Poljoprivredni sajam u Novom Sadu - poljoprivrednemasine.org\n015/7517-178 | 063/444-177\nNovi Sad — Glavna atrakcija ovogodišnjeg Sajma poljoprivrede u Novom Sadu jeste savremena mehanizacija koja zauzima i najveći deo izložbenog prostora.\nZainteresovani posetioci, kupci i građani mahom zagledaju i fotografišu se pored ogromnih mašina koje im izgledaju kao “svemirski brod”.\nAko je suditi prema posećenosti i broju izlagača, sajam u Novom Sadu je izazvao veliko interesovanje, jer u izložbenim halama i dalje sve vrvi od posetilaca.\nSa kesama i promotivnim materijalom oni obilaze štandove, degustiraju organske proizvode, isprobavaju mašine i raspituju se kod prodavaca o mehanizaciji, tehnikama uzgoja, zagledaju organske proizvode i sredstva koja će im pomoći u uzgoju.\nMeđutim, prvo što se na sajmu primeti jesu velike, savremene poljoprivredne mašine i njihova priključna oprema koje ove godine prezentuje više od 100 svetskih brendova, pa je izbor proizvođača i cena veliki.\nTraktori i kombajni izgledaju kao džinovski izumi koji su očarali građane koji se mahom slikaju i zagledaju mašine, od točkova do kabine.\nNajskuplji eksponat na sajmu je kombajn od čak 600.000 evra bez PDV-a, a kako su nam rekli jedan su već prodali. To je Almeksov kombajn za vađenje repe Holmar T4.\n“Ovo je najnovija mašina za vađenje šećerne repe. To je Holmar potpuno automatizovan, sa tri osovine, Mercedesovim motorm i sa 600 konjskih snaga“, kaže Branimir Ledeničan Almeksa.\nOn je istakao da ovaj kombajn ima daleko manju potrošnju od prethodnih modela, što se ogleda u 20 do 25 odsto smanjenoj potrošnji.\nUprkos velikoj ceni, interesovanje posetilaca koji zagledaju mašine, ali i kupaca je kako kaže dosta veliko.\nLedeničan kaže da se kupovina, zbog velike cene, gleda kroz razne vidove subvencionisanja kako od strana šećerana tako i od strane banaka kroz razne kreditne linije.\n“Jedan je prodat i predstavlja prvi primerak koji je prodat u Srbiji, a kompanija Almeks do sada ima prodatih preko 100 komada“, dodaje on.\nA na pitanje ko je zainteresovan za ovaj kombajn, pošto teško da mali proizvođač može da ga priušti, on ističe da su to najčešće ljudi koji obrađuju i seju šećernu repu, samim tim imaju i ugovor sa šećeranom.\n“To su proizvođači koji imaju oko 200, 300 hektara šećerne repe pa naviše“, zaključio je on.\nDrugo mesto na tronu najskupljih zauzima traktor Fendit 1050 koji košta 432.000 evra sa PDV-om, kombajn Krone Big X 700 koji košta 450.000 evra i ostali kombajni, traktori sa rasponom cena od 200.000 do 350.000 evra.\nSajam može da se pohvali i velikom svetskom premijerom traktora ARBOS po najvišim „made in Europe“ standardima.\nPosetioci su zadovoljni, a da li su i izlagači i proizvođači uspehom i brojem prodatih mašina, ostaje da se vidi nakon 19. maja kada je poslednji dan sajma.\nVest preuzeta sa b92.net\nNajnovije slike mašina\nMalinari: Nisu održali reč\nKreće Abu-Dabi fond za poljoprivredu\nJohn Deere predstavio novi model 7310R\nVećina Evropskih zemalja glasala protiv GMO biljaka\nPoljoprivredne mašine iz uvoza samo na sajtu poljoprivrednemasine.org\nNalazimo se u Debrcu na pola puta Šabac - Obrenovac.\nKontaktirajte nas na telefone: 015/7517-178 063/444-177 064/1292-161


Švarceneger privremeno odustaje od glumačkih obaveza : Nadlanu.com\nŠvarceneger privremeno odustaje od glumačkih obaveza\nObjavljeno 20. maja 2011. / 11:32:20\nLOS ANDJELES, 20. maja 2011. (Beta) - Glumac Arnold Švarceneger koji je ove sedmice javno priznao da ima vanbračno dete s jednom ženom koja je radila u njegovom domaćinstvu, odlučio je da odgodi glumačke obaveze i posveti se svom privatnom životu.\nU saopštenju njegovog advokata Patrika Nepa navodi se da se glumac "trenutno bavi privatnim stvarima" i da "ne želi da ga obavezuju termini snimanja". "To uključuje 'Cry M a c h o', franšizu 'Terminator' i druge projekte koje je razmatrao", piše u saopštenju koje prenose svetske agencije.\nBivši guverner Kalifornije i zvezda filmskog serijala "Terminator", u utorak je javno priznao da je pre više od deset godina postao otac vanbračnog deteta i da ga je supruga Marija Šrajver zbog toga napustila posle 25 godina zajedničkog života. Švarceneger i Marija Šrajver objavili su prošle sedmice da su se rastali. Ona se iz njihovog doma iselila ranije ove godine, kada joj je suprug priznao da ima dete s drugom ženom. Drugi mandat Švarcenegera na mestu guvernera završio se u januaru.


Otvoren 26. Sajam knjiga u Sarajevu: Više od 100 izlagača iz BiH, regije i svijeta - Klix.ba\n23.4.2014. u 11:52\n"Riječ - knjiga - univerzum" je moto pod kojim su danas otvorena vrata za posjetitelje 26. Međunarodnog sajma knjige i učila, u Kulturno-sportskom centru Skenderija u Sarajevu.\nOrganizator ovogodišnjeg Međunarodnog sajma sajma knjige i učila je Centar Skenderija, a partneri su TKD "Šahinpašić" i Udruženje izdavača i knjižara (UIK). Ulaz za posjetioce Sajma, koji će zvanično biti otvoren večeras, ove godine je besplatan.\n"Imamo i dvije prateće manifestacije koje će obilježiti ovaj Sajam. Radi se o Međunarodnom susretu bibliotekara slavista i izložba Herthe Muller. Na Sajmu će se predstaviti izlagači iz različitih zemalja, kao i kulturni centri Republike Turske, Kraljevine, Saudijske Arabije, Irana, Goethe Institut i drugih institucija", kazao je Šahinpašić.\nSajam knjige Sajam knjiga\nSeksipilna Kim Lee žari modnim pistama\n23.04.2014. u 12:28\n23.04.2014. u 09:52


Korona virus: U Srbiji skoro 500 novih slučajeva zaraze, Kina ubrzava imunizaciju mladih, u Izraelu vraćaju neke mere - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\n„U tom smislu veoma je važno da građani veruju institucijama koje će napraviti plan o trećoj dozi”, rekao je Preveden za list Danas.\n„U tom smislu veoma je važno da građani veruju institucijama koje će napraviti plan o trećoj dozi”, rekao je za list Danas infektolog iz Kliničkog centra Vojvodine Tomislav Preveden.\n„Ono što se, međutim, primećuje jeste uticaj vakcinacije, odnosno da sada u bolnicama uglavnom imamo radno sposobno stanovništvo, srednje i mlađe dobi, dok je ranije bilo mnogo više starijih”, naveo je Preveden.\n„Naš cilj je da Izrael ostane otvoren ali da ne dođemo u situaciju da bolnice kažu da su pune. Mi težimo to da izbegnemo i znamo kada da pritisnemo kočnice”, rekao je Benet u Jerusalimu, a prenosi agencija AFP.


Xiaomi Mi 8 (Mi8) Pro 128GB (8GB RAM) – univerzalno.com\nHomeShopMobiteliPametni telefoniXiaomi Mi 8 (Mi8) Pro 128GB (8GB RAM)\nXiaomi Mi 8 Pro 128GB (8GB RAM)\nMi 8 Pro je Xiaomijev predstavnik visoke klase, a stigao je na tržište u septembru 2018. godine. Kućište je dizajnirano u prepoznatljivom Xiaomi stilu, sa okvirom od aluminijuma te staklom sa prednje i stražnje strane. Ekran od 6.21” izrađen je u AMOLED tehnologiji, a zauzima gotovo kompletnu prednju stranu uređaja. Pokreće ga moćni Snapdragon 845 procesor, Octa core sastavljen od 4×2.8 GHz Kryo 385 Gold i 4×1.8 GHz Kryo 385 Silver jezgri. U ovoj varijanti, uparen je sa čak 8 GB RAM memorije, te 128 GB interne memorije (ne posjeduje dodatni slot za proširenje memorije karticama). Ljubiteljima fotografije namijenjene su 3 vrhunske kamere, a dvije se nalaze sa stražnje strane, obje rezolucije 12 Mp. Glavna stražnja kamera ima optički stabilizator slike te dual pixel PDAF fokusiranje, dok druga kamera služi kao 2x optički zoom. Maksimalna rezolucija videa stražnjih kamera je 4K sa 60 fps. Prednja tzv. selfie kamera može snimati Full HD video, a dolazi uz senzor rezolucije 20 Mp. Iz tvornice, Mi 8 Pro se isporučuje uz operativni sistem Android 8.0 Oreo ili noviji. Od interesantnih opcija, ovaj model može se pohvaliti senzorom otiska prsta, koji je “skriven” ispod ekrana, te tako ne narušava izgled uređaja. Tu su i skener lica, te opcija za brzo punjenje telefona, Quick Charge 4.0+.


Postanite članica - Udruženje poslovnih žena Srbije\nPozicija / funkcija u firmi\nVlasnica ili suvlasnica Direktorka Menadžerka Nešto drugo, šta? (popunite polje ispod)\nSvesni smo da dok traju vanredne okolnosti izazvane pandemijom i sastanci se održavaju online, potencijalne članice ne mogu da pribave preporuku za učlanjenje na sastancima sa direktnim okupljanjem. Iz tog razloga, slanjem pristupnice dobijate mogućnost gratis prisustva onlajn sastancima i informacijama UPŽ Srbije prva tri meseca. Za to vreme možete da odlučite da li želite da se formalno učlanite ili ne. Ukoliko želite, pošaljite nam mejl i Upravni odbor će doneti odluku o prijemu. Ukoliko ne želite, ukida vam se status potencijalne članice i shodno tome, pristup informacijama i onlajn sastancima.


Crnadak: Raditi na unapređenju odnosa između BiH i Hrvatske - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > Crnadak: Raditi na unapređenju odnosa između BiH i Hrvatske\nCrnadak: Raditi na unapređenju odnosa između BiH i Hrvatske\n12. Avgusta 2019. Istinito150Leave a Comment on Crnadak: Raditi na unapređenju odnosa između BiH i Hrvatske\nIzmeđu ostalog, ministar Crnadak posebno je naglasio pitanja odlaganja nuklearnog otpada na Trgovskoj gori, izgradnje mosta kod Gradiške u ugovorenim rokovima, problem imovine BiH u Hrvatskoj, kao i trajno rješenje granice između dvije zemlje.\nMinistar Crnadak informisao je hrvatskog ministra da je prije sedam dana potpisan sporazum o formiranju Savjeta ministara BiH i da je njegovo sprovođenje, u skladu sa odredbama sporazuma, predviđeno najkasnije do početka septembra.\nTagged Gordan Grlić Radman igor crnadak istinito\nBanjaluka: Spajanje saobraćajnica u Oblićevu


Kupatilski nameštaj pored lepog izgleda mora da bude izveden od materijala visokog kvaliteta.\nLakirano drvo i bojeni MDF su dobra rešenja jer imaju povećanu otpornost na vlagu. Izbegavajte kupatilski nameštaj napravljen od iverice jer je njegova porozna struktura osetljivija na vlagu te posle nekog vremena može doći do bubrenja i oštećenja gornjih slojeva materijala.\nItalijanski proizovđač Arcom proizvodi nameštaj za kupatilo modernog dizajna i od dobrog materijala. Njihovi zanimljivi oblici će vas zasigurno inspirisati da dođete do pravog rešenja za vaše kupatilo.\nKupatilski nameštaj proizvođača Arcom, model Pollock 30\nKonzolni nameštaj Pollock 30, širine 192 i visine 51 cm, je izveden od lakiranog belog drveta sa mat crnim frontovima. Ogledalo sastavljeno iz tri dela može biti zanimljiv element uređenja kupatila.\nKupatilski nameštaj proizvođača Arcom, model Pollock 28\nUmivaonik može biti izliven u keramičkoj ploči debljine 10 centimetara ispod koje se postavi konzolna natkasna dužine 210 i dubine 51 cm. Uz ogledalo, na zid kupatila, montirajte zatvorene i otvorene ormariće.\nKupatilski nameštaj proizvođača Arcom, model Goya 28\nZa manje kupatilo se odlučite za ugadni umivaonik ispod kojeg se nalazi zatvoreni prostor za odlaganje. Pored umivaonika postavite usku vertikalnu policu za slaganje peškira i kozmetike čija je dubina svega 25 cm.\nKupatilski nameštaj proizvođača Arcom, model Zero4 04\nUgrađeni umivaonik se pojavljuje i u seriji iz 2012 godine, Zero4. Dužina ormarića je 145 cm dok je dubina 51 cm.\nArcom, Rush 16\nDizajneri često kombinuju ogledalo ovalnog oblika sa umivaonikom u ovoj formi. Otvorene police modela Rush izvedene su u kombinaciji tri boje: crna, bela i krem.\nKupatilski nameštaj Escape 22\nJedan od najzanimljivijih modela kupatilskog nameštaja jeste Escape 22. Zamiljiv kolorit konzolne police i komode kao i forma ogledala u obliku oblaka ga čine upečatljivim komadom nameštaja.\nKupatilski nameštaj Tamble 02\nKombinacija jednobojnih frontova nameštaja i drvene ploče deluje zanimljivo čak i kada je rač i jednostavnom kvadratnom obliku komode. Umivaonik je nadgradni na ploči dužine 140 i širine 50 centimetara.\nGeneralni zastupnik kupatilskog nameštaja Arcom za Srbiju je EuroDOM.\n#arcom #eurodom #kupatilo #kupatilske police #kupatilski namestaj #namestaj za kupatilo #police za kupatilo #ugradni umivaonik #uredjenje kupatila\nGeberit rešenja za štednju vode\nI Vitra je poklekla: Kancelarijski nameštaj od OSB ploča\nNužda sa stilom: WC šolja s grejačima i LED svetlima\nKako uklopiti jastuke u enterijer


RTS :: Ciklus filmova Akire Kurosave od 6. aprila na RTS 2\nFilm i TV Ciklus filmova Akire Kurosave od 6. aprila na RTS 2\npetak, 03. apr 2020, 11:45 -> 12:52\nAkira Kurosava, japanski filmski reditelj, scenarista i producent, bio je jedan od najvažnijih, najuticajnijih i svakako najoriginalnijih autora japanske i svetske kinematografije. Zahvaljujući svojoj složenoj autorskoj ličnosti i nadmoći kojom je vladao dramskim strukturama svojih filmskih remek-dela, na zapadu su ga zvali Šekspirom savremenog filma, dok je u rodnom Japanu dobio nadimak Imperator. Tokom svoje karijere režirao je 30 filmova, a gledaoci RTS-a imaće priliku da pogledaju čak 16 ostvarenja ovog kultnog režisera. Ciklus je na programu svakog ponedeljka, na Drugom programu RTS-a u 22 časa.\nRođen je u dobrostojećoj porodici Isamua i Kire Kurosave, kao najmlađi od osmoro dece. Poticao je iz loze bivših samuraja. Odrastao je i školovao se pod snažnim uticajem brata Heiga i oca, razvijajući brojne talente koji će ga vremenom učiniti veoma kreativnom i moćnom autorskom ličnošću.\nKurosava je 1936. saznao za šegrtski program za reditelje koji je organizovao veliki filmski studio PCL i tu počeo da radi kao pomoćnik reditelja Jamamote.\nNjegova bogata i uzbudljiva stvaralačka karijera uslovno se može podeliti u tri faze: ranu fazu, od 1943. do Rašomona 1950; srednju fazu, od Rašomona do Riđobradog 1965. godine i poznu fazu, od Riđobradog do Madadajo, 1993. godine.\nCiklus filmova Akire Kurosave počinjemo njegovim prvim filmom Džudo saga iz 1943. godine, koji je na programu 6. aprila na RTS 2 u 22 časa. U filmu pratimo avanture svojeglavog mladića po imenu Sanširo koji putuje u veliki grad kako bi naučio džijudžicu, ali umesto toga otkriva novu tehniku - džudo.\nZatim, 13. aprila sledi film Najlepše iz 1944. godine. U ponedeljak, 20. aprila na programu će biti drugi deo Džudo sage (1945), pa 27. aprila Ljudi koji su išli po tigrovom repu (1945).\nU toj ranoj fazi razvoja, Kurosava snima nekoliko filmova propagandnog sadržaja pod budnim okom japanske ratne vlade. Njegov prvi poratni film Ne žalim svoju mladost (1946), bio je kritika starog japanskog režima, o ženi levičarskog disidenta koja biva uhapšena zbog svojih političkih stavova.\nGledaoci RTS-a imaće priliku da ga pogledaju 4. maja. Sledi Divna nedelja (11. maj) u kom je Kurosava, na realističan način prikazao teške ekonomske prilike u Japanu, u prvim godinama savezničke okupacije. Film ima neobičnu narativnu tehniku kojom se jedan od likova obraća publici.\nVeć u ovoj fazi do izražaja dolazi Akirina kreativna energija i jedan sasvim drugačiji umetnički stil. Nakon rata Kurosava je progovorio otvoreno kritički i angažovano, dosežući vrhunac te faze filmom Pijani anđeo (1948).\nFilm sugestivno oslikava duh posleratnog Japana u psihozi neizvesnosti, straha i nade. Suprotstavljajući dva snažna lika, doktora i gangstera, Akira Kurosava majstorski razvija temu prijateljstva koje nastaje iz krhotina okrutne stvarnosti. Na Drugi program RTS-a ovaj fenomenalni film stiže 18. maja.\nSlede, Tihi dvoboj (1949), Pas lutalica (1949) i Skandal (1950) – 25. maja, 1. i 8. juna.\nProboj na međunarodnu scenu doneće mu uspeh kultnog filma Rašomon (1950), s kojim osvaja prvog Zlatnog lava na festivalu filma u Veneciji. Osim što je ključni Kurosavin film, Rašomon je širom otvorio vrata interesovanja zapada za japanski film. Dve pripovetke japanskog pisca Rinosuke Akutagave poslužile su za ispredanje magične sage o pet različitih viđenja jednog događaja: surovog ubistva smeštenog u dubinu daleke prošlosti, sa direktnim aluzijama na savremeni Japan. Gledaoci RTS-a imaće priliku da pogledaju ovo remek-delo, 15. juna.\nSledi, Idiot (1951), koji smešta junake istoimenog klasika Dostojevskog u snežni pejzaž Hokaida, najsevernijeg japanskog ostrva, da bi ih približo ruskom ambijentu.\nFilm Živeti (1952), rađen prema originalnom scenariju, snažno odražava osećaj ljudske tragike. Sudbina na smrt obolelog činovnika, koji skori kraj života oplemenjuje humanom akcijom, razmatra moral čitave civilizacije i poziciju pojedinca u korumpiranom društvu.\nZatim, u prvoj nedelji jula, očekuje nas Krvavi presto (1957) koji prenosi samu suštinu Šekspirovog Magbeta u srednjovekovni Japan. Protagonista, čiji lik tumači Toširo Mifune, je samuraj koji će, nastojeći da ostvari proročanstvo, ubiti svog gospodara. Kurosava je kasnije izjavio da je Krvavi presto, čiji su setovi građeni na nepristupačnim delovima planine Fudži bio jedan od najtežih u njegovoj karijeri.\nNakon filma Na dnu, ciklus završavamo filmom Telesna straža (1961) koji je jedan od najpoznatijih Kurosavinih filmova. Godine 1962. je snimljen nastavak pod nazivom Sanđuro, a 1964. je kao rimejk snimljen čuveni špageti vestern film Serđa Leonea Za šaku dolara.\nKurosava je imao jedinstvenu snimateljsku tehniku, koju je razvio do 50-ih godina, a koja je njegovim filmovima davala jedinstven izgled. Voleo je da koristi daljinska sočiva, jer su izduživala kadar i verovao je da će postavljana kamera dalje od glumaca od njih dobiti bolje izvođenje. Osim toga, koristio je i nekoliko kamera što mu je omogućavalo da snimi akcijsku scenu iz raznih uglova. Još jedan Kurosavin zaštitni znak bio je korišćenje vremenskih elemenata za dočaravanje atmosfere: na primer jaka kiša u uvodnoj sceni Rašomona, i poslednjoj bici u Sedam samuraja, strašna vrućina u Psu lutalici, ledeni vetar u Telesnoj straži, sneg u Živeti i magla u Krvavom prestolu.\nTakođe, često je glumcima davao kostime koje će nositi u filmu, nedeljama pre snimanja i zahtevao od njih da ih nose svakodnevno kako bi se „povezali sa njima“. Verovao je i da „gotova“ muzika ne ide dobro s filmom. Nakon što bi odabrao muzički komad koji bi pratio scenu, obično ih je redukovao na jedan element (npr. samo trube). Tek na kraju njegovih filmova se čuju dovršeniji komadi.\nOd 6. aprila imaćete priliku da, ukoliko već niste, upoznate Akiru Kurosavu i njegova remek-dela i da otkrijete, ili se još jednom podsetite, zašto je jedan od najvećih režisera u istoriji svetske kinematografije. Ostanite uz RTS.\n(ponedeljak, 06. apr 2020, 18:53) - anonymous [neregistrovani]\n(subota, 04. apr 2020, 21:40) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 03. apr 2020, 18:56) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 03. apr 2020, 18:14) - Googa [neregistrovani]\n(petak, 03. apr 2020, 15:00) - Ђомла [neregistrovani]\n(petak, 03. apr 2020, 14:57) - Dr noja i italija [neregistrovani]\n(petak, 03. apr 2020, 14:06) - Srdjan [neregistrovani]


Ministarstvo dostavilo informacije — podaci o biranju udžbenika sada dostupni svima\n12:41 Central European Time: Beograd, Berlin, Pariz\n06:41 Eastern Time: Njujork, Boston, Majami\n03:41 Pacific Time: San Francisko, Los Anđeles, Sijetl\n18:41 China Standard Time: Peking, Šangaj, Singapur\nSvake godine se donese odluka o više od 100.000 udžbenika u preko 1.000 škola u Srbiji, vidi se u podacima koje je objavila Opservatorija društvenih inovacija.\nKako su birani udžbenici u osnovnim školama u Srbiji tokom protekle četiri godine, sada može da se sazna iz otvorene baze podataka. Tu se može videti koji udžbenik i kog izdavača je određene škola uzela za svaki poseban predmet u određenoj godini.\n„Ovo je korisno za sve koji se bave udžbenicima. Treba reći da je Ministarstvo prosvete efikasno procesiralo ovaj postupak. Ovo je za pohvalu imajući u vidu da je ovo, koliko je meni poznato, prvi zahtev ovoga tipa koji je dobio neki državni organ”, kaže Milovan Šuvakov, nekadašnji dugogodišnji savetnik u Ministarstvu prosvete.\nPodaci su dobijeni na osnovu zahteva za ponovnu upotrebu, koje je Opservatorija društvenih inovacija poslala Ministarstvu prosvete, a oni su im u roku do 15 dana odgovorili poslavši im link ka kompletnoj bazi konačnih odluka o izboru udžbenika za osnovne škole.\nNa taj način ova organizacija je želela da pokaže na koji način funkcioniše zahtev za ponovnu upotrebu podataka, koji je zapravo korak dalje u odnosu na zahtev za pristup informacijama od javnog značaja. Kako je tema udžbenika aktuelna, o čemu je i Startit Dnevnik pisao, odlučili su da takav zahtev podnesu upravo po tom pitanju.\nKako izgleda proces izbora i kada se donose odluke?\nSam proces i način biranja udžbenika za nekog ko gleda sa strane, mogu delovati jako komplikovano, pogotovo što školstvo prolazi kroz procese reformi, pa se i udžbenici prilagođavaju novim tendencijama u obrazovanju. Međutim, da bi se adekvatno razumeli podaci iz tabele, važno je znati u kom trenutku škole šalju odluke i šta one zapravo znače.\nU školskoj 2018/19. godini menjani su udžbenici za prvi i peti razred, jer su oni išli po novom programu. Pošto je u pitanju izmena programa, udžbenici se biraju na period od godinu dana, kako bi nastavnici mogli da provere da li oni odgovaraju njihovom načinu rada i da li adekvatno doprinose procesu obrazovanja. Tada se šalje odluka Ministarstvu.\nKada istekne tih „probnih” godinu dana, odluka se opet donosi, bez obzira na to da li nastavnici ostaju pri ranijem izboru ili žele da ga promene. Tada se udžbenici biraju na četiri godine i takva odluka se šalje Ministartvu prosvete. Ukoliko nadležni ne odluče drugačije, te zahtevaju izmene ranije, škole će nakon isteka te četiri godine morati da donose novu odluku, opet bez obzira na to da li su odlučili da menjaju udžbenike ili ne.\nTakav scenario su u školskoj 2019/20. imali učenici drugog i šestog razreda, a u ovoj godini promena sledi za trećake i sedmake. To znači da se ove godine nastavnici drugog i šestog razreda opredeljuju koje će udžbenike koristiti naredne četiri godine.


Zašto ne razumemo kako se nekome može dopadati priča političara koja je nama strana? | Dragan Varagić Blog\nKaže se da se ovde svi razumeju u fudbal, politiku, a sada i u medicinu. Realno, veoma mali broj osoba razume kako u praksi uspešno funkcioniše fudbal, politika, a naročito medicina.\nFokus ovog (dužeg) teksta su jezičke nedoumice u vezi sa odgovorom na pitanje zašto nam se neke priče nekih političara u startu dopadaju, a zašto nam se neke druge priče nekih političara ne dopadaju. Takođe, zašto ne razumemo kako se nekome uopšte može dopadati priča političara koja se nama nikako ne dopada.\nRazumevanje ovih razlika kroz posmatranje situacije u kojoj se svi nalazimo može nam omogućiti da pravimo znatno manje grešaka u izvođenju zaključaka o događajima koji se dešavaju oko nas. To je naročito važno u vreme kada se očekuje pojačana politička aktivnost stranaka zbog izbora.\nKako podnosite promene, i da li želite da stvari ostanu onakve kakve su bile ranije?\nNama se posle raspada SFRJ desila tranzicija, i postoje mnoge osobe koje se ni danas nisu navikle na promene koje su zbog toga nastale. Preživeli smo krizu 2008. g., a sada počinjemo da preživljavamo posledice korone… Možemo očekivati da će se ovakvi događaji dešavati i u budućnosti.\nSasvim je normalno da ljudi teže da se stvari ne menjaju, da se posle ovakvih kriznih situacija vratimo na ono poznato što nam se dopadalo ranije. Ali, to nije realno.\nSami smo mogli da vidimo da su potrebne godine da se posle nekog od ovakvih kriznih perioda osećamo mnogo bolje (ako se to desi). I, kada pogledamo šta nam se tada dešavalo, možemo videti da to “bolje” sada nije ni slično onom “bolje” iz vremena kojeg se sa setom sećamo.\nOdređeni broj osoba lakše podnosi ovu situaciju i fokusira se na to “bolje” sada ili u skoroj budućnosti, dok drugi broj osoba teže podnosi tu “novu normalnost” i fokusira se na povratak tog “boljeg” od ranije. Ni jedan od ova dva pristupa nije pogrešan, jedino što ova različita razmišljanja rađaju drugačije odgovore na ista pitanja koja postavljamo.\nVođenje politike, parlamentarna demokratija i priče (narativi) političkih opcija, naročito u poslednjih 200 godina se zasnivaju upravo na eksploataciji osećanja osoba u vezi sa promenama koje se uvek i neminovno dešavaju – “Jedina konstanta u životu je promena”, Heraklit.\nPolitika danas: Ljudima je važna ideologija, a političarima ideološki narativi\nRazumevanje politike je veoma složeno. Kako kod nas ne postoji osnovna edukacija iz oblasti politike (politička pismenost nije tema unapređenja programa edukacije), preporuka je da se politika posmatra kroz najjednostavnije i najrazumljivije procese. Na ovaj način se može doći do relevantnih odgovora na pitanje šta to rade političari, zašto to rade, i šta mi možemo od njih da očekujemo.\nIdeologija predstavlja sistem ideja koje zastupa neki pojedinac ili grupa.\nNačin kako neka država kroz političku aktivnost sprovodi u delo aktuelne društvene ideologije, ta politička aktivnost direktno utiče na sistem verovanja, vrednosti, stavova, običaja, normi, tradicija, principa, institucija, društvenih odnosa i standarda u tom društvu.\nU vođenju politike, ideologije predstavljaju osnovu za posmatranje političkih opcija (tzv. politički spektar), poznatih po pominjanju tzv. levice, desnice, i centra, kao i njihovih osnovnih varijacija – ekstremna levica, levi centar, desni centar, ekstremna desnica. Ovo je najpoznatija i najjednostavnija podela političkih ideologija. Postavlja se pitanje šta tačno znače ove ideologije, i u kakvoj su vezi sa aktuelnim stanjem u politici kod nas i u svetu.\nKako mi odavno ne živimo u vremenu u kojem se može tako jednostavno objasniti aktuelno ponašanje političkih partija i vođenje politike u odnosu na ideološke pravce, prvo je potrebno da razumemo značenje osnovnih ideologija.\n“Levo” i “desno” nije aktuelna podela političkih ideologija danas!\nPrethodno je napomenuto da se vođenje politike u poslednjih 200 godina zasniva na eksploataciji osećanja osoba u vezi sa promenama koje se uvek i neminovno dešavaju. Osnovne ideologije koje opisuju sistem ideja u odnosu na promene u društvu su konzervativizam i liberalizam.\nKonzervativizam potiče od latinske reči conservare, što znači “zadržati netaknuto” tj. “sačuvati ili održavati (nepromenjenim)”. Odatle konzervirano voće, povrće, meso… U kontekstu definisanja političkih ideologija, konzervativizam je filozofija života koja predstavlja tendenciju da se situacija sačuva (konzervira) onakva kakva jeste.\nLiberalizam potiče iz vremena “prosvetljenja” (period “razuma”), od 17. do 19., veka. Ukratko, liberalizam je filozofija života koja je zasnovana na slobodi pojedinca.\nPrethodne osnovne definicije glavnih ideologija pokazuju da svaka osoba može da se poistoveti sa težnjom da stvari ostanu onakve kakve su bile, i da se istovremeno zalaže za slobodu pojedinca. Zato danas u većini država u svetu nećete naći zvaničnu politiku koja deklarativno brani postojanje (parlamentarne) demokratije, slobode pojedinca, i fokus na očuvanje tih vrednosti. Ono što je razlika u poslednjih 40 godina jeste način kako se komunicira i sprovodi u delo poštovanje tih vrednosti u pojedinim državama.\nIz ovih osnovnih definicija sistema ideja, veoma se jasno vidi da konzervativizam u osnovi nema direktne veze sa religijom, tržištem, porodicom i sl. Konzervativizam kao vođenje politike ima veze sa političkim narativima (pričama) koje spajaju tradiciju (nešto što je “nepromenljivo”) sa idejama koje je lako moguće “konzervirati” – tzv. “porodične vrednosti”, nacija, veroispovest, itd.\nNa isti način, jasno se vidi da liberalizam nema direktne veze sa slobodnim tržištem, posmatranjem naroda kao “građana” i sl. Liberalizam kao vođenje politike ima veze sa političkim narativima (pričama) koje kreiraju tzv. “građansku opciju”, promovišu prava različitih ugroženih zajednica, itd.\nDa bi se jasnije razumela aktuelna politička situacija u svetu, potrebno je razgraničiti osnovu političkog spektra koji se zasniva na konzervativizmu i liberalizmu, kroz razumevanje suprotnosti ove dve ideologije:\nSuprotno tendenciji da se stvari sačuvaju onakve kakve jesu (konzervativizam), jeste insistiranje na stalnim promenama koje zastupaju tzv. progresivne političke opcije.\nSuprotno tendenciji povećanja slobode pojedinaca (liberalizam), jeste tendencija sužavanja sloboda pojedinaca, koja se u poslednje vreme formalno ne komunicira ali se selektivno sprovodi u delo kroz autokratiju ili tzv. neliberalnu demokratiju (objašnjeno kasnije u tekstu).\nOno što daje aktuelan politički kontekst ideologijama konzervativizma i liberalizma jeste način posmatranja ekonomskog i kulturnog razvoja. Takođe, posmatra se i način kako se taj razvoj komunicira i sprovodi u delo od strane političkih opcija koje čine vlast, ili na osnovu komunikacije političkih opcija koje žele da dođu na vlast.\nAktuelan politički momenat u svetu pod nazivom “Dezinformiši, zavadi pa vladaj” je nastao kao posledica svetske krize 2008. g. i pojave društvenih mreža\nIstorija pokazuje da u najvećem broju slučajeva način osmišljavanja (1) ekonomije i (2) kulture čini osnovu načina formiranja političkog spektra u različitim državama. To uključuje i razumevanje važnosti razvoja različitih vrsta ekstremnih političkih ideologija.\nStabilna ekonomija u nekoj državi čini ljude sigurnim. Stabilna ekonomija omogućuje dugoročno planiranje budućnosti pojedinca, bez straha od naglih promena.\nDobro definisana i sprovedena kulturna politika čini ljude zadovoljnim i sretnim. Kultura u ovom kontekstu uključuje sistem verovanja, vrednosti, stavova, običaja, normi, tradicija, principa, institucija, društvenih odnosa i standarda.\nRazlika u aktuelnom političkom spektru neke države dominantno zavisi od odnosa značaja sloboda pojedinaca i zajednice, u kontekstu ekonomskog i kulturnog razvoja.\nAko su ekonomija i kultura esencijalno važne za razvoj pojedinačne države, postavlja se veoma važno pitanje – zašto se u sistemu obrazovanja, pored političke pismenosti, dominantno ne izučava finansijska i kulturna pismenost?\nIstorijat nastanka i razvoja političkih sistema ukazuje na pravac u kojem svet ide posle korone\nSvetske krize utiču da se ljudi masovno osećaju nesigurno, a istorija pokazuje da takve krize dovode i do promena politčkih sistema u svetu. Nakon Prvog svetskog rata nastao je komunizam kao politički sistem, posle svetske ekonomske krize 1929. g. nastao je fašizam, a posle svetske krize 2008. g. je nastala neliberalna demokratija. Videćemo šta će doneti svetska kriza posle korone.\nDo početka devedesetih godina XX veka imali smo glavnu podelu ekstremnog političkog spektra na ekstremnu levicu (komunizam) i ekstremnu desnicu (fašizam), koji direktno ugrožavaju lične slobode u korist “dobrobiti zajednice”. Kod komunizma u ekonomiji je važna dobrobit zajednice (dirigovana ekonomija), a kod fašizma u ekonomiji je važna i dobrobit pojedinca (vlasnika kapitala). Oba sistema funkcionišu po principu ekstremnog državnog vođenja ekonomije i kulturne politike.\nSredinom 80tih godina XX veka počinje da se sprovodi ideja libertarianizma, koji zagovara tržište kao najvažniji način vođenja ekonomske politike, i koji se sprovodi uz slabljenje važnosti nacionalnih država. Ovakva politička ideologija je dovela globalizaciju, a propala je posle krize 2008. g. Ova propast libertarianizma je potvrđena aktuelnom korona krizom kroz rast važnosti nacionalnih država u borbi protiv pandemije. To ne znači da je globalizacija propala, ali ćemo videti mnoge promene u internacionalnoj politici i ekonomiji nakon aktuelne krize.\nSredinom devedesetih godina XX veka Kina prihvata tržišnu ekonomiju i postaje socijalistički nastrojena autokratska tržišna ekonomija. Autokratija predstavlja vlast jedne osobe i jedne partije. Ova promena ideologije u Kini praktično je omogućila pojavu individualnih vlasnika kapitala, koji su posledica prelaska iz dirigovane ekonomije zajednice (komunizam) u tržišnu ekonomiju. I dalje u ovom političkom sistemu ektremno je važna uloga države u vođenju ekonomije i kulture (autokratija). Jedan od aktuelnih naziva političkog sistema u Kini je autokratska neliberalna demokratija.\nIstorija takođe pokazuje da nisu sve države postale komunističke, nisu sve postale fašističke, a ni danas nisu sve države pod neliberalnom demokratijom. Postoje mnoge istorijske studije koje pokazuju da raspad ekonomije, koji uključuje i raspad sistema kulturne politike (stepan razvoja određenog društva), dovodi do dominacije političkih sistema koji smanjuju individualne slobode.\nMedijske slobode predstavljaju osnovu parlamentarne demokratije, jer informišu pojedinca šta se realno dešava u državi\nOgromna većina država u svetu ima parlamentarnu reprezentativnu demokratiju kao politički sistem. Ukratko, parlamentarna reprezentativna demokratija, pored kreiranja i sprovođenja ekonomske i kulturne politike, ima veoma važnu ulogu omogućavanja promene vlasti mirnim putem na izborima. To se dešava na osnovu izbora predstavnika građana, koji će u njihovo ime da vode politiku države ili neke manje geografski definisane jedinice vlasti.\nDa bi ljudi mogli da zadovoljavajuće glasaju za svoje predstavnike koji će reprezentovati ideje bliske tom pojedincu, potrebno je da ti pojedinci budu dobro informisani. Stanovništvo u jednoj državi treba da bude informisano o tome šta je do sada urađeno u državi, šta bi trebalo da se uradi, i kakve postoje ideje o tome šta treba naredno da se radi, od strane različitih političkih opcija i pojedinaca. Što je bolja informisanost pojedinca, bolja je i informisana odluka za koju političku opciju će glasati taj pojedinac.\nMediji imaju funkciju informisanog obaveštavanja javnosti o tome šta se realno dešava u sprovođenju vlasti. Na taj način mediji predstavljaju “glavnog kontrolora” vlasti, To je razlog zašto se u Ustavu SAD nalazi zaštita nezavisnosti medija.\nDa bi građani mogli da sprovedu u delo informisano odlučivanje o izboru političke opcije ili pojedinca, na osnovu realne situacije u državi i društvu, u tome im pomažu institucije državnog sistema – sudovi, tužilaštvo, razne nezavisne institucije koje prate rad države, korupciju, zaštitu građanskih prava, itd. Dužnost ovih institucija je da samostalno reaguju na nepravilnosti do kojih dođu uz pomoć medija, na osnovu prijava građana ili samostalnim radom.\nIstorija je pokazala da bez kontrole rada vlasti, država polako ali sigurno klizi u autokratski politički sistem, jer političke opcije, kada su na vlasti – teže da tu vlast zadrže po svaku cenu, ako im je to omogućeno.\nAko političke opcije na vlasti imaju kontrolu nad medijima koji dopiru do najšireg stanovništva, i nad institucijama koje kontrolišu rad vlasti, takva vlast može da ostvari kontrolu nad načinima promene vlasti na izborima, i da spreči promenu vlasti!\nŠta je neliberalna demokratija? Proizvod površnosti i velikog broja dezinformacija\nŽivimo u vreme velikog broja informacija i dezinformacija, što smo mogli da vidimo u poslednje vreme na primeru pandemije informacija o COVID-19 virusu. Veoma je teško da se od te silne količine informacija shvati šta je istina, a šta dezinformacija.\nŽivimo u vreme površnosti, gde nemamo vremena i živaca da detaljno prostudiramo i ono što nas interesuje (npr. ovaj tekst je veoma dugačak). Površnost direktno utiče na donošenje pogrešnih zaključaka, a to je naročito slučaj u ostrašćenoj političkoj komunikaciji.\nOd 2012. g. većina političkih opcija u svetu u manjoj ili većoj meri se oslanjaju na širenje dezinformacija kao glavne alatke u zbunjivanju javnosti, i to naročito preko društvenih mreža. Dezinformacije služe da urušava kredibilitet medija, institucija, nauke, kulture, i svih onih segmenata koji čine savremeno političko društvo. To urušavanje različite političke opcije rade na različite načine, i dužina ovog teksta ne dozvoljava detaljnije ulaženje u ovu tematiku.\nVećina javnosti je nekritična, i povodi se informacijama koje im odgovaraju i koje im se dopadaju. Na takav način različite političke opcije “privlače na svoju stranu lakoverne” dezinformacijama i narativima (pričama) koji su zamišljeni da na odgovarajuće načine aktiviraju nekritičku javnost.\nDezinformacije se anuliraju adekvatnim informisanjem.\nDa bi pojedinac znao kako da čita i razume vesti iz medija i sa društvenih mreža, potrebno je da bude medijski pismen. Medijska pismenost se ne izučava u formalnom sistemu većine zemalja u svetu, jer medijska pismenost predstavlja rešenje problema dezinformisanja i lažnih vesti.\nNajjednostavniji savet kako danas da dođemo do toga šta se stvarno dešava oko nas, jeste da čitamo vesti iz izvora koji su međusobno na različitim stranama političkog spektra – jer je istina uvek negde između. Posle nekog vremena može se videti koji mediji objavljuju dezinformacije često, a koji mnogo manje često.\nNajvažniji savet kako da znamo da nas neka politička opcija ne dezinformiše jeste da kada pronađemo vest koja nam se veoma dopada, da nakon toga pronađemo vest iz drugačijeg medijskog izvora, da bi sami procenili šta se stvarno dešava. Najveća greška koju možemo da napravimo pri informisanju je da tražimo vesti koje potvrđuju naše stavove.\nNeliberalna demokratija predstavlja politički sistem prividne demokratije, u kojem vlast polako preuzima kontrolu nad glavnim medijima i glavnim institucijama koje kontrolišu vlast. Politički sistem, institucije i mediji sasvim normalno funkcionišu do momenta dok se ne desi nešto što može da ugrozi vlast. Svaki pojedinac, medij, institucija ili politička opcija koji rade nešto što je protiv interesa očuvanja ovakve vlasti, bivaju diskreditovani.\nU političkom sistemu neliberalne demokratije postoje mediji koji kritikuju vlast, ali su oni svedeni na marginalnu vidljivost, i konstantno im se urušava kredibilitet sa narativima (pričama) tipa – “izdajnici”, “strani plaćenici”, lopovski ili tajkunski mediji, i sl. Vesti ovakvih medija su “laž”, “fake news”, “nema dokaza”, itd. To su isti narativi “dobra i zla” koje političari koriste da bi ocrnili svoje političke oponente, i da bi izbegli relevantne političke debate.\nU neliberalnoj demokratiji ne postoji konkurencija ideja o budućem vođenju države od strane različitih političkih opcija, već samo narativ sukoba, po principu “oni su gori od nas, čak i ako mi nismo dobri”.\nPored pomenutih kriza i dezinformacija, razlog za ovakvu političku situaciju je i veliki procenat korumpiranih političara, zbog načina kako se percipira ulazak i opstanak u politici poslednjih decenija.\nEkstremizam je danas u funkciji održavanja prividno demokratskih i populističkih političkih sistema\nU poslednjih desetak godina pokazalo se politički veoma delotvorno koristiti masovnu površnost ljudi, u kombinaciji sa dezinformacijama i urušavanjem kredibiliteta.\nNa prethodno pomenuta sredstva za komunikaciju u političkim kampanjama koriste se često dodatno polu-istine, neistine i mitovi da bi se opisao potpuno nerealan politički program. Ali, takav politički programi “godi ušima” određene (veće) grupe glasača. Na ovaj način dobijamo populističku politiku koja se sprovodi u sve većem broju država.\nKod ovakvih političara i političkih opcija njihova ideologija uopšte nije važna, jer se može promeniti po potrebi, ako se pokaže da većina potencijalnih glasača može da “proguta” određeni tip ideološkog narativa. Znači, sama ideologija političara nije važna, ali je važan ideološki narativ koji se koristi za pridobijanje glasača.\nZašto toliko osoba veruju u laži političara, i zašto ih je teško razuveriti?\nKako ovakvim političkim opcijama ideologija nije važna, to znači da su oni u mogućnosti da “koketiraju” sa različitim ekstremnim ideologijama, da na taj način obuhvate širi politički spektar potencijalnih glasača, i da istovremeno smanje uticaj (jačinu) rasta drugih ekstremnih političkih opcija.\nPrimer – neutralan stav ili podrška ksenofobiji: Veliki broj ekstremnih političkih opcija nalazi “plodno tle” u podsticanju straha od drugačijih i različitih osoba (npr. migranti, LGBT populacija i sl.). Nedovoljno informisana javnost traži krivca za svoju situaciju u drugima, naročito drugačijima. Populisti koriste ovakve narative na taj način što ostaju neutralni, ili javno podržavaju ovakve stavove (u zavisnosti od procene aktuelne situacije u društvu), da bi pridobili i deo populacije kojima se dopadaju ovakvi narativi.\nIsta pravila važe npr. za podršku jačanju uticaja dominantnih religijskih zajednica, neutralan stav i podrška nacionalističkim, ili čak nacističkim težnjama (primer određenih političkih opcija u Hrvatskoj), u zavisnosti od procene aktuelne situacije u društvu.\nIstovremeno, populističke političke opcije veoma favorizuju vlasnike kapitala koji im omogućuju sredstva, prividno bolji ekonomski rast, zaposlenost, itd. To se sve dešava na ekonomsku štetu ostalih pojedinaca\nŠto se odabrani politički narativi (priče) više dopadaju stanovništvu, nedovoljno informisane osobe neće potražiti potvrdu informacija koje im se dopadaju, već će drugačije informacije proglasiti zavereničkim i lažnim. To možemo godinama pratiti na nivou tzv. “ravnopločaša”, “anti-vaksera”, a sada i “5G ekstremista”.\nZašto političke opcije koje nisu neliberalno nastrojene ne mogu da pronađu adekvatan odgovor na ovakvo ponašanje u politici?\nIspostavilo se da je narativ populista veoma efikasan, i da političke opcije koje nisu populističke i nemaju tendenciju ka neliberalnoj demokratiji, ne mogu već godinama da pronađu efikasan komunikacioni odgovor na ove pojave. Čak i kada ga u nekim slučajevima pronađu (primer Italije i Berluskonija), to ne garantuje da će sledeći put opet adekvatno odgovoriti na narativ populista.\nGlavni razlozi za ovakvu situaciju, i primeri:\nIspostavilo se da većina političara i političkih opcija ipak teško menja svoje programe, stavove, ponašanja i način komunikacije, u kontekstu prilagođavanja novo-nastaloj situaciji u politici.\nNarativ političkih opcija koje nisu populističke je složeniji i teže razumljiv u odnosu na populističke opcije, jer ovi poslednji često ne govore istinu o onome šta će i kako uraditi kada dođu na vlast.\nNarativ populista je veoma zavodljiv i lako uvlači u polemiku političke oponente. Politički protivnici na taj način učestvuju u prethodno predviđenom “scenariju priče populista”, i na taj način ne uspevaju da nametnu svoju priču/narativ.\nOstrašćenost komunikacije i površnost lako zavedu političke oponente populista da se ne fokusiraju na najvažnije aspekte datog narativa. Svaki narativ ima segmente koji omogućuju promenu fokusa polemike, ali je za to potrebno veliko znanje, iskustvo i fokus u političkoj komunikaciji.\nKlasifikacija populiste da je “lopov”, “fašista”, itd. je prethodno pripremljeni razvoj narativa od strane populista, i takve klasifikacije mogu doneti samo suprotan efekat od željenog (populisti očekuju takve kvalifikacije od političkih oponenata). Cilj komunikacije populista jeste da spreče političku debatu odnosno polemiku, i ovakvom komunikacijom od strane svojih političkih oponenata, populisti će imati osnov da prekinu komunikaciju.\nVeliki problem u savremenom svetu predstavlja način sankcionisanja laži političara, lažnih vesti u medijima i na društvenim mrežama, kao i način sprečavanja podsticanja mitova u društvu.\nBorba za zadržavanje sloboda pojedinaca, koje su ugrožene populistima i neliberalno demokratskim pokretima, jeste u fokusiranju na dva osnovna aspekta komunikacije sa stanovništvom, sa medijima i sa političkim oponentima:\nEdukacija što šire javnosti o osnovama medijske pismenosti, koja počinje korišćenjem više medijskih izvora iz različitog političkog spektra.\nIzlazak iz ostrašćenosti u političkoj komunikaciji i fokus na razumljiv i jednostavan narativ koji nameće važne teme. Takav narativ može pomoći stanovništvu da razume šta se dešava oko njih.\nPDF verzija ovog teksta\nLiteratura za detaljnije proučavanje osnova političke i medijske pismenosti:\n“Conservative” Is Not the Opposite of “Liberal”\nFour Types of Political Economy on a Two-dimensional Spectrum\nTagovi: Izgradnja poverenjaKultura dijalogaKulturna PolitikaMedijska pismenostMedijske slobodeOsnoveTrendovi\nAutor teksta: Dragan Varagić, 10/05/2020, RSS


Kurs španskog jezika za seniore u Španiji - Marbelja za uzrast 50+ | Verbalisti\nОбјављено 18-мар-2020 16-апр-2022 од Verbalist\nZgrada škole španskog jezika Don Kihot u Marbelji\nKursevi španskog za odrasle – PROGRAM 50+ u školi don Quijote – Enforex u Marbelji\nProgram španskog jezika 50+ traje dve nedelje, predstavlja kombinaciju 20 časova i 3 atraktivne vannastavne aktivnosti nedeljno i namenjen je polaznicima svih nivoa znanja (od početnog do naprednog).\nNastava se odvija u grupama od 3 do 8 polaznika. Namenjen je onima koji žele da uče i uživaju u Marbelji zajedno sa polaznicima slične životne dobi.\nNa časovima se, pored planiranih gramatičkih celina i vežbanja vokabulara i izgovora, dosta prostora daje diskusiji u vezi sa utiscima sa aktivnosti. Na taj način se pored kreativne razmene mišljenja podstiče da se što više koristi španski jezik.\nNa raspolaganju su opcije boravka u studentskim stanovima i porodicama u Marbelji.\nCene smeštaja u hotelima dostavljamo nakon što dobijemo konkretan zahtev, odnosno popunjenu prijavu koju možete preuzeti ovde.\nProgram 50+ počinje 30. maja i poklapa se sa tradicionalnim andaluzijskim festivalom Fiestas San Bernabé.\nZa sve druge opcije kurseva španskog za odrasle individualni polasci se organizuju jednom nedeljno. Polazak je uvek nedeljom, a povratak subotom.\n2022 CENE – KURSEVI ŠPANSKOG ZA ODRASLE U MARBELJI\nKursevi španskog za odrasle u Marbelji – sve cene date su u evrima (kliknite na tabelu za uvećan prikaz)\nKurs španskog jezika za seniore u Marbelji – imate pitanja ili želite da se prijavite? Kontaktirajte nas ili pošaljite svoj komentar/pitanje popunjavanjem formulara u nastavku:\nКатегоријеprogrami za odrasle, Španija - jezički programi\nПретходни чланакПретходно Kursevi španskog jezika u Marbelji\nСледећи чланакСледеће Kursevi engleskog za srednjoškolce – akademski engleski u Torontu i Vankuveru


Podsticaje u poljoprivredi uredno dobijali i predstavnici opozicije\nPodsticaje za mehanizaciju, za otkup voća i povrća, za navodnjavanje, za protivgradnu zaštitu, za regresirano gorivo, za opremu za sortiranje - sve to uredno, kao pomoć u poljoprivrednoj proizvodnji, traže i dobijaju članovi opozicije i njihova preduzeća u Republici Srpskoj, ali i mnogi drugi bliski njoj.\nTo PDP-ovog poslanika Draška Stanivukovića nije spriječilo da kritikuje preduzeće "Fruit Eko" koje se upravo kao i mnogi drugi regularno prijavilo i dobilo podsticaj.\nMeđu imenima koja su takođe dobila podsticaj se izdvaja ime Nikole Vukelića i njegovog preduzeća "Agroimpeks", koji je prošle godine dobio skoro 600.000 maraka podsticaja. Vukelić je, inače, blizak rođak Draška Stanivukovića - ali, po svemu sudeći, poslanik PDP-a nije mario za to kada je juče upadao u tuđa imanja.\nNa spisku se nalaze i Anto Šipovac iz Nevesinja koji je prošle godine za svoj "Šipovac doo" dobio čak 380.000 maraka podsticaja, Lazar Mirkić čiji je "Agreks" iz Donjeg Žabara dobio 140.000, i vlasnik laktaškog "Novog standarda" Vukašin Vojinović, koji je dobio skoro 100.000 maraka podsticaja - a sve se ovo lako može provjeriti na sajtu Agencije za agrarna plaćanja.\nPremiju za mehanizaciju, pšenicu i dizel gorivo prošle godine je dobio prnjavorski "Bisprom", u vlasništvu poslanika SDS-a u parlamentu Srpske, Miladina Stanića. Ove godine su rezervisali 45.000 maraka sredstava za traktor i priključke. Stanić poručuje da su za njega sve firme u Srpskoj ravnopravne, i da on lično nema problema da bilo ko dobije podsticaje, dok ulaže u domaću proizvodnju.\n"Mi jesmo nabavili traktor, mi se bavimo poljoprivrednom proizvodnjom, imamo zaposlene ljude, imamo silos, sušaru, i nama je potrebno da se bavimo tom djelatnošću, zato smo i registrovani. A firme ne razlikujem. Ne zanima me čija je firma. Ako mu nije problem raditi sa Turskom, sa Francuskom, sa Italijom, Mađarskom, Hrvatskom - nije mi problem ni što postoji firma Igora - ili koga već - Dodika, ako posluje regularno. To je suština", rekao je Miladin Stanić, poslanik SDS u Narodnoj skupštini Republike Srpske.\nPodsticaji za kapitalne investicije se odobravaju nakon propisane procedure i javnog poziva, na osnovu Pravilnika o kapitalnim investicijama, a ove, kao i prošle godine odobreni su svi zahtjevi za kapitalne investicije - pojašnjavaju iz Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. Podsjećaju da se svi podaci o isplati podsticaja uredno objavljuju na internetu.\n"Agencija za agrarna plaćanja Republike Srpske podsticaje za poljoprivrednu proizvodnju isplaćuje svima koji ispunjavaju propisane uslove, bez obzira na ime i prezime, a uslovi se odnose na prijavljenu proizvodnju, prijavu doprinosa i druge odredbe u skladu sa Pravilnikom o podsticajima za razvoj poljoprivrede i sela", saopštilis u iz Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nPredstavnici poljoprivrednih udruženja kažu - podsticaje za kapitalna ulaganja su dobili svi, ko god da je predao zahtjev, ko ispunjava uslove i ko je registrovan kao poljoprivredni izvođač. Ove godine je bilo oko 1.400 zahtjeva za kapitalna ulaganja, i kako je potvrdio ministar Boris Pašalić, svima su odobreni - ističe Brane Mastalo.\n"Tu uopšte nije bitno koja je stranka, koje ime, prezime, ne znam šta. Znači, bitno je da je aplicirao, i bitno je da ispunjava uslove - da je registrovan kao poljoprivredni proizvođač. Da li je to povrtar, da li je voćar, da li proizvodi žito ili nešto drugo, to je nebitno, ali je bitno da je registrovan kao poljoprivredni proizvođač", istakao je Brane Mastalo, predsjednik Udruženja povrtara Republike Srpske.\nOve godine Vlada je za kapitalne investicije u poljoprivredi izdvojila 14 miliona maraka - duplo više od prošlogodišnjih 6,9 miliona. Ministarstvo je na taj način htjelo da ojača domaću poljoprivrednu proizvodnju, dugoročno stabilizuje snabdijevanje domaćim proizvodima, ali i održi nivo investicija u proizvodnji u uslovima vanrednog stanja.\npodsticaji Miladin Stanić


Fratini: Evropa nezamisliva bez Zapadnog Balkana | EUME\nNaslovnica Info Press info Fratini: Evropa nezamisliva bez Zapadnog Balkana\nFratini: Evropa nezamisliva bez Zapadnog Balkana\nEvropa nije zamisliva i jedinstvena bez zemalja zapadnog Balkana, ocijenio je predsjednik Italijanskog društva za međunarodne organizacije (SIOI), Franko Fratini.\nOn je, u organizaciji Diplomatske akademije Ministarstva vanjskih poslova i evropskih integracija Crne Gore održao predavanje, na temu “Western Balkans and Montenegro: The European Future”, na Univerzitetu Donja Gorica.\nIz te obrazovne institucije je saopšteno da je između Diplomatske akademije i SIOI-a potpisan Memorandum o saradnji.\nNavodi se da je Fratini naglasio da je u Crnoj Gori kao prijatelj države.\n„Čvrsto vjerujem da Evropa nije zamisliva i jedinstvena bez zemalja Zapadnog Balkana. Članstvo u Evropskoj uniji nije poklon ili koncesija, već pokazatelj nedvosmislenih nastojanja građana i njihove podrške evropskim vrijednostima, ali i nezaobilazne političke volje za integracionim procesima“, poručio je Fratini\nMinistar vanjskih poslova i evropskih integracija, Igor Lukšić je kazao da je Crna Gora izvela izuzetne napore kako bi bila dio evropske porodice.\nPrema njegovim riječima, Diplomatska akademija je osnovana prije 13 godina, tri godine prije nezavisnosti Crne Gore, u cilju nastojanja za unaprijeđivanjem osoblja Ministarstva.\n„Stoga, potpisivanje memoranduma o saradnji između Diplomatske akademije i SIOI doživljavamo kao potvrdu našeg predanog rada u oblasti evroatlantskih integracija“, kazao je Lukšić.\nPredavanju su prisustvovali polaznici Diplomatske akademije Ministarstva vanjskih poslova, predstavnici diplomatskog kora i zainteresovana naučna javnost.


"Tenis" ulaže 300 miliona evra u mesnu industriju u Srbiji - Ekonomske Vesti\nBrnabić o koncesiji za hidroelektrane na Drini : Srbija je ozbiljna država\nHidroelektrana Buk Bijela: Srpska zelena istorija je počela\nZagreb: Za 15 dana zakazan obračun sa levicom – argumentima\nRegionalna hidro-energetska inicijativa Srbije\nAnja Šimpraga treća u trci za gradonačelnika Knina\n„Tenis“ ulaže 300 miliona evra u mesnu industriju u Srbiji\n23. feb. 2016 Andrija Matić 0 Comments Aleksandar Vučić, goveda, Klemens Tenis, Nemačka, poljoprivreda, svinje, Tenis\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da nemačka kompanija „Tenis“, koja je najveći proizvođač mesa i mesnih proizvoda u Evropi, želi da ulaže i radi u našoj zemlji, što će omogućiti i oporavak srpske poljoprivrede.\nVučić je na konferenciji za novinare, kojoj je prethodio sastanak sa vlasnikom te kompanije Klemensom Tenisom, naveo da ona godišnje uzgoji više od 17 miliona svinja i približno 400.000 goveda, pri čemu ima godišnji obrt veći od pet milijardi evra.\nOn je naglasio da se potpisivanje ugovora sa kompanijom „Tenis“ očekuje u junu, budući da Srbija treba da uradi još mnogo toga, posebno po pitanju obrazovanja i pronalaženja poljoprivrednika od kojih bi mogle da budu otkupljivane svinje.\nPrema njegovim rečima, potrebno je da se izgradi savremeno takozvano „vertikalno preduzeće“, koje će obuhvatiti proizvodnju žitarica za ishranu, proizvodnju i klanicu tovnih svinja.\nOn je objasnio da tim njegove kompanije već radi na projektovanju 10 farmi u Srbiji, i istakao da njegov dolazak ne znači gušenje domaće proizvodnje, već je, naprotiv, ideja da uposli one koji već proizvode na našem tržištu.\nSada je važno pronaći lokaciju gde postoje klanice u stečaju ili likvidaciji, a koje bi kompanija „Tenis“ kupila i preuredila za proizvodnju mesnih prerađevina, dodao je premijer.\nKompanija „Tenis“ bi u prvih godinu dana otkupljivala svinje od srpskih seljaka, naglasio je Vučić, uz ocenu da je dolazak te kompanije na srpsko tržište prilika da našu zemlju postavimo na evropsku mapu poljoprivredno razvijenih zemalja.\nOn je podvukao da će srpski poljoprivrednici moći da povećavaju svoju proizvodnju jer će imati kome da je prodaju, pri čemu će imati bezbednost za svoju hranu, sve higijenske uslove i naprednu tehnologiju.\nPremijer je izneo podatak da se u Srbiji danas klanično obradi 2,8 miliona svinja, a da je 2010. i 2011. godine u našoj zemlji stočni fond bio na nivou iz 1910. godine.\nTenis je potvrdio da namerava da organizuje proizvodnju mesa u Srbiji, kao i da je sa premijerom Vučićem dogovorio naredne korake za dolazak te kompanije, od kojih je najvažniji dobijanje dozvola za rad i obrazovanje kadrova iz naše zemlje.\nTenis je naveo da njegova kompanija želi da uđe na tržište Srbije i investira do 300 miliona evra u predstojećih pet godina, a da će lokacije biti izabrane tako da budu u sredini nekog regiona u kojem će se proizvoditi svinje.\nPrema njegovim rečima, u Nemačkoj kompanija „Tenis“ ima 17.000 poljoprivrednika dobavljača, koji su porodična preduzeća i dobro žive od tog posla.\nOn je najavio da će biti uspostavljena internet platforma preko koje će moći da se prijave zainteresovani poljoprivrednici, koji bi, kada budu izabrani, bili upućeni na obuku u Akademiju „Tenis“ u Nemačkoj kako bi se upoznali sa njihovom tehnologijom.\nTenis je uputio molbu srpskim poljoprivrednicima za podršku, ističući da dolazak u neku zemlju bez podrške nema smisla.\nMemorandum o razumevanju su, u aprilu prošle godine, potpisali ministar privrede u Vladi Republike Srbije Željko Sertić i predstavnik kompanije „Tenis“ Danijel Notbrok.\n← Demograf: Hrvatska jednostavno nestaje!\nCene porasle za 0,6% →\nVučić: Pisanja Gardijana su glupost\n15. jul. 2015 Andrija Matić 0\nVučić od Medvedeva dobio ruski smartfon\n28. okt. 2015 Andrija Matić 0\nAutoput Prnjavor–Doboj otvara mogućnost za nove investicije\n11. sep. 2016 Andrija Matić 0


Uslovi klijanja pšenice-Zoran Milosavljević - Forum PSSS - PSSS\nUslovi klijanja pšenice-Zoran Milosavljević\n15 nov 2018 11:11\t#34957 od Milosavljević Zoran\nMilosavljević Zoran je napravio novu temu: Uslovi klijanja pšenice-Zoran Milosavljević\nDa bi proces klijanja mogao da počne potrebno je da su obezbeđeni temperatura,voda i vazduh (kiseonik). Upijajući vodu zrno počinje da bubri,ubrzo nastaju hemiske promene u zrnu.Pod uticajem fermenata razlažu se složena organska jedinjenja nerastvorljiva u vodi (skrob,belančevine,masti i dr.) koja prelaze u rastvorljiva jedinjenja i služe kao hrana klici u njenom daljem rastu.Klica počinje da raste .Prvo korenčić klice probija omotač i dalje raste,zatim raste primarno stablo (pupoljak sa začetim listovima) koje takođe probija omotač i izlazi napolje).\nPšenica klija na temperaturi 1-2 stepena C,ali pri ovoj temperaturi klijanje teče veoma sporo.Povećana temperatura ubrzava proces klijanja.Optimalna temperatura je 15-20 stepeni C i tada seme klija za 2-3 dana.Maksimalna temperatura za klijanje je 35 stepena C.Da bi zrno klijalo potrebno je da upije vode 40-50%od ukupne mase zrna.Zato na brzinu klijanja utiče i vlažnost zemljišta.Povoljna vlažnost zemljišta je 60-90% od punog vodnog kapaciteta.Najpovoljniji uslovi za klijanje su kada su istovremeno optimalni i temperatura i vlažnost zemljišta.Pri temperaturi od 10-12 stepeni C uz optimalnu vlažnost zrno klija za pet dana .U proizvodnim uslovima optimalna temperatura je od 6-12 stepeni C.\nPšenica klija sa 3-5 korenčića koji rastu u dubinu.Odmah po izbijanju korenčića primarno stablo probija omotači sa klicinim listićima raste ka površini zemljišta.Na površini se bezbojni klicini listići otvaraju pri čemu izlazi prvi zeleni list.\nVreme kreiranja strane: 1.635 sekundi


NATO JESTE MOĆAN, ALI NIJE JAČI OD PRAVDE: Advokat Anđelo Tartalja najavio da će zastupati žrtve posledica bombardovanja | Novosti.rs\nOvaj "David među advokatima" je na sudu već 200 puta pobedio Golijata i izvojevao odštetu za italijanske vojnike koji su tokom učešća u mirovnim misijama oboleli od malignih bolesti izazvanih zračenjem.\nTartalja se učlanio u nišku advokatsku komoru da bi sa našim advokatima zastupao srpske žrtve osiromašenog uranijuma. Do te odluke je došlo tokom saradnje sa advokatom Srđanom Aleksićem iz Niša, koji je inspirisan Tartaljinim uspesima na italijanskim sudovima, odlučio da sličan proces započne u Srbiji. Sada im se pridružio ugledni beogradski advokat Goran Petronijević, koji je bio sudija u procesu protiv čelnika NATO u Srbiji, kada su proglašeni za zločince čvrsto utemeljenom presudom na 250 strana.\nIz političkih razloga, presuda čelnicima NATO je docnije zabašurena, ali dokazi su i dalje nesporni. Petronijević je taj dragoceni dokument dao Tartalji na korišćenje u pravnoj borbi što je ovaj prihvatio s neskrivenim zadovoljstvom.\nGoran Petronijević, Foto Arhiva\n- Do sada sam zastupao italijanske vojnike koji su oboleli tokom nekoliko meseci boravka na prostoru zagađenom osiromašenim uranijumom, a presude u njihovu korist nam daju mogućnost da izborimo pravdu u mnogo većem poduhvatu - naglasio je Tartalja.\n- Ovde je reč o pravdi za ljude koji su pretrpeli bombardovanje svoje zemlje osiromašenim uranijumom i nastavili da žive na kontaminiranom tlu. Ne brine me reakcija moćnog NATO, za mene je Alijansa samo jedna strana u procesu. Moja preokupacija je da sudije uverim da je bombardovanje osiromašenim uranijumom zločin kojim je ugroženo pravo na život velikog broja ljudi, za veoma dug vremenski period.\nOn je naglasio da Srbija, uprkos nezavidnom međunarodnom položaju, mora da stane iza svojih građana čije je pravo na život ugroženo NATO agresijom.\n- Mnogo je teoretisanja o ljudskim pravima, a ovo je konkretna borba za njih - istakao je Tartalja.\nODLUČAN Anđelo Tartalja, Foto Arhiva\n- NJu trenutno najviše ometaju ogromne sudske takse za potencijalne podnosioce tužbe protiv NATO. One demotivišu te ljude koji potiču uglavnom iz siromašnijih slojeva. Tako je bilo i u Italiji, dok nisam postigao da sudska taksa bude ukinuta. Srbija treba da postupi isto.\nTartalja ne pripada nijednoj političkoj opciji, ali njegova istrajnost donela mu je poštovanje uticajne asocijacije "Evropska levica", koja je najavila kampanju prikupljanja sredstava za plaćanje taksa kojima bi srpske žrtve NATO mogle da uđu u pravosudni proces protiv najmoćnijeg vojnog saveza sveta.\n- Niko nije iznad prava i pravde, pa ni NATO - uveren je Tartalja.\n- Kada sam 2002. podneo prvu tužbu, govorili su mi da nemam šanse, a ja sam u 200 sudskih presuda dokazao da nisu u pravu.\n"BONDSTIL" U NEGAĐANOJ ZONI\nSrđan Aleksić, Foto Arhiva\nMEĐUNARODNI advokatski tim smatra da je materijal iz presude čelnicima NATO, koju im je doneo Petronijević, od izuzetnog značaja, jer je on bio u vreme agresije na KiM, predvodeći pravni tim koji je utvrđivao činjenice i sakupljao dokaze.\n- Tri člana tog tima su već preminula od bolesti izazvanih osiromašenim uranijumom - naglasio je Petronijević.\n- Tada smo primetili da se apsolutno sve gađa uranijumskom municijom, osim prostora od oko 200 hektara između Đakovice i Prizrena. Kada je na tom prostoru docnije podignuta baza "Bondstil", shvatili smo da je lokacija čuvana. To je dokaz da je vrh NATO oduvek znao efekte koje izaziva municija sa osiromašenim uranijumom.\nNATO bombardovanje advokati Goran Petronijević Osiromašeni uranijum Srđan Aleksić Anđelo Tartalja


Šta je live chat i zašto Vam je potreban? - ATEC Technologies\nDatum objave: 2. jula 2020.\nAko tražite način da unapredite svoje poslovanje, live chat je pravo rešenje za Vas. Samo postojanje live chat-a na Vašem web sajtu može imati značajan uticaj na Vašu prodaju.\nDa bismo pričali o njegovim prednostima, prvo moramo da znamo šta on, zapravo, predstavlja. Dakle, to je korisnički servis, tj. aplikacija, koji služi za neposrednu komunikaciju između mušterije i operatera, koja se odvija u stvarnom vremenu. Na web sajtu se prikazuje u obliku vidžeta, odnosno male ikone koja se obično nalazi u donjem uglu ekrana.\nSigurno se pitate: “Zašto mi je potreban live chat”? U daljem prilogu smo naveli argumente kojima ćemo se služiti da bismo odgovorili na Vaše pitanje.\n1.Brzina pružanja pomoći\nU današnjem digitalnom svetu, mušterije ne žele da čekaju, niti da gube vreme. Slanje mejla, popunjavanje kontakt forme ili poziv za mnoge korisnike predstavljaju napor i pre će otići na drugi web sajt. Live chat Vam omogućava brzu, neposrednu i laku komunikaciju sa klijentima, što je samo jedna od njegovih mnogobrojnih prednosti u odnosu na druge vidove komunikacije.\n2.Pružanje pomoći većem broju korisnika istovremeno\nOperateri mogu pomagati više osoba istovremeno, što nije slučaj sa drugim vidovima komunikacije.\nOno što olakšava takozvani multitasking je mogućnost pravljenja već unapred generisanih odgovora na često postavljana pitanja.\n3.Poboljšava poslovanje (povećava prodaju)\nStudije su pokazale da kupcu treba nekoliko sekundi da reši da li će se odlučiti za neki proizvod ili ne.\nOsim što Vam pomaže da izgradite bolji odnos sa klijentima, ova aplikacija može biti upravo ta stvar koja će Vas izdvojiti od konkurencije.\n4.Bolji odnos prema klijentima\nNe morate biti ekspert za marketing da biste znali da korisnički servis ima krucijalnu ulogu u Vašem poslovanju. Ipak su Vaši klijenti ti od kojih Vam zavisi poslovanje i njegovo napredovanje.\nKlijentima često treba pomoć na Vašem web sajtu oko raznih stvari, od nalaženja određenog produkta, preko detaljnijih informacija o istom, do pitanja u vezi poštarine, i slično. Ali, mnogi neće hteti da stupe u kontakt sa Vama preko telefona, ili email-a, što može dovesti do gubitka klijenta.\nPrema istraživanjima koje je sproveo FurstPerson, 77% korisnika neće obaviti kupovinu ako na web sajtu nema live chat-a. Takođe, 66% klijenata će se rado ponovo vratiti na web sajt koji pruža uslugu istog.\nDakle, brzina pružanja pomoći može da doprinese da posetioca web sajta pretvorite u kupca.\nZadovoljan klijent je osnova uspešnog biznisa i najbolja preporuka!\nZa razliku od kontakt forme, koja se, uglavnom, nalazi samo na kontakt strani web sajta, live chat je prisutan na svakoj strani i time povećava šansu da posetioca web sajta pretvorite u kupca. Dakle, korisnici su samo na jedan klik od traženja pomoći.\nČak i da klijenti ne uoče live chat, postoji automatski generisana pozdravna poruka, koja će korisniku zapasti za oko čim udje na web sajt ili nakon unapred generisanog vremena.\nKada niste online, postoji mogućnost ostavljanja poruke, gde će korisnik ostaviti svoje informacije i pitanje, koje će stići na Vašu e-mail adresu.\n8.Live chat “skuplja” korisne podatke o Vašim klijentima, kao i o njihovom ponašanju na web sajtu, kao što su:\nWeb strane koje je posećivao\nKoliko dugo se zadržao na web sajtu i stranicama\nGeografska lokacija klijenta\nWebsite analysis (koliko korisnika je posetilo web sajt i sl.)\nSa obzirom da se većina interakcija sa klijentima odvija preko mobilnih telefona, važno je napomenuti da live chat funkcioniše na mnogim uređajima(mobilni telefoni, tableti, računari..).\nTagovi: Chat na web sajtu, Kako poboljšati interakciju sa korisnicima i kupcima


Aleksandar Vučić ima bolje okolnosti za rešavanje kosovskog problema nego što sam ih imao ja, Zoran Ðindić i Vojilslav Koštunica, jer su SAD sada mnogo fleksibilnije i prihvataju međusobni dogovor koji bi postigle dve strane, kaže bivši predsednik Srbije i lider SDS Boris Tadić.\nOn je u intervjuu za "Glas Amerike" rekao da se "američka pozicija u vezi sa Kosovom transformisala u poslednjih nekoliko decenija".\n- Ta politika se izmenila i sadašnja strategija Amerike je da prihvata sve što se dogovore i jedna i druga strana - kaže Tadić i navodi da u njegovom mandatu to nije bilo tako jer je tada, kaže, bio na delu pokušaj nametanja rešenja, a strategija je bila da Srbija mora da prizna nezavisnost Kosova.\nKako je naveo, Vučić je u međuvremenu prihvatio, zajedno sa Ivicom Dacicem, pa i Tačijem - Briselski sporazum, čime je , kako kaže, "prihvatio u stvari legalni, pravni sistem nezavisnog Kosova na teritoriji severa".\nTo, dodaje, nisu hteli da prihvate ni on, ni Ðinđić, ni Koštinica.\nTadić kaže da su Vučić i Dačić time "kupili jednu vrstu međunarodne podrške" što on, navodi, ni po koju cenu ne bi prihvatio.\nKaže i da niko u Srbiji ne zna šta u ovim novim okolnostima znači Vučićev predlog za "razgranicenje", da to ne znaju američki sagovornici sa kojima je razgovarao, a da predsednik Vučić na taj način pokušava da prikrije od građana Srbije šta mu je u stvari prava namera.\nNa izjave Borisa Tadića odgovorio je potpredsednik Glavnog odbora SNS Marko Ðurić, koji je rekao da je Tadić "predsedavao rasparčavanjem Srbije, a sada zabada politički nož u leđa onima koji je brane, i sve to čini na tuđoj teritoriji".\nPrema njegovim rečima, iako Tadić uporno nastoji da se predstavi kao odlučan i nepopustljiv političar, posebno kada je reč o Kosovu i Metohiji, on kaže da je istina sasvim suprotna.\nOn je izjavio da je Boris Tadić predsedavao rasparčavanjem Srbije\n- Po njegovom nalogu (ili uz njegov pristanak) pregovori o KiM izmešteni su iz Ujedinjenih nacija na teren EU, a na KiM je doveden Euleks kao instrument učvršćivanja samoproglašene kosovske nezavisnosti. Njegovim nečinjenjem su posledice martovskog pogroma 2004. godine bile mnogo strašnije nego što bi bile da je reagovao čvrsto i odlučno kako je u tom trenutku iz Beograda moralo da se reaguje - kaže Đurić.\nOn navodi i da je uz njegovu saglasnost u Međunarodni sud pravde iz Beograda otišlo pitanje na koje je odgovoreno potvrdom legalnosti jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova, što je do danas najsnažniji međunarodno pravni argument na koji se separatisti u Prištini pozivaju.\n- I na koncu, iza njega je ostalo niz katastrofalnih sporazuma sa Prištinom, čije posledice godinama pokušavamo da učinimo manje katastrofalnim - istakao je Ðurić.


Za pola minuta osvojite sve oko sebe! | MTELCG\n14.02.2018. | 15:52\nEvo kako da natjerate ljude za samo 30 sekundi da se zainteresuju za vas.\n"Većina ljudi ne umije efikasno da se predstavi", kaže direktor firme za zapošljavanje "Robert Half", Pol Mekdonald. Zato je on izdvojio nekoliko savjeta koji će vam pomoći da to uradite na najbolji mogući način.\nPrvi susret: Sitnice koje vas odaju\nPitanja koja treba da postavite sebi su: Ko ste vi? Šta želite? Gdje želite da stignete/Šta želite da uradite? Drugim riječima, morate tačno da znate šta želite inače nema nikakve šanse da to i ostvarite.\nUkoliko ste nezaposleni, Mekdonald savjetuje da vam neka vrsta vodilje budu pitanja šta želite da radite i gdje želite da stignete.\nDrugim riječima, izdvojite ono što su vaše prednosti ili vrline. Ako govorimo o razgovoru za posao, izdvojite ono u čemu ste dobri i objasnite to potencijalnom poslodavcu. Fokusirajte se na najvažnije - da li imate iskustva, koje su vaše vještine, dostignuća, ciljevi, a izbegnite sve nebitne detalje koji će da skrenu temu sa vaših sposobnosti.\nStručnjak za samopomoć Dejl Karnegi kaže da su ljudi "mašine za asocijacije". Drugim riječima, poručuje da, ako želite da vas ljudi zapamte, ispričajte im priču o sebi i potrudite se da bude dobra.\nMorate da budete u stanju da ispričate nešto o sebi na način koji će biti prihvatljiv većini ljudi. To znači da izbjegavate terminologiju koja nije razumljiva velikom broju ljudi.\n"Pojednostavljivanje kompleksnih ideja je prava umjetnost", kaže Mekdonald. Da biste u tome uspjeli, dobra strategija je da zamislite da to o čemu govorite objašnjavate svojim roditeljima, na primjer, uvijek imajući na umu šta želite da postignete.\nNakon što ispričate svoju priču, onaj ko vas sluša mora da želi još. Da li je vaša priča dovoljno zanimljiva da ostali žele da čuju još? Ako nije, napravite potrebne izmjene, a ponekad je potrebno samo da je ispričate na drugačiji način.\n6. Ograničite vrijeme\nKada treba da se spremite za ljubavni sastanak, razgovor za posao ili nešto treće, vježbajte kod kuće način na koji ćete da se predstavite, odnosno da ispričate svoju priču. Ono što je važno je da ograničite sebi vrijeme - morate da ispričate priču za 30 sekundi. Ako ne uspijevate da sve "sabijete" u pola minuta, izbacite nepotrebne detalje i pokušajte ponovo.\n7. Snimite sebe dok vježbate\nVažno je da znate kako izgledate drugima dok pričate svoju priču. Da li ste zanimljivi? Da li ste uvjerljivi?\nKada ste napravili svoju priču i provježbali je, ispričajte je prijateljima i tražite od njih da vam kažu svoje iskrene utiske i šta biste po njihovom mišljenju mogli da poboljšate.\nNastavite da vežbate svoju priču sve dok vam ne postane potpuno prirodno da to kažete naglas i to na način koji će ubijediti ostale.\n19.02.2019. | 12:49 > 12:53 0\nKarl Lagerfeld preminuo je u 85. godini, nakon nekoliko nedjelja bolesti.


Hinduistička grupa štiti "svetog bika" - Klix.ba\n10.5.2007. u 10:35\nVelška hinduistička grupa bori se za spašavanje bika Shamboa za kojeg vjeruje da je sveta životinja. Naime, bik treba biti pogubljen jer je teško bolestan i svojim stanjem može ugroziti druge životinje i ljude.\nSljedbenici hinduističkog vjerovanja koji žive u malom gradu Llanpumsaint ozbiljno razmišljaju o formiranju ljudskog lanca oko bika kako bi ga spasili. Na njihovom web siteu već je pokrenuta peticija prikupljanja glasova za spašavanje "svetog bika".\nHinduistička grupa obraćala se svim državnim institucijama koje su imale veze sa ovim slučajem, ali njihov zahtjev je odbijen.\nU jednoj od izjava na svojoj web stranici Hindusi su naglasili: "Ukoliko dozvolimo da ubiju Shamba, bit će to degradacija našeg vjerovanja i izrugivanje našim svetinjama".\nU izjavi dalje stoji: "Ne smijemo dozvoliti da pogube Shamba, jer bi to bilo isto kao da dozvolimo da ubiju neko ljudsko biće. Spremni smo njegov život braniti sopstvenim životima".\nZvaničnici lokalne veterinarske klinike naglašavaju da im je žao zbog šoka kojeg hinduistički sljedbenici preživljavaju, ali Shambo mora biti pogubljen kako ne bi ugrozio druge živote.\n10.05.2007. u 11:28


Treći Montevideo serijal na RTS-u već od 6. aprila - Film - Region - Vesti - Svet Plus\n15:11 3. APR 2014.\nRadnja novih epizoda serijala se odvija u Montevideu, tokom održavanja prvog Svetskog prvenstva u fudbalu. Novih jedanaest epizoda će dočarati tri ključne utakmice koje je naša reprezentacija odigrala protiv timova Brazila, Bolivije i Urugvaja, ali i prikazati ljubavne priče Beka i Jakše.\n"Radi se o dva različita scenarija. Film se razlikuje od serije, imamo tri linije koje su 'razrađene' u seriji; ljubavne priče Beka, odnosno Jakše, ali i otkrivanje toga kako je Stanoje ostao u Urugvaju", rekao je reditelj Dragan Bjelogrlić.\nUkoliko želite da saznate baš sve o Montevideu, izazovima i preprekama sa kojima su se suočavali naši reprezentativci, budite svake nedelje uz RTS.


Mercedes GLK u Srbiji za 42.990 evra\n8 Nov 2008 - 01:02 Domaće tržište Link\nNovi Mercedesov kompaktni SUV model GLK je inače promovisan još u aprilu ove godine na Salonu u Pekingu, dok ga je naš uvoznik (www.mercedes-benz.rs) srpskoj javnosti predstavio nedavno na 8. Sajmu automobila u Novom Sadu.\nGLK u osnovi prilično liči na umanjenu, kompaktniju varijantu većeg Mercedesa GL, a i slovo K u samom imenu GLK znači Kompaktheit (na nemačkom "kompaktnost"). GLK je dugačak 4,53 metra (250 mm manje od Mercedesa ML, ali i 35 mm manje od konkurentskog BMW-a X3), širok 1,84 m, visok 1,69 m, ima mesta za 5 putnika, a postavljen je na točkove od 17 inča.\nPaletu pogonskih agregata za sada čine dva benzinca i jedan dizelaš: u modelu GLK 280 4Matic je 3,0 litarski V6 benzinac sa 170kW/231KS i 300 Nm (po fabričkim podacima postiže 210 km/h, do 100 km/h mu treba 7,6 sekundi, troši 10,2 litra goriva), verziju GLK 350 4Matic pokreće 3,5 litarski V6 benzinac od 200kW/272KS (do 100 km/h stiže za 6,7 sekundi, može do 230 km/h, potrošnja 10,4 litra na 100 km), dok je ljubiteljima dizel motora za sada na raspolaganju samo GLK 320 CDI 4Matic sa 165kW/224KS i 540 Nm (do 100 km/h stiže za 7,5 sekundi, najveća brzina iznosi 220 km/h, potrošnja 7,9 litara).\nOd ostalih Merdesovih caka, GLK ima i Agility Control, dok se 4ETS Dynamic Handling Control, ASR i ESP sistemi brinu za optimalnu trakciju, stabilnost i upravljivost (ne treba zaboraviti ni na poznati Pre Safe sistem bezbednosti).\nCene u Srbiji izgledaju ovako: najjeftiniji je GLK 280 (košta 47.200 evra sa PDV-om), model GLK 350 staje 49.560 evra, dok dizelaš GLK 320 CDI ima cenu od 49.997 evra.\nSledeće godine će paletu dopuniti i GLK 220 CDI, koga pokreće dizelski četvorocilindraš sa 2,2 litra zapremine, snage 125kW/170KS i 400 Nm (ubrzanje 8,8 sekundi, najveća brzina 205 km/h, potrošnja 6,9 litara), a koji će biti i najjeftiniji u paleti, budući da će koštati 42.990 evra.\nVIDEO I : Mercedes GLK\nVIDEO II : Mercedes GLK\nčitanja : 5340\nMislim da se za tu cenu nece ovde prodavati, a ovde ipak ima vise novca nego u Srbiji!!!\nAutor ChedomirADELAIDE 09 Nov 2008, 03:13\neh kad bi ga samo ja imao ma kakov bio al znam da nema reci za ovo cudo.............................\nAutor edi 30 Jun 2009, 22:37


Prljavi Inspektor Blaža: Pivo je moja prošlost, sadašnjost i budućnost\nPrljavi Inspektor Blaža i Kljunovi u subotu, 13. decembra sviraju u jednom danu dva koncerta. Prvi je u okviru Koncerta godine u Novom Sadu, a drugi, par sati kasnije, u Zemunu, u čuvenom rok klubu Fest. Pozvali smo Blažu da povodom toga otvori dušu za portal Pivo.rs i kaže nam – šta će mu to u životu.\nP: Iza tebe i Kljunova je još jedna uspešna koncertna godina, nažalost, još uvek bez izdanja koje čekamo punih 12 godina, ako se ne računa live izdanje iz 2007. Da li planirate da se i dalje šlepate na staru slavu ili ćete, nekim čudom, ipak snimiti nešto novo?\nB: Stara slava je nešto što nema cenu. Na staru slavu i dalje dobijam džabe kifle u lokalnoj pekari, kafu u kafiću ispred zgrade i pivo na crtu u diskontu pića. Što se tiče Blaže i Kljunova, mi smo sada u godinama, kada bi trebalo da snimimo pluća, a ne novi disk. Ipak, nadamo se kreativnom udaru koji će nas udariti u glavu poput šokantne vesti o prekidu Južnog toka.\nP: Kažu ljudi da Blažu i Kljunove niko ne sluša, ali da svi znaju njihove pesme. Šta misliš o tome?\nB: Niko više nikoga i ništa ne sluša. Klinci i svi ostali konzumenti muzike ubacuju stotine i hiljade pesama na mobilne telephone, USB-ove, hard diskove i onda preskaču pesmu po pesmu slušajući ih samo tridesetak sekundi. Verovatno tako nalete i naše pesme, pa ih zavole.\nP: Da li je tačno da tajna tvog mladolikog izgleda leži u redovnom upražnjavanju seksualnih aktivnosti i redovnom, ali i vanrednom ispijanju piva?\nB: Hvala na kontinentu….što bi rekao pandur plavuši, kada mu ona kaže da je zgodan. Žena je kao biljka koja mora da se redovno neguje i zaliva. Isto je i sa jetrom. Tako da se stvarno trudim da ih oboje zadovoljim, ako me razumete.\nP: Zašto si odlučio da u životu budeš muzičar, a ne, recimo, moler, kad je tamo bolja kinta? Jasno nam je zašto to ne radi Ivan Ivanović – ne može da dohvati plafon, ali ti imaš baš dobru visinu?\nB: Muzika je najlepša stvar na svetu, bilo da je u pitanju slušanje, sviranje, pevanje ili igranje uz nju. Muzika otvara sva čula. Uz nju možete plakati, smejati se, vrištati ili maštati. Muzika je nešto što vas začara i onda vam nije bitno da li i koliko možete zaraditi. Ovo se naravno ne odnosi na Madonu i njene prihode.\nP: Od skoro si se vratio svom zanatu sa početka karijere, voditeljskom poslu, i to na beogradskoj stanici radio Laguna. Da li možemo da očekujemo i povratak legendarnog Gazda Milutina (osnivača Kljunova) sa kojim si bio odličan tandem na nekadašnjem radio Pingvinu?\nB: Radio Laguna je logična stanica u mojoj dugačkoj karijeri, koja je počela 1991. godine na Radio Pingvinu. Krugovi u životu su normalna pojava, a i tangenta, takođe. Na Laguni rade mladi ljudi, puni entuzijazma koji prenose na mene, i zbog toga sam im neizmerno zahvalan. Moj veliki prijatelj i budući kum Gazda Milutin je osnivač Kljunova, a i neka vrsta mog gurua. Ponovna saradnja sa njim na radiju bi bila čist i nepatvoreni hedonizam.\nP: Svi znamo ko je legendarni fudbaler Dragiša Binić – Bine. Pričaju stariji ljudi, koji još nisu oboleli od Alchajmera, da su ti u životu preseli vicevi koje si pričao o njemu. Zašto?\nB: Alchajmer je Nemac koji svakog od nas vreba u poznijim godinama. Pošto sam ja u tim godinama, ne sećam se ničega u vezi ovog vašeg pitanja.\nP: Da li je tačno da je tvoj susret sa Pamelom Anderson pre nekoliko godina na beogradskom aerodromu organizovala Državna bezbednost?\nB: Ne bih da odajem državnu tajnu na koji sam način ušao na beogradski aerodrom u bescarinsku zonu, a da nisam nigde putovao niti dolazio sa puta. U svakom slučaju, upoznavanje sa Pamelom je dokaz da ništa nije u životu slučajno. Pesma koju sam joj posvetio je nastala 1998. godine, a deceniju kasnije se odigrao i stvarni susret na Surčinu. Tamo su se ranije upoznavali neki problematični momci, a ja sam imao sreće da upoznam Pamelu.\nP: Planiraš li da na sceni dočekaš 72-gi rođendan, kao jedan od velikana naše rok scene Žika Jelić?\nB: Žika je legenda u svakom pogledu. I kao muzičar i kao kolega, a što je najvažnije i kao čovek. Nadam se da ću ga dostići u barem jednoj od ovih nabrojanih stvari, a naročito u godinama.\nP: Iz poverljivih izvora smo saznali da si na snimanju spota za pesmu “O, kako gi sakam parite” pocepao prave novčanice, koje je Arigo Saki prethodno pozajmio od nekih nezgodnih tipova. Ko ih je kasnije lepio, ti ili Arigo?\nB: Taj događaj je pokazao kakva je ljudina moj gitarista i saradnik Arigo Saki. Kada sam slučajno pocepao novčanicu od 100 maraka, on me je nežno zagrlio i rekao: “Nemoj da brineš… Zalepićemo…” On tako i sa svojom suprugom ima divan odnos jer uspeva da zalepi sve pokidane deliće emocija, koje mi ostali ne umemo.\nP: Da li je tačno da si Dejanu Bodirogi, našem čuvenom košarkaškom asu, poslao kao poklon tvoj cd bez diska?\nB: Bodiroga je verovatno jedan od tri najbolja i najkompletnija igrača u istoriji naše košarke. Vrhunski čovek i sjajna osoba kakva se retko sreće. Potpuno opčinjen time, uspeo sam da mu poklonim samo omot našeg izdanja, a bez diska unutra. Pogreši čovek…\nP: Negde si izjavio da je alkohol tvoja prošlost, sadašnjost i budućnost. šta misliš o modernim rok zvezdama koje ne piju, ne puše, idu redovno u teretanu i zdravo se hrane?\nB: Moderne rok i pop zvezde su budale. Ne bi bilo neverovatnih pesama od Bitlsa do Bouvija, da nisu probali i drugu stranu zemaljskog, preko raznih omamljujućih sredstava. Zato su i današnje pesme popularnih izvođača za zaborav.\nP: Koliko si puta do sada na nastupima slomio gitaru? Da li si snosio posledice kada te gitare nisu bile tvoje?\nB: Lomio sam i svoje i tuđe. Zvuči kao dobar naziv za neku kafansku pesmu… Posledice su uvek bile po moj novčanik.\nP: Neimenovani izvori tvrde da si se na jednoj poznatoj modnoj reviji pojavio potpuno go, samo sa palmom u saksiji izmedju nogu. Da li je takva kreacija izazvala veliko interesovanje modne industrije?\nB: To je svakako jedan od najluđih nastupa u mojoj karijeri. U Zrenjaninu, u Zelenom zvonu, kod mog velikog prijatelja Gute, ničim izazvan sam se skinuo go iza bine i izašao na istu sa drvom života u ruci. Svi iz modne industrije su bili oduševljeni, a naročito muški kreatori.\nP: Priča se da si nekada redovno dobijao na kladionici. Da li te još uvek prati takva sreća?\nB: Ne kladim se više, mada me baš danas svrbi dlan.\nP: Koji su ti omiljeni lokali gde piješ pivo, a koje možeš da preporučiš našim čitaocima?\nB: Pivo pijem gde stignem. Kod kumova, prijatelja, u kafiću, kafani, restoranu, a najčešće kod kuće posle obroka. Svako pivo je dobro, ako ga ne mešate sa drugim pićima.\nP: U subotu 13. decembra 2014. svirate u jednom danu dva koncerta. Prvi je u Novom Sadu na Koncertu godine, a drugi par sati kasnije u Zemunu u čuvenom rok klubu Fest. Da li ste ti i Kljunovi imali posebne visinske pripreme ovih dana kako bi izdržali takav napor?\nB: Blaža i Kljunovi su ceo život na pripremama za ovakve događaje, tako da smo uvek spremni za tu vrstu napora. Dva koncerta u jednom danu je samo dokaz da je kriza velika i da mora duplo više da se radi. Jer ko radi, ne boji se gladi.\nP: Inspektore, hvala na izdvojenom vremenu. ‘Ajmo na pivo.\nB: Može i to na moj račun!\npivoPrljavi Inspektor Blaža


Neobični običaji širom sveta, koji donose bračnu sreću — Page 2 of 2 — Wannabe Bride\nSvesno roditeljstvo: Da li volite svoje dete onakvo kakvo je?\nU nekim delovima Malezije postoji zaista teško shvatljiv svadbeni običaj. Članovi zajedince Tidong ne dozvoljavaju mladencima odlazak u toalet, tri noći i dana nakon venčanja, jer to znači nesreću. Mladenci se posle venčanja tokom ta tri dana maksimalno suzdržavaju od hrane i pića, da bi nekako izdržali sprovođenje ovog čudnog rituala.\nU Poljskoj, umesto poklanjanja koverte sa novcem, na venčanju se ponekad praktikuje stari običaj kupovanja plesa sa mladom. Mladoženja nosi kecelju u koju skuplja novac, koji ubacuju gosti (kao mladenački poklon), koji im navodno obezbeđuje ples sa nevestom, a na kraju, mladoženja ubaci pun novčanik i okonča sakupljanje novca odvodeći nevestu kući – kupio je sve njihove plesove i simbolično pokazao da je sposoban da se brine o supruzi.\nU nekim delovima Indije veruje se da će se devojčici kojoj se pokvari i pocrni zub, desiti nešto strašno – poješće je tigar u najskorije vreme, jer je duhovi mrze. Kako bi se to prokletstvo neutralisalo i sprečila nesreća, devojčica mora da se venča sa životinjom. To je obično vesela lažna ceremonija venčanja, kojom se teraju zli duhovi, kako bi ona mogla da se stvarno uda, kad poraste.\nU Južnoj Koreji, mladoženja pre venčanja prolazi kroz teško iskušenje – prijatelji ga uvežu i obese naopačke, a zatim ga udaraju ribama po bosim stopalima. Ova ceremonija služi da osnaži mladoženju pre prve bračne noći.


SADA JE SVE JASNIJE: Direktor FSS najavio kada bi mogla da se nastavi Superliga... - Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of, Top News\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of, Top News»SADA JE SVE JASNIJE: Direktor FSS najavio kada bi mogla da se nastavi Superliga…\n| 2020-03-29T16:08:04+02:00\t29. mar 2020. 9:59|1 komentar|HotSport\nTakmičenje u Superligi je suspendovano nakon 26 odigranih kola, odnosno 11 pre kraja. Trebalo je da se odigraju još četiri meča u regularnom delu, a onda još sedam u plej-ofu, odnosno plej-autu.\nFudbal u Srbiji bi mogao da se nastavi, smatra sportski direktor Fudbalskog saveza Srbije Vladimir Matijašević.\n– Ne znamo, u ovom trenutku, šta će biti sa prvenstvom. Čekamo reč države, i koliko će dugo trajati vanredno stanje. Bolje da još mesec dana budemo u izolaciji, nego da ugrozimo život igračima, trenerima i svim drugima – rekao je on za “Žurnal”, a onda nastavio o mogućim datumima:\n– Razgovarali smo sa čelnicima UEFA, još uvek se traži rešenje. Ako se sve ovo završi za mesec dana, ostaje nam 20 dana za pripreme, pošto igrači ne mogu posle kućnih treninga odmah na teren. U tom slučaju, očekujem nastavak krajem maja i ritam sreda-subota. Video sam da Nemci imaju sličan plan – poručio je Matijašević.\nPored takmičenja u Suerpligi, suspendovan je i Kup Srbije, a u tom takmičenju stiglo se do četvrtine finala.\nTAGOVI: FSS, superliga, Vladimir Matijašević\ndragan kosmajac 29.03.2020. at 12:20- Odgovori\t (0)\t (0)\nNema nista od nastavka ,nazalost.Prvenstvo se ponistava i UEFA ceka jos neko vreme da to objavi.


BERLIN: 32 mesta koja treba videti i posetiti - TripBlogPost\nBerlin: 32 mesta koja ne smete propustiti\nBerlin Mapiranje gradova\nBerlin je grad kao nijedan drugi. Berlin je metropola u kojoj možete da vidite gotovo sve i da sretnete gotovo svakoga. Grad koji neprestano živi i za koji ni mesec dana boravka ne bi bilo dovoljno. Pa vi sad vidite šta vam je prioritet na ovoj ultimativnoj listi mesta koje treba posetiti i iskustava koja morate doživeti. Ustvari, mi vam predlažemo da se preselite u Berlin jer nema smisla da ga samo obilazite. Uvući će vam se pod kožu, posle ćete da plačete, pa da čačkate, pa će to da se inficira i šta smo onda uradili…ništa!\n1. Škrabanje po East Side galeriji\nEast Side galerija predstavlja 1.316 metara grafita i murala koje su decenijama stvarali umetnici iz svih krajeva sveta. Nalazi se u Milen ulici (Mühlenstraße) u četvrti Fridrihshajn – Krojcberg (Friedrichshain-Kreuzberg). Prednji deo, onaj koji gleda na ulicu, sadrži 105 umetničkih dela i celom svojom dužinom je zauzet.\nS druge strane, one koja gleda ka reci, još uvek može da se šara. To je mesto koje vas čeka da se potpišete. Ne može Berlin bez potpisa svojih posetilaca. Nije red.\n2. Ostrvo muzeja\nPergamon, Bode, Novi muzej (Neues Museum), Stara nacionalna galerija i Stari muzej (Altes Museum) smešteni su na malom ostrvu koje predstavlja umetničko jezgro Berlina. Ova lokacija je pod zaštitom Uneska. Za obilazak svih muzeja trebaće vam više od jednog dana i da, vredno je. Neki od ovih muzeja čuvaju neprocenjive kolekcije iz celog sveta.\n3. Bernauer ulica\nU vremenu koje je obeležila podela grada na istočni i zapadni deo ispod Berlinskog zida se godinama kopalo. Ulica u kojoj su tuneli najčešće nastajali zove se Bernauer i ispod nje je najveći broj Berlinaca pokušao da se domogne slobode. Takođe, ovo je ulica u kojoj je najveći broj ljudi ubijen pri pokušaju bekstva.\nPogledajte kroz objektiv: Bernauer ulica i njeni spomenici\nU Berlinu postoji East Side galerija koja svedoči o umetnosti, a postoji i Bernauer ulica koja svedoči o okrutnosti podele između dva sistema upravljanja. Kapitalizma i komunizma.\n4. Rajhstag i njegova kupola\nRajhstag, kao nijedan parlament na svetu, privlači pažnju posetilaca sa svih meridijana. Glavni razlog je staklena kupola na krovu iz koje se pruža pogled na panoramu grada. Rajhstag je poznat i po velikom broju grafita sovjetskih vojnika koji su šarali ovu zgradu maja 1945. godine. Mnogi od grafita su i dalje očuvani na zidovima.\n5. Morate posetiti napuštene komplekse i videti skrivenu umetničku scenu Berlina\nBerlin pamti neka teška vremena, posebno Istočni Berlin. Iako se grad brzo razvija mnoga postrojenja zvrje prazna. To su mesta na kojima se rodila se jedna zapanjujuća scena, gde je ulična umetnost eksplodirala, jer su mladi jedva čekali da pokažu šta znaju i umeju, i to baš tamo gde verovatno i ne bi smeli.\nU pitanju su dela uličnih umetnika koji ne samo da slikaju nego čak i stvaraju skulpture po ruševinama i napuštenim zgradama.\nPročitajte priču: O grafitima, ruševinama i maniji škrabanja u Berlinu\nIšlo se toliko daleko da su neki kompleksi u celosti „odrađeni“. Svaki zid je prekriven farbom, svaki hodnik je dobio originalan izgled. Ruševine su postale galerije u koje avanturisti svakoga dana pokušavaju da upadnu, bilo im to dozvoljeno, ili ne.\n6. Berlinski zoo vrt\nBerlinski zoo vrt je više puta proglašavan za najbolji na svetu. Ovde briga o životinjama poprima totalno drugačiju dimenziju. Prostire se na površini od preko 35 hektara i zbrinjava oko 20.000 životinja. Posebno veliki značaj vrt ima u svetskim programima razmnožavanja ugroženih vrsta.\n7. DDR muzej\nMuzej je otvoren 2005. godine i daje detaljan uvid u svakodnevnicu Istočnog Berlina. Ovde možete osetiti kako je to biti prisluškivan, da vidite kako su izgledale Štazijeve ćelije i sobe za ispitivanje. Moći ćete da se oprobate u simulaciji vožnje Trabanta, da gledate televizijske kanale iz tog vremena i još mnogo toga.\nJoš neki od muzeja koji su slični DDR-u i u kojima možete uploviti u doba Hladnog rata su Štazi muzej i Muzej špijunaže.\n8. Treptauer park kao najveći sovjetski spomenik\nTreptauer park je mesto na kome je sahranjeno 5.000 sovjetskih vojnika. Tu se ujedno i nalaze mnogi spomenici SSSR-a. Centralno mesto zauzima sovjetski vojnik koji u rukama drži nemačko dete i deo je triptiha Domovina zove.\n9. Morate videti Akvadom Radison hotela\nSa svojih 25 metara visine i 12 metara u prečniku Akvadom ima preko milion litara vode i biotop je za 2.500 morskih vrsta. S obzirom na veličinu, teško ga je sagledati sa zemlje. Zato Akvadom ima lift koji se nalazi u sredini cilindričnog akvarijuma.\n10. Tadžikistanska čajdžinica iz vremena SSSR-a\nDavne 1970. godine Tadžikistanska čajdžinica je postavljena kao deo izložbe o kulturi SSSR-a na sajmu u Lajpcigu. Bila je poklon Vrhovnog komiteta Sovjetskog saveza Istočnom Berlinu. Nakon sajma ceo enterijer je premešten u centar grada.\nČaj se ne pije kao bilo koji drugi napitak. Postoji temperatura, postoje sastojci, postoji savršen momenat kada treba odraditi prvi, drugi i svaki sedeći srk. Dok sedite na podu nećete moći da hvatate internet, ali ćete moći da uhvatite tradiciju prošlog veka u jednom potpuno originalnom okruženju.\n11. Instalacija „Biblioteka“ na Babel platz-u\nIzmeđu Berlinske opere i Gradske biblioteke nalazi se kvadrat koji svedoči o jednom bitnom momentu iz vremena nacističke Nemačke. Ispod tog staklenog kvadrata stoji veliki broj praznih polica koje mogu da prime 20.000 knjiga. Baš onoliko koliko je bilo spaljeno na ovom trgu u toku akcije „čišćenja nemačkog duha od jevrejskog intelektualizma“.\nOvaj momenat je u istoriji sveta ostao zapamćen kao najveće masovno uništenje pisane reči.\n12. Plutajuće kupalište na reci Špreji\nBerlin je ogroman grad a reka Špreja je relativno mala i prometna kada su u pitanju industrijski brodovi. To Berlince svakako nije obeshrabrilo niti nateralo da se leti rashlade na Mediteranu. Spas od vrućine su sami napravili i to u obliku „broda za kupanje“ (Badeschiff), zapravo ogromnog tankera pretvorenog u bazen koji pluta Šprejom.\n13. Buvljak Mauer parka i Bearpit karaoke\nOba događaja su nedeljom. I jedan i drugi ne biste smeli da propustite jer su odlično organizovani i krajnje originalni. Nije bitno da li znate da pevate, ali imajte na umu da se često dešava da Bearpit-u prisustvuje i preko hiljadu ljudi.\n14. Grinevald šuma i tajni špijunski centri\nŠuma Grinevald se nalazi na zapadnom obodu Berlina. U pitanju je oaza mira koja je poznata po divljim svinjama, mnogim vrstama ptica, košuta, jelena… Poznata je po kilometrima staza koje Berlinci koriste za pešačenje, trčanje i biciklizam. A poznata je i po napuštenom Tojfelsberg špijunskom centru koji datira iz vremena Hladnog rata.\n15. Morate obići zanatske pivare Berlina kao što su Lemke, Hops&Barley, Heiden Peters…\nU Berlinu postoje 42 mikro i nano zanatske pivare a „najjača“ je Lemke. Gotovo sva piva su pravljena u skladu sa Zakonom o čistoći piva. Ona koja nisu nose posebno ime kao što je ejl ili recimo sajder.\nBerlinskom pivarskom scenom dominiraju gorki ukusi i sve moguće varijacije IPA piva, baš kao što je to slučaj u Americi i Belgiji.\nPročitajte priču: Najbolje mikro i nano zanatske pivare Berlina\nBerlinci imaju dugu tradiciju pivarenja i ovo je definitivno grad u kome pivo i kobasice imaju prednost nad svim ostalim kombinacijama. Dobro, i kebab ide odlično uz pivo.\n16. Čarlijevci na Checkpoint-u\nJoš jedan simbol Hladnog rata je definitivno Checkpoint Charlie, koji i dan-danas privlači istu pažnju kao i u vreme podeljenog grada. Ovo je must see lokacija za sve one koji prate put posleratnog Berlina i njegove istorije. Mesto gde ćete sresti gomilu Jenkija i gde ćete moći da se slikate sa vojnicima u uniformama iz tog vremena.\n17. Brandenburška kapija i njeni ulični svirači\nTrijumfalna kapija Berlina sastoji se od 12 grčkih stubova izvajanih u dorskom stilu. Na vrhu kapije je u početku bila boginja mira Eirene u kočiji sa 4 konja. Brandenburška kapija je prva grčka neoklasična građevina u Berlinu a dugi niz godina kvadriga nije krasila vrh građevine, jer ju je Napoleon odneo u Pariz kao ratni plen. Nakon pobede nad Napoleonom vraćena je Nemačkoj i tada boginja mira biva zamenjena boginjom pobede, Viktorijom. Pored svakodnevne gužve ovde je uvek prisutna i šačica uličnih muzičara. Time je doživljaj prostora i same građevine još interesantniji.\n18. Plutanje u Likvidromu\nCentralni bazen u ovom kompleksu ima 38 stepeni. U pitanju je slana voda i unutar bazena se nalaze zvučnici putem kojih se pušta uglavnom umirujuća klasična muzika, ali se tu održavaju i čitanja literature ili tematske „žurke“. Vaše je samo da plutate unaokolo na sunđerima i gledate u oblake koji promiču iznad vas.\n19. Bašte celog sveta\nNa 15tak kilometara od Berlina nalazi se Botanička bašta, a u njenom sklopu bašte celog sveta. Najveće su, naravno, kineska i japanska, a pored te dve možete videti balinežansku, korejansku, britansku, baštu ruža, fontana i proleća…\n20. Molekularni ljudi\nPrva skulptura je nastala 1977. u Los Anđelesu, a onda je Džonatan Borofski počeo da ih postavlja širom planete. Jedna je svoje mesto našla na reci Špreji, nedaleko od centra grada.\nU Berlinu su Molekularni ljudi napravljeni od aluminijuma i visoki su 30 metara. Skulptura je sačinjena od tri zasebna čoveka koji se međusobno pridržavaju.\n21. Pogled sa TV tornja na Aleksandar platz-u\nToranj je visok 360 metara i sa vrha se pruža pogled od 360 stepeni na ceo Berlin. Gradnja je počela 1950. godine i bio je prvobitno namenjen za emitovanje programa nacionalne televizije DDR-a. Naravno, korišćen je i u špijunske svrhe.\n22. Kari kobasice u Konopke’s Imbiss-u\nKobasica sa karijem je simbol berlinske ulične kuhinje, a najbolju možete probati baš tamo gde su je jele mnoge poznate ličnosti, na kiosku Konopke. Ovaj specijalitet je zapravo kuvana, a zatim propržena svinjska kobasica koja se seče na kolutiće i preliva kečapom i karijem. Prijatno!\n23. Najlepši trg Berlina\nGendermen trg je smešten u četvrti Mite. Okružuju ga nemačka i francuska katedrala, kao i berlinski Koncertni hol. Ovaj trg kojim dominiraju tri maestralne građevine datira iz 17. veka, a centralno mesto ima spomenik Fridrihu Šileru, nemačkom filozofu, istoričaru i pesniku.\n24. Tuneli i podzemni svet Berlina\nPodzemne priče Berlina su prosto neverovatne. Za vreme podeljenog grada prokopano je preko 70 tunela. Pod gradom se nalaze i mnogobrojni bunkeri, kao što je recimo Hitlerov u kome je proveo poslednje dane i na kraju izvršio samoubistvo trovanjem.\nPročitajte priču: Tuneli ispod Berlinskog zida u podeljenoj Nemačkoj\nPostoji veliki broj tura u okviru kojih se posetioci mogu upoznati sa dovitljivošću i bekstvima Berlinaca, ali i sa surovošću tajnih službi DDR-a.\n25. Memorijalni centar poginulih Jevreja Evrope\nMemorijalni centar predstavlja jednu krajnje nesvakidašnju građevinu sačinjenu od 2.711 stubova, koji podsećaju na grobove. „Grobovi“ su građeni tako da možete da se krećete između njih i različite su visine, tako da se možete lako izgubiti u svom tom sivilu.\nTo je u neku ruku i bila poenta skulptora, da se posetioci osete izgubljeno i deziorjentisano, baš kao što su se Jevreji osećali decenijama, pa i vekovima.\n26. Unutrašnja dvorišta Hackesche Höfe i kuća Schwarzenberg\nHackesche Höfe predstavlja skup od 7 unutrašnjih dvorišta u kojima je smeštna alternativna art&gastro scena. Pažnju privlači posebnom arhitekturom koja i nije toliko uobičajena za četvrt Mite. U neposrednoj blizini ovih dvorišta nalazi se još jedno dvorište – klasičan predstavnik Berlina. Švarcenberg kuća (Haus Schwarzenberg) je mesto vrhunske muzike, odličnog piva i beskonačnog broja grafita, murala i tagova.\n27. Stub pobede\nJedno od najpoznatijih obeležja grada smešteno je na kružnom toku u Tirgartenu. Stub pobede je posebno popularan zbog platforme na samom vrhu sa koje se pruža pogled na Berlin.\n28. Muzej nemačke istorije\nNemačka spada u najbogatije zemlje sveta. Kako ekonomski, tako i kulturno i istorijski. Njenu burnu prošlost možete sagledati u Nacionalnom muzeju koji vodi računa o istoriji zemlje. Ako nemate vremena da obiđete ovu lokaciju, a i dalje ste zainteresovani za to šta se unutra nalazi, možete proći kroz virtuelnu turu, takozvani LeMO. Zapanjiće vas sa koliko pažnje i objektivnosti Nemci vode računa o svom pozitivnom, ali i negativnom uticaju na svetsku istoriju.\n29. Berlinska katedrala\nBerlinska katedrala predstavlja sedište protestantizma u Nemačkoj. Tokom Drugog svetskog rata katedrala je sravnjena sa zemljom a obnova je trajala sve do 1993. godine. Nema mnogo verskih objekata u ovom gradu koji bude interesovanje posetilaca. Međutim, za Berlinsku katedralu se može reći da je izuzetak.\n30. Sala sa ogledalima u Klerhens dvorani\nU Berlinu i dalje postoje mesta koja neodoljivo podsećaju na vreme prohibicije. Na 20te i 30te godine prošlog veka kada se tajno pio dobar džin i đuskalo bez prestanka.\nKlerhens dvorana već više od 100 godina nosi baš takav duh. Savršeno mesto za večeru i ples, pogotovo kad su u pitanju ciganska muzika i sving.\n31. Plaža Wannsee\nNa rubu Grinevald šume, između dva jezera nalazi se jedna od retkih pravih plaža Berlina koja privlači ljude još od 1907. godine. Ovde ćete naći gotovo sve, a poseban zaštitni znak Wansee-a su jedrilice.\n32. Legendarni Berhain i ostali klubovi Berlina\nAko volite elektonsku muziku onda ste verovatno čuli za najbolji klub na svetu. Klub koji ima maestralnu akustiku i u kome se uvek nalaze najnovije tehnologije rasvete i ozvučenja, a iza opreme stoje najboji svetski Dj-evi. Berhain je mesto ispred koga su uvek redovi i čeka se satima. Toliko je popularno da se po internetu neretko mogu naći tekstovi poput „Mesta na koja možete da odete ukoliko vas ne prime u Berhain“.\nPa, ako vas ne prime, vi probajte KitKat, Chalet, Golden Gate, Tresor, Water Gate, About Blank, Griessmuehle, Salon zur Wilden Renate, Stattbad, Sisyphos, Kater Blau…\nberlin, Nemačka, šta obići, šta posetiti, šta videti, zanimljiva mesta, znamenitosti