza koje će biti obavljene tek nakon što se dostigne određeni obuhvat i kada ljudi prime po dve doze - objašnjava epidemiolog.\nEFIKASNOST SAMO JEDNE DOZE VAKCINE 80 ODSTO? Britanci očekuju da će rezultati masovne imunizacije stanovništva videti u februaru\n30. 01. 2021. u 20:56\nSUTRA NEĆE BITI VAKCINACIJE: Nastavlja se u ponedeljak, evo šta je razlog\n30. 01. 2021. u 18:55\nSve više se ističe pojam "revakcinacija" koji se pogrešno tumači. Pravilno je naznačiti prva i druga doza, što jeste celokupna vakcina, a zatim posle izvesnog perioda dolazi na red revakcinacija.\n- Revakcinacija dolazi kroz šest meseci ili kroz godinu dana, tako radimo kod gripa. Onaj koji je primio dve doze, dobio je imunitet i svake godine ga revakcinišemo i bude dovoljna jedna doza da bi se dostigao dobar nivo antitela. Što se tiče dalje zaštine moći vakcine protiv kovida 19, treba reći da imamo starije ljude sa već slabijim imunitetom, i ljude sa komorbiditetima, neki organizam neće dati naročit odgovor, tako da opet ne možemo sa tvrdnjom reći koliko dugo štiti u ovom trentuku - kaže profesor Tiodorović.\n2. Posle prve doze da li imam antitela?\n- Da, posle prve doze javljaju se antitela, ali taj nivo zaštite ne prelazi nekih idealnih 50 odsto, to nije dovoljna zaštita. To može biti u redu kod onih mladih ljudi kojima će pomoći da nemaju tešku kliničku sliku, nego da prođu lakše ako se zaraze u tom trenutku. To je, ipak, jedan dobitak, ali niko ne razmišlja o tome da posle prve doze meri antitela, tako ne možemo reći koliko je to. To se radi posle druge doze kada se utvrđuje koliko ste razvili nivo zaštite, odnosno koliko imate stečenih antitela. Mere moraju apsolutno biti poštovane, nošenje maski, distanca, dezinfekcija... Sa prvom dozom, dakle, niste dovoljno zaštićeni - kaže epidemiolog Tiodorović.\n3. Posle druge doze nakon koliko vremena se stiču antitela?\nPosle prve i druge doze potreban je period za stvaranje antitela, dakle onog trenutka kada ste primili i svoju drugu dozu, niste odmah zaštićeni.\n- Proizvođači navode sedam dana, a neki čak 15 dana, a najsigurniji period je upravo taj 15 do 21 dan. Odnosno od 14 dana do 21 dan. Što je duži period, to je bolje za procenu i zaštitnu moć - kaže profesor Tiodorović.\n4. Kada je najbolje da uradim test na antitela?\n- Uradite test nakon što najmanje prođe 15 dana, a najbolje je posle tri nedelje, tada ćete imati jasnu sliku o vašem nivou stečene zaštite - kaže epidemiolog.\n5. Da li se mogu zaraziti i preneti drugome iako imam antitela?\n- Da, mogućnost postoji da se zarazite i prenesete drugome iako imate antitela, s tim što vam taj virus neće izazvati tešku kliničku sliku ili vam čak ne može ništa, što zavisi od odgovora organizma. I to ne važi samo za ovu vakcinu, vidim da su od toga napravili veliku galamu da je to samo za kovid a to nije tačno. Kod svake vakcine postoji ta mogućnost, jer vakcina će delovati zaštitno i korisno ukoliko organizam ima kvalitetan imuni odgovor. Znači ako je kvalitetan, dobro očuvan i dobro reaguje, onda će i vakcina dati bolji rezultat. U tom periodu, čovek može biti zaštićen lično, potpuno. A da li može da nosi - može, ako se bude inficirao. Onaj ko se nije inficirao, ko nije bio sa inficiranim, ko nije bio u situaciji da primi virus, taj neće biti izvor infekcije, ali onaj koji je bio u kontaktu sa inficiranim i on se inficira, u smislu da je virus u njemu, a on ne oboleva, može da se desi da on na nekog drugog ko je nezaštićen ili svojim prirodnim imunitetom ili vakcinom može da prenese i to se zna za svaku vakcinu - kaže profesor Tiodorović.\nIpak, ukoliko imate bilo kakvu nedoumicu u vezi sa vakcinom, najbolje je da se konsultujete sa svojim ginekologom, koji će vam dati najbolji savet. Svaki odabrani lekar bilo koje specijalnosti jedini ima uvid u pravo stanje pacijenta.\n7. Šta ako nisam znao da imam koronu, a primio sam vakcinu?\n- Imamo takve situacije, ali objektivno gledajući, niko u svetu ne radi testiranje na kovid pre davanja vakcine niti je to populizovano kao neophodno. Da ne ulazimo u to koliko je skupo, ali ima takvih situacija da su ljudi u inkubaciji, a da su primili vakicnu, zbog toga se govori da ako neko treba da se vakciniše, mora da bude potpuno zdrav. Ako se i desi tako nešto, čovek primi vakcinu a bio je u inkubaciji, on će imati lakši oblik, eventualno će možda imati povišenu temperaturu dan ili dva, proliv, možda će imati glavobolju koja će proći za jedan dan, možda će imati bolove u mišićima koji će proći. Dakle, ništa strašno, ali na vakcinaciju idite zdravi svakako - kaže epidemiolog.\n8. Ako imam prehladu, da li treba da primim vakcinu?\n- Ukoliko imate znake prehlade i povišenu temperaturu, trebalo bi odložiti vakcinaciju dok se vaše stanje ne stabilizuje. Svakako, blaža prehlada nije kontraindikacija za vakcinaciju, ali bi trebalo uraditi opštu laboratoriju u konsultaciji s vašim lekarom. Vakcinaciji bi trebalo pristupiti čim vaše zdravstveno stanje to dozvoljava. Čak i ukoliko ste preležali kovid, trebalo bi nakon određenog perioda primiti vakcinu jer se vakcinacijom stvara 20 puta više antitela - kaže za "Blic" anesteziolog dr Aleksandar Nikolić sa Klinike za anesteziologiju i intenzivnu terapiju Kliničkog centra Niš.\nUkoliko imate bilo kakvu nedoumicu oko vašeg zdravstvenog stanja ili imate određene tegobe, vaš izabrani lekar vas može uputiti da uradite analizu krvne slike, nakon čega će određeni parametri pokazati da li je vaš organizam zdrav, da li imate neki upalni proces, što će pokazati CRP, ili pak leukocitarni status. Ukoliko su svi parametri u granicama normale, možete da primite vakcinu.\n9. U kojem slučaju ne treba da primim vakcinu?\nKo nije kandidat za vakcinu, proizvođači su to jasno naznačili, a lekari će vam to i reći nakon razgovora.\n- Naznačili su proizvođači sve, oni koji imaju alergijsku konstituciju nisu kandidati. Recimo, alergija na penicilin nije kontraindikacija, zato što se penicillin ne koristi u tehnologiji proizvodnje ove vakcine protiv kovida 19. Međutim, kod gripa je to bitno da li je neko osetljiv na penicilin. Ako je neko alergičan na neke lekove, pa nam nabroji više vrsta lekova, na hranu, na bilo kakve hemijske nokse, tu treba skrenuti pažnju da nije kandidat za vakcinaciju, iako se može desiti da primi a da nema reakciju, ali ipak ne treba rizikovati u pojedinačnim slučajevima. Kontraindikacije, bilo kakvo nestabilno oboljenje hroničnog tipa, znači ako je onkološki bolesnik, a još uvek prima terapiju, ako je to srčani bolesnik koji je skoro operisan, misli se na ozbiljne srčane bolesnike, onda treba sačekati. Svako hronično oboljenje koje nije dovedeno u kontrolisano stanje i nije dovedeno u mirnu situaciju, predstavlja kontrandikaciju. Ali sve ono što je dovedeno u normalno stanje ono što je stavljeno pod kontrolu, oni bi trebalo da se vakcinišu jer će takvoj osobi koja je hronični bolesnik vakcina mnogo značiti - kaže profesor Tiodorović.\n10. Da li ćemo se svake godine vakcinisati?\nNajverovatnije da ćemo se vakcinisati, kao što se vakcinišemo svake godine protiv gripa. Međutim, grip ima mnogo veći potencijal mutacije nego što je slučaj kod ovog virusa. Moramo ipak biti svesni da ovaj virus ima potencijal za mutacije, već se smatra da ima više desetina mutanata u svetu, ali ono što znamo je da su ti mutanti osetljivi i praktično vakcina štiti i od njih.\n6. Ako planiram trudnoću da li treba da primim vakcinu?\n- Ako se planira trudnoća, onda treba planirati tako da od trenutka kada se evidentira, mora da prođe duži period. Obično se kaže da je važno da prođe prvi trimester. Ako ste planirali trudnoću, ovog trenutka ne može niko da garantuje ništa jer još uvek nije došlo do dokaza, ispitivanja su u toku, i kod Rusa i Amerikanaca, Kineza. Treba sačekati, jer ispitivanja mogu potvrditi da tu nema nikakve opasnosti, kao što je slučaj sa gripom. Mi preporučujemo trudnicama i porodiljama da se vakcinišu od gripa, ali ta istraživanja kompletno su završena i rađena dugo i utvrđeno je da ne utiče na plod. Dakle, za sve morate imati naučni dokaz, a mi sada u ovom trenutku to ne možemo da imamo i da tvrdimo, dakle potrebno je vreme. Jasno je rečeno za koga je bezbedno, a ko treba da bude pažljiv, za trudnice nemamo podatak, zato je moj savet - sačekajte još neko vreme da se obave istraživanje, pa onda primate vakcinu - kaže epidemiolog.\nvirus korona korona virus vackinacija vakcina protiv virusa korona dr Branislav Tiodorović\n10:00 POBESNELA ŽENA IZ TRGOVIŠTA: Tukla dete prosula hranu i oštetila auto, a zatim popila sirćetnu kiselinu\n09:58 PISMO BAJDENU: Bivši svetski državnici i nobelovci pisali američkom predsedniku


Zavijorila se srpska zastava u Velikoj Hoči! - 09.03.2019, Sputnik Srbija\nZavijorila se srpska zastava u Velikoj Hoči!\nNa spomenik kidnapovanih i ubijenih Srba u Velikoj Hoči vraćen je jarbol sa srpskom zastavom, gde su pre dva dana srušeni i krst i jarbol, prenosi TV Most iz... 09.03.2019, Sputnik Srbija\nvesti, velika hoča\n18:31 09.03.2019 (Osveženo: 14:51 30.08.2021)\n© Foto : KANCELARIJA ZA KIMVraćen jarbol sa srpskom zastavom na spomen-obeležje u Velikoj Hoči\nNa spomenik kidnapovanih i ubijenih Srba u Velikoj Hoči vraćen je jarbol sa srpskom zastavom, gde su pre dva dana srušeni i krst i jarbol, prenosi TV Most iz Zvečana.\n7 Mart 2019, 08:40\nU Velikoj Hoči na spomeniku kidnapovanim i ubijenim Srbima iz opštine Orahovac, na Kosovu i Metohiji, pre dva dana oboren je i razbijen krst.\nSa istog mesta tada je uklonjen i jarbol sa zastavom Republike Srbije.\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić okarakterisao je tada ovaj čin kao „bezuman napad“.\n8 Mart 2019, 16:35\nOn je podsetio da je nedaleko odatle više puta do sada rušena i spomen-ploča otetim i nestalim novinarima Đuri Slavuju i Ranku Pereniću i da je tek ove godine, nakon bezbrojnih apela kolega novinara iz Srbije, neko zaista i uhapšen zbog ekstremističkog iživljavanja nad srpskim spomen-obeležjima.\nOn je u petak ocenio da je mali broj preostalih Srba u orahovačkoj opštini, koji danas u Velikoj Hoči i Orahovcu žive pod stravičnim pritiskom i izloženi su čestim pretnjama i provokacijama, simbol stradanja i obespravljenosti srpskog naroda i živi dokaz da su sve priče o multietničkom društvu na Kosovu i Metohiji samo fraza, a da je istina o prirodi međuetničkih odnosa zapravo sasvim drugačija.


Puna zidna kućna teretana kompletirana ličnim trenerom - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nPuna zidna kućna teretana kompletirana ličnim trenerom\nDa li ste čuli za Peloton vežbanje na kućnim biciklama? U pitanju je režim vežbanja sa privatnim trenerima, u kom možete uživati u svom domu, ili bilo gde drugde...\nOvo je idealno rešenje za ljude koji bi radije da pronađu motivaciju kako bi radili vežbe u odabranom okruženju, bez svih neprijatnosti pretrpane teretane. Tonal sprava može obezbediti identične treninge snage.\nZapravo, u ovom slučaju, nije potrebno priključiti se grupnom času radi prisustvovanja i učestvovanja u ovom treningu. Umesto toga, Tonal je namenjen stimulaciji dizanja tegova sa ličnim trenerom, koji vas vodi kroz proces. Ovaj sistem veoma je sličan Peloton iskustvu, jer dok pratite video vežbe, dobijate lične savete i slušate konstantne odgovore na pitanja, tačno znate gde se nalazite na svakom koraku.\nTonal je izgrađen oko duple kabl krosover mašine, omogućujući korisnicima da izvode stotine različitih vežbi upotrebom jednog komada opreme. Sa svake strane ove mašine, postavljena je jedna ručka povezana kablom, čiju poziciju možete podešavati bilo gde duž ove mašine, tako da je moguće menjati položaj na bilo koju stranu za 180 stepeni. Nepotrebno je navoditi da je moguće postaviti otpor iz bilo kog ugla po izboru, što dodatno omogućuje podršku za brojne vežbe i različite delove tela.\nZa razliku od ostalih krosover mašina duplih sajli, ova je veoma kompaktna. Zapravo, toliko je praktična, da je dizajnirana kako bi bila pričvršćena na zid uz pomoć svega 16 šrafova. Pored svega, ovu spravu montiraju profesionalci tako da nema potrebe da korisnici jurcaju za bušilicama i burgijama, ukoliko im to nije zanimanje ili interesovanje.\nMašina je u mogućnosti da dostigne tanak profil eliminišući upotrebu tegova, oslanjajući se isključivo na ono što njeni tvorci opisuju „digitalnim tegovima“. U ovom slučaju otpor mašine omogućen je elektromagnetnim motorom, zaduženim za simuliranje kreirano do težine od 90+ kilograma. Možete postaviti težinu direktno na mašinu ili putem mobilnog telefona ukoliko posedujete odgovarajuću aplikaciju.\nKao Peleton, Tonal uključuje komponente prijavljivanja, koje svim korisnicima pružaju pristup biblioteci videa i ličnih treninga, od kojih možete dobiti sve što vam je potrebno putem velikog portretnog displeja na samom uređaju, tačnije, njegovom prednjem panelu.\nSprava je pametna takođe, tako da možete ostaviti svoje aparate i fokusirati se na vežbanje. Ova mašina može pristupiti vašoj trenutnoj snazi, preporučenim težinama za različite vežbe i pratiti svako ponavljanje upotrebom žiro senzora u šest osa, integrisanih unutra. Kada prepozna da je odabrana težina previše mala za vas, Tonal može automatski da doda otpor, kao i obrnuto, ukoliko primeti da se borite, sam će dodatno popustiti.\nSvako ponavljanje vežbi koje radite prepoznato je od strane sistema, koji može biti korišćen radi kreiranja asortimana za vaš veći progres. Odatle, svaki sledeći korak može biti predložen putem programa, bazirano na vašem izboru mišića za vežbanje, gubljenje kilaže ili izgradnje eksplozivne snage.\nOva neverovatna mašina košta 2.995 dolara.\nkućna teretana |\nzidna teretana |\nmašina za vežbu |


Raspao se klub u kojem su bili Bodiroga, Rađa, Pešić NOVA portal\nRaspao se klub u kojem su bili Bodiroga, Rađa, Pešić\nKošarka Autor:Miodrag Dimitrijević10. dec. 202021:19 > 21:52\nFoto: EPA/ELIO CASTORIA\nVirtus Roma se susreo velikim finansijskim problemima zbog odsustva glavnog sponzora, pa je odlučeno da se ovaj tim povuče iz Serije A.\nNaime, vlasnik kluba Klaudio Toti je poslao pismo Košarkaškom savezu Italije sa odlukom da otkaže učestvovanje u elitnom rangu takmičenja.\nKošarkaši Srbije peti na FIBA listi, drugi u Evopi\nKako javlja Emiliano Karkija, jedan od najbolje obaveštenih košarkaških novinara iz ove zemlje, potpuni raspad je potvrđen.\nKlub, koji je već u finansijskom ambisu, moraće da plati 600.000 evra zbog povlačenja iz Serije A.\nSvi mečevi koje je Virtus iz Rima odigrao ove sezone automatski su poništeni. Svi igrači su postali slobodni igrači i moći će da biraju sredinu u kojoj će nastaviti karijeru.\nSavez je objavio da žali zbog ovakve odluke, ali da razume ovakvu odluku. Virtus nije objavio nikakvo saopštenje u kome objašnjava odluku da se povuče iz takmičenja, niti na zvaničnom sajtu kluba, niti na društvenim mrežama.\nMnogima je Virtus verovatno poznatiji kao Lotomatika u periodu dok je naš Dejan Bodiroga nosio dres ovog kluba, a trener bio Svetislav Kari Pešić. Bili su eliminisani u top 16 fazi Evrokupa, izgubili finale italijanskog kupa od Karpise sa 85:83, a sezonu završili na šestom mestu prvenstva sa skorom 22:12. Bodiroga je bio najbolji igrač tog tima sa 15,7 poena u proseku.\nBodiroga je spasao ekipu protiv Montepaskija iz Sijene u prvoj rundi plej-oga. Izgubili su prvi meč, a onda je Bodiroga dominirao i doneo pobedu sa 3:1 u pobedama. Nakon poslednjeg meča je Bodiroga objavio da odlazi u penziju 2007. godine.\nOd 2011. godine nema više A licencu Evrolige jer je Virtus završio u donjoj polovini tabele, a nasledio ga je Armani iz Milana.\nJedna od najboljih sezona u istoriji kluba bila je 1991/1992. kada je Virtus stigao do trofeja u međunarodnom Kupu Radivoja Koraća. Ekipu je predvodio jugoslovenski centar Dino Rađa, a uz njega se rimski velikan oslanja na Roberta Premijera i Andreu Nikolaja. Godinu dana kasnije je ova ekipa ponovila uspeh, ali je poražena u finalu od Filipsa iz Milana. U sezoni 1985/1986 je takođe podignut trofej ovog takmičenja.\nTokom godina je rimski tim igrao u dve arene Palaseto delo Sport sa 3.500 mesta (1960–1983, 2000–2003, 2011–2018) i Pala Lotomatika sa 11.200 mesta (1983–1999, 2003–2011, 2018–danas).\nVirtus je pod imenom „Banka d Italija“ osvojio i Evroligu u sezoni 1983/1984 pobedom u finalu u Đenovi nad Barselonom sa 79:73.\nDres Virtusa je od 1997. do 1999. nosio i Saša Obradović, sadašnji trener Crvene zvezde, kada je ekipa stigla do polufinala Kupa Radivoja Koraća.\nDejan Bodirogadino rađaKK Virtus Roma