Jeep® Gladiator je bukvalno u stanju da se kreće bilo gde, svuda privlači poglede, ima sjajne performanse i prostranost.\nTorino, 22. jun 2022. – Jeep® Gladiator je idealan automobil za one koji žele da osete neponovljive emocije u prirodi, otkriju beskonačne mogućnosti leta, i da u ime čiste zabave prihvate „džip životni stil“ Jjer je ovo brend koji je oduvek bio sinonim za slobodu, u skladu sa čuvenom tvrdnjom „Idi bilo gde, uradi bilo šta“.\nZa više od osamdeset godina slavne istorije, Jeep je osvojio nove terene i uveo nove segmente i tehnologije. Prvi je pokrenuo masovnu proizvodnju 4×4 vozila , predstavljanjem prvog SUV-a 1949. Prvi Jeep Pickup datira iz 1947. godine, a danas Jeep Gladiator predstavlja evoluciju originalnog koncepta: vozilo zamišljeno za obavljanje posla danas kombinuje svoju „profesionalnu prirodu“ sa životnim pozivom, postajući savršen partner za neobične aktivnosti i avanture.\nFunkcionalnost i svestranost za potpuno iskustvo na otvorenom\nJeep Gladiator je svestrani pikap koji deli DNK sa „Jeep Wrangler-om“ u smislu neuporedivih sposobnosti na svim terenima i slobode vožnje na otvorenom. Njegove stilske karakteristike koje predstavljaju Jeep filozofiju čine ga jedinstvenim „alatom“ za neponovljivo iskustvo . Istovremeno, to je model koji je posebno dizajniran i projektovan tako da bude 100% pik-up i omogućava vam da možete „da idete bilo gde i radite bilo šta“ zahvaljujući naprednim tehnološkim sadržajima, moćnom i efikasnom motoru, praktičnosti i fleksibilnost u transportu tereta.\nGladijator je bukvalno sposoban da se kreće bilo gde, privlačeći pažnju svuda, ima visoke performanse i prostranost. Maksimalna nosivost je 565 kg, a sposoban je da povuče teret do 2.721 kg. Prtljažni prostor, prekriven neklizajućim materijalom i opremljen LED sistemom osvetljenja, vodootpornom eksternom utičnicom od 230 V (dostupno na zahtev) i čvrstim integrisanim graničnicima, nudi zapreminu od 1.005 litara: dugačak je više od metar i po sa zatvorenim, a prelazi 2,0 metara sa otvorenim poklopcem. Širina je 1,44 metra. Tu je 264 KS snage, 600 nM maksimalnog obrtnog momenta i najsavremeniji sistemi asistencije vozaču uz maksimalnu bezbednost svih putnika….


Francuska glumica Katrin Denev, obasuta kritikama nakon potpisivanja otvorenog pisma gde se protivi "lovu na veštice" i atmosferi linča koja trenuto vlada, pre svega, u Holivudu, odlučila je da razjasni svoj stav.\nKatrin je, sa još 99 žena potpisala otvoreno pismo objavljeno prošle nedelje u "Mondu", koje je izazvalo žestoku debatu. Na stavove iz pisma da novi talas holivudskog feminizma, izazvan nedavnim skandalima vezanim za seksualno zlostavljanje, guši seksualne slobode i da muškarci i dalje treba slobodno da se udvaraju ženama, burno su reagovale žene sa obe strane Atlantika.\nKarolin de Has, osnivač ženske organizacije "Osez Le Feminisme" tvrdi da potpisnice iz "Monda", poput nekih "staromodnih tetki", trivijalizuju seksualno nasilje i brane pedofile, što je direktni udarac na snažnu podršku Katrin Denev reditelju Romanu Polanskom, optuženom za silovanje 13-godišnjakinje.\nU svom odgovoru poslatom Francuskom radiju, koji je potpisalo još 30 samozvanih militantnih feministkinja, De Hasova je napisala: "Ne radi se o razlici između flerta i uznemiravanja već o razlici u prirodi ponašanja. Nasilje nije pojačan stepen zavođenja".\nKatrin Denev bi imala drugačiji stav o uznemiravanju da nije izvanredno lepa bela privilegovana žena i da ima trunku saosećanja, tvitovala je karikaturistkinja "Njujork tajmsa" Kolin Doran. Američka književnica Lajla Lalami rekla je da je ovakvo razmišljanje "najočiglednije objašnjenje kako su muškarci poput Vudija Alena i Harvija Vajnstina potrajali ovako dugo".\nDa li bi Katrin trčala da brani muškarce "koji ukradu poljubac" da su oni, kojim slučajem, došljaci iz severne Afrike, pitaju se Doranova i De Hanova.\nDenev je sada odgovorila na te optužbe novim pismom objavljenim juče u "Liberasionu". Ona stoji pri stavovima iznetim u "Mondu", izvinivši se svim žrtvama "gnusnih zločina koje je možda uvredilo" pismo ali to pismo ne tvrdi da je uznemiravanje dobra stvar.\nUz opasku da je imala potrebu da razjasni svoj stav, Denev piše:\n"Da, voilm slobodu. Ne dopada mi se odlika ovog vremena gde svi osećaju da imaju pravo da sude, prosuđuju, osuđuju. Vreme gde jedna 'prozivka' na društvenim medijima izaziva kažnjavanje, otkaz i često medijsko linčovanje. Ništa ja ne opravdavam niti išta opraštam. Ne odlučujem ja o krivici tih muškaraca jer nisam kvalifikovana za to. Malo njih jeste... Ne, ne sviđa mi se ovaj mentalitet čopora".\nOpisavši manifesto "energičnim" mada ne "savršeno ispravnim", ona dalje tvrdi:\n"Da, potpisala sam peticiju ali neophodno je da podvučem svoje neslaganje sa načinom na koji neke potpisince misle da imaju pravo da opsedaju medije ili izvrću duh originalnog teksta". Ona je potom navela reči neimenovane žene koja je rekla na televiziji da je moguće doživeti orgazam tokom silovanja.\n"Takva izjava je gora nego da ste pljunuli u lice svima onima koje su pretrpele tu strahotu", piše Denev. "Očigledno je da u pismu ništa ne navodi na to da je maltretiranje dobro, inače ga ne bih potpisala".\nGlumica je dodala i da je u filmskoj industriji od 17. godine i da je bila svedok situacijama koje su bile više nego nedelikatne i da zna preko drugih glumica da su muškarci zloupoterbljavali svoju moć na kukavički način. "Ali nije na meni da govorim u ime svojih sestara", dodaje.\nGlavni razlog zbog kojeg je Katrin potpisala pismo je "opasnost od pročišćavanja umetnosti. Da li ćemo da spalimo Sada iz Plejada? Okarakterišemo Leonarda da Vinčija kao pedofila i bacimo njegove slike? Skinemo Gogena sa zidova muzeja? Uništimo crteže Egona Šilea? Zabranimo ploče Fila Spektora? Ova klima cenzure me ostavlja bez teksta i zabrinuta sam za budućnost našeg društva".\nDenevova zaključuje: "Ponekad mi kažu da nisam feministkinja" i podseća da je bila jedna od 343 žene koje su 1971. potpisale manifest Simon de Bovoar u kojem su branile pravo na abortus. "Abortus je tada bio kažnjavan zatvorom. Zato želim da kažem konzervativcima, rasistima i tradicionalistima svih vrsta, koji su sada našli da je taktički dobro da me podrže: nećete me prevariti. Oni neće imati ni moju zahvalnost ni moje prijateljstvo, naprotiv. Ja sam slobodna žena. Srdačno pozdravljam sve žrtve užasnih zlodela koje je možda uvredilo pismo objavljeno u 'Mondu' i izvinjavam se samo i jedino njima".\nSahrana Arsena Dedića u krugu porodice, prema njegovoj želji\nSahrana Arsena Dedića, javlja sibenskiportal.hr, održaće se u Zagrebu, daleko od očiju javnosti u krugu porodice jer je to bila njegova želja.\nDANI SRPSKE U SRBIJI Dokumentarac o dečaku heroju sa Ozrena\nU "Akademiji 28" u Beogradu će od 13. do 16. septembra, u okviru manifestacije "Dani Srpske u Srbiji", od 19 časova biti prikazivani dokumentarni filmovi, najavili su danas organizatori.


reditelj | Filmski magazin online - myfilmo.com\nTagged festival, Irski film, vestiLeave a Comment on Irski reditelj Leni Abrahamson u Beogradu predstavlja najnoviji film\nPoznati irski reditelj Leni Abrahamson odgovaraće na pitanje publike nakon projekcije njegovog najnovijeg otvarenja “Mali stranac”, koja će se održati u okviru 7. Beogradskog irskog festivala (BIF) večeras od 19 časova u […]\nJirži Mencl: Savremeni film je surov\nTagged fest, Jirži MenclLeave a Comment on Jirži Mencl: Savremeni film je surov\nJirži Mencl, još uvek aktivni češki reditelj koji je karijeru započeo još davne 1960. godine, jedan je od ovogodišnjih gostiju FEST-a. Na konferenciji za štampu, govoreći o savremenoj kinematografiji kaže da je […]\nTagged rediteljLeave a Comment on Andžej Vajda – rani radovi\nAndžej Vajda veliki je predstavnik poljskog filma. Sa svoja tri prva tri filma se upisao u istoriju poljskog filma a oni predstavljaju svojevrsnu trilogiju o žrtvovanoj generaciji. Žrtvovana generacija nazivaju se nazivaju […]


Medenica podnijela ostavku: Bila je čast biti na čelu sudske vlasti – Portal Nikšić\nMedenica podnijela ostavku:…\nMedenica podnijela ostavku: Bila je čast biti na čelu sudske vlasti\nPredsjednica Vrhovnog suda Crne Gore Vesna Medenica podnijela je ostavku na tu funkciju.\n,,Kao što sam se u dosadašnjoj karijeri iskreno, profesionalno i odgovorno odnijela prema svakom otvorenom pitanju, pružam poslednji doprinos i lični pečat rješavanju pitanja izbora predsjednika Vrhovnog suda. Iz tih razloga, postupajući u skladu sa članom 106 Zakona o Sudskom savjetu i sudijama, tražim da mi prestane funkcija sudije i predsjednika Vrhovnog suda Crne Gore”, saopštila je nakon Opšte sjednice Vrhovnog suda, predsjednica Vrhovnog suda Crne Gore Vesna Medenica.\nVrijednosti, kojima sam se rukovodila kada sam prethodne godine podnijela prijavu na javni oglas za predsjednika Vrhovnog suda Crne Gore bile su usmjerene na nastavak i unapređenje nezavisnosti, samostalnosti, odgovornosti, kvaliteta, efikasnosti i transparentnosti rada sudstva. Smatrala sam da je sudski sistem, tokom vršenja prethodnog mandata već izgrađen, te da ne postoji koncentracija moći predsjednika suda, imajući u vidu njegove nadležnosti koje su važećim Zakonom o Sudskom savjetu i sudijama propisane. Sklona sam i dalje tom mišljenju”, kazala je Medenica.\nKao prva predsjednica Vrhovnog suda u nezavisnoj i suverenoj Crnoj Gori, koja se prvi put, po slovu Ustava zasniva na vladavini prava, i XV predsjednik Vrhovnog suda Crne Gore od njegovog osnivanja 1945. godine, imala je, kaže, privilegiju i dužnost, da utiče na postupak sazrijevanja sudstva, koje u međunarodno priznatoj državi, mora biti samostalno i nezavisno.\n,,To je bio dug prema svim ranijim predsjednicima najvišeg suda, tradiciji, društvu i porodici. Činjenica da na počasnom zidu fotografija predsjednikâ, stoji jedan ženski lik, daje nadu svim ženama i djevojčicama u Crnoj Gori da možemo obavljati najviše funkcije u državi profesionalno i potpuno posvećeno, a uz spremnost na velike izazove, žrtve i odricanja”, navodi Medenica.\nPočetak rada u sudstvu i u ovom sudu, kaže ona, nije bio lak.\n,,Naprotiv, sudovi su bili pod teretom ogromnog broja neriješenih predmeta. Na nivou svih sudova, samo je 27% bilo riješenih predmeta, više od 60.000 predmeta je bilo starije od 3 gpodine, a 350.000 je bilo predmeta izvršenja na čekanju. Samo je nešto manje od 30% predmeta završavano u roku od 3 mjeseca, a prosječno je postupak trajao po žalbama 3 godine i 7 mjeseci. Samo u jednom sudu, 1.370 odluka je čekalo više od godinu dana da budu pismeno izrađene”, kazala je Medenica.\nDanas je, dodaje, slika drugačija.\n,,Više od 60% predmeta se završava u roku od 3 mjeseca, prosječno vrijeme trajanja postupka po žalbi je 120 dana, ostalo je nešto manje od 2.000 predmeta izvršenja, kao i predmeta starijih od 3 godine – 2.900, odnosno 0,004 na 100.000 stanovnika (mjereći po CEPEJ standardima), a samo 0,05% odluka je izrađeno van zakonskog roka sa neznatnim kašnjenjem. U Vrhovnom sudu Crne Gore prosječno postupak traje 50 dana. Ovi rezultati su postignuti na osnovu korišćenja mehanizama za povećanje broja sudija, upućivanje sudija u druge sudove, uvođenja prekovremenog rada i delegacije predmeta. Sudije, koje su postupale protivzakonito i neefikasno, bile su udaljene od vršenja dužnosti sudije”, navodi Medenica.\nPrema njenim riječima, danas je sudstvo efikasno, digitalizovano, značajno podmlađeno na ključnim pozicijama i zastupljeno u svim međunarodnim pravosudnim tijelima i u vremenu pandemije, sa 100.1% efikasnosti na nivou svih sudova u Crnoj Gori, što je rezultat za respekt.\n,,Moram primijetiti da su nevladine organizacije i sa njima povezani mediji, u kontinuitetu stvarali ambijent, pogodan za podrivanje autoriteta nosilaca sudijske funkcije i negaciju svih postignutih rezultata rada. U tom kontekstu, data je povoljna osnova za politički pritisak na sudstvo, tokom prethodne dvije godine. Kao osoba sa značajnim životnim i profesionalnim iskustvom, naučila sam da razumijem i tumačim svrhu javnih istupa raznih subjekata, ali osjećam obavezu da ukažem da su takve prakse jednako opasne po naše društvo, kao i svi drugi oblici neetičnog i nezakonitog djelovanja”, kazala je Medenica.\nNada se da će sve kolege, sudije u Crnoj Gori ubuduće djelovati u atmosferi koja se zasniva na iskrenoj težnji za opštim napretkom i jačanjem pravde, a ne na senzacionalističkim, neutemeljenim i laičkim tumačenjima doprinosa i uloge sudske grane vlasti.\n,,Od presudnog je značaja da Crna Gora ne nazaduje u odnosu na ranija dostignuća, koja je postigla u reformi pravosuđa. Kao što sam se u dosadašnjoj karijeri iskreno, profesionalno i odgovorno odnijela prema svakom otvorenom pitanju, pružam poslednji doprinos i lični pečat rješavanju pitanja izbora predsjednika Vrhovnog suda. Dozvolite da u tom pravcu izrazim visok stepen sumnje zbog sveukupnog društvenog konteksta, ali istovremeno i nadu da će vrijeme pokazati da je prestanak funkcije predsjednika Vrhovnog suda jedino nedostajao u ostvarivanju rezultata, koji će voditi mjerljivom napretku Crne Gore u pridruživanju Evropskoj uniji. Iz tih razloga, postupajući u skladu sa članom 106 Zakona o Sudskom savjetu i sudijama, tražim da mi prestane funkcija sudije i predsjednika Vrhovnog suda Crne Gore”, kazala je Medenica.\nPredsjednica Vrhovnog suda se zahvalila i svim sudijama u Crnoj Gori i predsjednicima sudova, saradnicima i administraciji, koristeći priliku da im ujedno čestita novogodišnje i božićne praznike, uz želje za dobro zdravlje u 2021. godini, što takođe želi svim građanima i građankama.\n,,Dozvolite da ponovim izraze poštovanja prema Opštoj sjednici Vrhovnog suda i pojedinačno svakom sudiji. Bila je časna dužnost biti na vrhu sudske vlasti i postupati za građane i u ime građana Crne Gore”, poručila je Medenica.\nTags: vesna medenicavrhovni sud


Potpisan protokol o saradnji u okviru faze II programa ROMACTED\nU Klubu poslanika danas je potpisan Protokol o saradnji između Saveta Evrope, Ministarstva za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog i Grada Subotice u okviru faze II programa ROMACTED, zajedničke inicijative Evropske komisije i Saveta Evrope, koji se realizuje na području Zapadnog Balkana i Turske. Protokol su potpisali ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, Gordana Čomić, šef misije Saveta Evrope u Beogradu, Tobijas Flesenkemper, i u ime Grada Subotice član Gradskog veća i predsednik Saveta za unapređenje položaja Roma i Romkinja, Ilija Đukanović.\nSve strane potpisnice dokumenta su saglasne da razvijaju partnerstvo u unapređivanju položaja romske zajednice na lokalnom nivou i da doprinose kreiranju, sprovođenju i nadgledanju mera, planova i projekata koje se odnose na Rome i Romkinje.\nGrad Subotica je uspešno implementirao i fazu I programa ROMACTED, pa je nastavak saradnje rezultat kvalitenog rada u prethodnom periodu.\nPored predstavnika Grada Subotice, protokol o saradnji u okviru faze II programa ROMACTED potpisli su i predstavnici Aleksinca, Apatina, Bača, Kostolca, Kragujevca, Kruševca, Lebana, Niša, Pirota, Prokuplja, Vrnjačke Banje, Zaječara i Opštine Zvezdara.\nFaza II programa ROMACTED počela je da se sprovodi u januaru 2021. godine i trajaće do decembra 2024. godine, finansiraju ga Evropska unija i Savet Evrope, a sprovodi Savet Evrope.


Srbija Info - Alu i PVC stolarija Lebane\nGRAĐEVINARSTVO Vrata, prozori, bravarija Alu i PVC stolarija Lebane\nPreduzeće ALU I PVC STOLARIJE JODUST 016 iz Lebana se uspešno, već duži niz godina bavi proizvodnjom i montažom ALU i PVC stolarije, odnosno prozora svih vrsta i dimenzija, unutrašnjih i spoljašnjih vrata, ulaznih vrata, kao i pratećeg programa iz navedene oblasti kao što su komarnici, roletne, spoljašnje i unutrašnje okapnice.\nMaterijal od koga izrađujemo naše proizvode su izuzetnog kvaliteta, kao i prateća oprema. U svom poslovanju smo profesionalni, pedanti i društveno odgovorni. Zadovoljstvo naših klijenata nam je na prvom mestu, te iz tog razloga se trudimo da svaki povereni posao obavimo u skladu sa željama, zahtevima i potrebama klijenata. Nalazimo se u Lebanima i poslujemo širom regije.\nRolo garazna vrata\nZa sve informacije vam stojimo na raspolaganju, kontaktirajte nas.\nRadujemo se zajedničkoj saradnji, budite slobodni da nas kontaktirate.\nZa sve informacije: 064/3737336\nKategorije: Vrata i prozori\nŠifra oglasa: 51655896301\nSvi oglasi oglašivača (467)\nHRAM 032 PVC PROZORI\nDrvena stolarija dobro ocuvana\nUGRADNJA PVC STOLARIJE VOZDOVAC


Infostud Vremeplov - Infostud\nNa tržištu nekretnina\nInfostud kupio sajt 4zida.rs i time stupio u još jednu veliku oblast poslovanja – nekretnine.\nUlazak u oblast osiguranja\nU novembru 2015. godine Infostud je postao vlasnik sajta Osiguranik.com. Na ovaj način pored zapošljavanja, automobilizma, obrazovanja i turizma, Infostud je zakoračio u još jednu oblast, osiguranje. Osnovna delatnost ovog sajta je zastupanje osiguravajućih društava i obezbeđivanje najbolje moguće ponude za korisnike.\nNastanak sajta helloworld.rs\nHelloworld.rs je sajt namenjen IT profesionalcima, koji ima za cilj da im olakša izbor naredne stanice u karijeri. Pored velikog broja IT oglasa na sajtu se nalaze i informacije o IT kompanijama, kao i kolumna o dešavanjima i trendovima u IT svetu.\nAlma Media novi suvlasnik 25% infostuda\nInternacionalna korporacija Alma Media, poreklom iz Finske, postaje novi vlasnik 25% udela u kompaniji, koji je do tada bio u vlasništvu britanske Daily Mail grupacije. Do promene u vlasničkoj strukturi došlo je usled namere Britanaca da delimično promene svoju delatnost, da se povuku iz Centralne i Jugoistočne Evrope i svoje poslovanje preusmere ka tržištu SAD-a i Indiji. U vlasništvu osnivača Infostuda, koji nastavlja da vodi kompaniju, ostalo je 75% vlasništva kompanije.\nMesto gde vozači razmenjuju iskustva\nKompanija Infostud je u maju 2012. godine kupila sajt Mojagaraza.rs koji je vrsta društvene mreže na kojoj vozači razmenjuju iskustva o automobilima koje su vozili, koje voze ili koje nameravaju da kupe. Kupovinom ovog sajta, koji je usko povezan sa sajtom polovniautomobili.com, Infostud je nastavio dalje širenje poslovanja u oblasti automobilizma.\nŠirenje uticaja na tržištu automobilizma\nU septembru 2011. kompanija Infostud je kupila domaći sajt za prodaju guma putem Interneta www.internet-prodaja-guma.com (IPG) i na taj način dodatno proširila svoje poslovanje u oblasti automobilizma, ali i zakoračila u klasičan e-komerc.\nNastanak novih obrazovnih sajtova\nU junu 2011.sajt Znanje.infostud.com je podeljen na sajt posvećen pronalaženju poslovnih obuka i treninga kursevi.com i sajt namenjen studentima najstudent.com. Najstudent je postao najuticajniji portal za karijerni razvoj studenta, dok Kursevi više ne posluju u okviru Infostuda.\nOktobra 2009. godine kompanija Infostud preuzela je 60% vlasništva firme Putovanja info, čiji je sajt www.putovanja.info najposećeniji srpski portal specijalizovan za promociju turističkih ponuda i destinacija.\nUlazak u svet automobilizma\nU oktobru 2008. kompanija je kupila i svojoj grupi sajtova pripojila sajt polovniautomobili.com, čime je započeto širenje Infostuda i na Internet tržište automobilizma u Srbiji. Danas je to najposećeniji sajt u Srbiji za prodaju i kupovinu vozila, delova i opreme.\nDaily Mail and General Trust postaje manjinski suvlasnik Infostuda\nPočetkom 2008. godine, međunarodna korporacija Daily Mail and General Trust kupuje 25% vlasništva i postaje manjinski suvlasnik Infostuda. Kompaniju su nastavili da vode njegovi osnivači, koji su zadržali 75% vlasništva.\nInfostud kupuje trust-hr.com\nU septembru 2007. godine Infostud je kupio trust-hr.com, specijalizovani sajt za ljudske resurse, koji je inkorporiran u infostudov sajt za poslodavce mojtim.com. U to vreme, bila je to prva kupovina domaćeg sajta od strane domaće Internet kompanije.\nPokretanje sajta Zujanje.com\nSajt Zujanje.com je predstavljao pokušaj razvoja društvene mreže u vreme kad je Facebook bio tek u povoju, a Twitter još uvek nije postojao. Ubrzo je ugašen jer je Infostud svoj razvoj usmerio u drugom pravcu.\nIzdvajanje odeljka za zapošljavanje\nInfostud je otvorio novu sekciju posvećenu zapošljavanju, koja je vremenom prerasla u sajt poslovi.infostud.com. Danas je to najposećeniji sajt za zapošljavanje u Srbiji.\nU vreme kada je nastao Infostud.com je bio prvi sajt u Srbiji o univerzitetima u zemlji i inostranstvu, programima za obrazovni i lični razvoj, studentskim konferencijama, stipendijama, praksama itd. U početku je to bio sajt kojim su se njegovi osnivači (Branislava Gajić Stanojević, Branimir Gajić i Stefan Salom) bavili u slobodno vreme i koji su sami finansirali.


Uporedite cene za MSI H81I matična ploča, MSI H 81I komentari\nMSI Matična ploča, Socket LGA1150, Tip procesora Intel Celeron / Intel Core i3 / Intel Core i5, Memorija DDR3 (max 16 GB), 2 memorijskih slotova, System Chipset Intel H81, Chipset audio Realtek ALC887, 7.1 kanalni audio, 2 USB portova... info\nMSI LGA1151 Z390 MPG Gaming Edge AC DDR4/SATA3/GLAN/7.1/USB 3.1\nMSI LGA1151 H310M PRO-M2 DDR4/SATA3/GLAN/7.1\nMSI LGA1151 H310M GAMING PLUS DDR4/SATA3/GLAN/7.1\nMSI LGA1151 H310M PRO-VL DDR4/SATA3/GLAN/7.1\nMatična ploča MSI LGA1151 H370M BAZOOKA DDR4/SATA3/GLAN/7.1/USB 3.1\nMatična ploča MSI LGA1151 H310M GAMING PLUS DDR4/SATA3/GLAN/7.1\nMatična ploča MSI LGA1151 H310M PRO-M2 DDR4/SATA3/GLAN/7.1\nMatična ploča MSI LGA1151 H310M PRO-VL DDR4/SATA3/GLAN/7.1\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za MSI H81I su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: MSI H81I\nPronađite najbolju ponudu za MSI H81I (Socket LGA1150, Tip procesora Intel Celeron / Intel Core i3 / Intel Core i5, Memorija DDR3 (max 16 GB), System Chipset Intel H81) na portalu ShopMania. Možete kupovati MSI H81I u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za MSI H81I. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike MSI H81I i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije matične ploče, i kupite po najnižim mogućim cenama MSI H 81I matična ploča i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nMSI H 81I - Slična pretraga: MSI H 81I, MSI H 81 I, MSI H81 I, MSIH81I


Crvena zvezda Panatinaikos uživo TV prenos Sport klub live stream uživo rezultati | Sport | Košarka\n17. maj, 19:45\nZvezdi je DRAMA srednje ime: Panterov ples za veliki trijumf! 228 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nOBJAVLJENO: 05.02.2020. / 16:09 POSLEDNJA OBJAVA: 05.02.2020. / 20:52\nLuda utakmica u Štark areni i pobeda Zvezde za prekid lošeg niza u Evroligi. Igrač utakmice Kevin Panter sa 24 poena.\nCrvena zvezda mts prekinula je niz od četiri poraza u Evroligi i savladala Panatinaikos u novoj drami, na koje su ove sezone navijači šampiona Srbije i ABA lige već naviknuti.\nŠtaviše - jednu takvu utakmicu odigrali su pre samo 48 sati u "večitom" derbiju!\nCRVENA ZVEZDA - PANATINAIKOS 78:73 (9:21, 26:11, 11:25, 32:16)\nJunak pobede bio je Kevin Panter koji je preuzeo lidersku ulogu i sa 24 poena bio prvi strelac tima, važan doprinos u završnici dali su i oporavljeni Stratos Perperoglu (10 od 12 poena u poslednjoj deonici), kao i neverovatni Čarls Dženkins koji je, poput veterana iz Grčke, briljirao u odbrani!\nUz to, Dženkins je uhvatio i važan skok u napadu posle kog je uposlio Pantera za trojku i preokret Zvezde, a crveno-belima je pomogao i trener Pitino koji je posle toga dobio tehničku grešku (75:73).\nOgromnu pomoć ka pobedi Zvezda je dobila i od Vladimira Štimca (9 poena), koji je svojom čuvenom energijom "zarazio" i ostatak tima, dok je ponovo neopevani heroj i Marko Jagodić-Kuridža pošto je obavio "prljav posao" u završnici i zaustavio Dešona Tomasa.\nZvezda je igrala "svaku drugu četvrtinu", prva i treća su bile izuzetno loše za njih, dok su u drugoj i četvrtoj pokazali odličnu igru i u odbrani, kao i u napadu.\nPrvo im je bilo potrebno dugo vremena da se "uvedu" u meč, za prvih 15 minuta postigli su isto toliko poena, da bi u ostatku poluvremena nanizali još 20 i pokazali da im je ostalo dovoljno energije posle teškog meča protiv Partizana.\nVesnici preokreta bile su trojke Pantera i Davidovca, koji je imao i kucanje u kontri, pa je Zvezda sa tri poena prednosti otišla na pauzu (35:32).\nŠut za tri je morao kad-tad da proradi kod Panatinaikosa, tako da su Papapetru, Kalates i Fredet, kao i iskorišćena slobodna bacanja posle jeftinih faulova, značile da Grci odlaze na +13 sredinom treće deonice, dok je Zvezda imala ogromnih problema kada bi njihov najbolji košarkaš Lorenzo Braun bio na parketu, pošto ovo nije bilo njegovo veče (0/9 iz igre).\nTada se u meč uključio Stratos Perperoglu, pokazao je još jednom da je majstor, a njegov primer pratili su i ostali i odveli Zvezdu ka slatkoj pobedi protiv Grka, desetoj ove sezone u Evroligi (10-13).\nPogledajte i pročitajte sve rezultate i tabelu Evrolige.\nZVEZDA: Panter 24p, Braun, Perperoglu 12p, 4sk, Davidovac 8p, Lazić, Beron 8p, Gist 2p, Jagodić-Kuridža 5p, 5sk, Dženkins 2p, 3sk, 5as, Odžo 8p, 7sk, Štimac 9p, 4sk.\nPANATINAIKOS: Tomas 12p, 3sk, Rajs 4p, 3as, Papajanis 12p, 5sk, Papapetru 2p, 5sk, Papas 10p, Džonson 3p, Fredet 11p, 4izg, Kalates 9p, 4sk, 5as, 4izg, Vajli, Mitoglu 10p, 10sk, Bentil.\nKraj! Zvezda je pobedila 78:73!\nPogađa jedno slobodno bacanje Beron, do kraja još 15 sekundi.\n40' [75:73] - Dženkins!\nFantastična odbrana Dženkinsa na Fredetu, uspeo je da izbije loptu i natera igrača Panatinaikosa na grešku, lopta je za Zvezdu na 17 sekundi do kraja\n40' [75:73] - Panter!\nVažan skok Dženkinsa i pas na stranu za Pantera koji pogađa trojku, pa tehničku grešku dobija Rik Pitino zbog šutiranja reklame.\nPogodio je i dodatno bacanje!\n39' [71:73] - Kalates!\nStrašan koš "pleja" Panatinaikosa koji je preko Štimca pogodio težak šut uz faul.\n39' [70:70] - Izjednačenje\nKevin Panter pogađa tešku dvojku, pa posle promašaja Fredet užasan faul pravi Mitogu, ali Jagodić-Kuridža promašuje oba penala.\nKažnjava to Tomas trojkom.\n38' [68:67] - Preokret!\nŠtimac vezuje tri poena, penal i zakucavanje, odbrana je pre toga učinila svoje.\n36' [65:65] - Stratoooos!\nJoš jednom pokazuje kakav je majstor, trojka za izjednačenje, ima devet poena u ovoj deonici.\n36' [62:65] - Tri razlike!\nDivna akcija Zvezde za Štimca koji je spustio na tri razlike, pa i druga vezana dobra odbrane Zvezde: prvo je faul iznudio Panter, pa Perperoglu.\n35' [60:65] - Prepolovljena razlika!\nPerperoglu pogađa težak šut uz faul Džonsona, za koga je ovaj meč završen, pa sa "penala" dolazi do svog šestog poena u četvrtini.\n34' [55:65] - Opet deset razlike\nSa preko osam metara Fredet pogađa trojku, treću za PAO na meču, ali potom Perperoglu "zavrće" na drugom obruču, pa sa "penala" dolazi do još jednog poena.\nIpa, odlični Tomas pogađa uz faul MJK-a.\n32' [52:59] - Panter!\nPanter i Štimac otvaraju četvrti kvartal poenima, dok na drugoj strani Papajanis postiže lake poene posle pasa Rajsa. Očigledno je Panter preuzeo odgovornost u ovim trenucima.\n30' [46:57] - Još četvrtina\nDavidovac veže tri poena, nažalost nije uspeo da sačuva i Tomasa, dok je potom i Dženkins lepo reagovao pod košem za spuštanje razlike na devet poena. Dešon Tomas to ispravlja sa "penala", mada je dva i promašio.\n27' [41:53] - Pao na +12!\nSa penala i preko Fredeta odlazi Panatinaikos na plus devet, Zvezda ponovo ne igra dobro u napadu... Promašio je zicer Braun u kontri, da bi onda Gist napravio loš faul.\nNi tu nije bio kraj, Džonson je pogodio trojku za +12.\n26' [41:44] - PAO ima +3\nLorenzo Braun ne može da pogodi ništa, ali zato dobro razigrava igrače. Sada je u kontri lepo dodao Beronu koji prvi put od prve deonice postiže poene.\nJak faul Jagodić-Kuridže, treći na meču, sudije su odlučile i nesportski.\nPrvi poeni na meču i za Džejmsa Gista, sledi televizijski tajm-aut.\n23' [37:39] - PAO se budi!\nPromašaji Odža i Brauna na početku meča, što kažnjavaju Papajanis i Papas, ali upravo dvojica pomenutih igrača Zvezde lepo kombinuju za vođstvo.\nUzvraća Papas - trojkom, prvom za PAO!\n20' [35:32] - Panter! Davidovac!\nSjajni američki bek Kevin Panter prvo je pogodio trojku sa "vrha kapice", da bi se Davidovac dobro odbranom nagradio u kontri - zakucavanjem. Sjajno navijanje u Areni posle toga.\nZVEZDA: Panter 12p, Braun, Perperoglu 2p, Davidovac 5p, Lazić, Beron 5p, Gist, Jagodić-Kuridža 5p, 3sk, Dženkins 2sk, 3as, 2ukr, Odžo 6p, 4sk, Štimac 2sk.\nPAO: Tomas 2p, Rajs 4p, 3as, Papajanis 8p, 4sk, Papapetru 4p, 6sk, 2ukr, Papas 5p, 2sk, Džonson, Fredet, Kalates 4p, 2sk, 2as, 3izg, Vajli, Mitoglu 5p, 4sk, Bental.\n19' [30:32] - Koš razlike!\nOdžo je sa penala došao do svog šestog poena, Panatinaikos je promašio nekoliko zicera, pa Dejan Davidovac pogađa trojku za eksploziju u Areni. Faul nad Perperogluom značio je nove "penale" i dva laka poena za crveno-bele.\n17' [23:29] - Zvezda na sedam!\nProbudila se publika, polako se budi i Zvezda.\nPrvo je Panter u kontri promašio zicer, uzvratio je Pao preko Papapetrua, da bi Jagodić-Kuridža i Odžo postigli nešto lakše poene za prvu paniku Rika Pitina.\nTrebalo je da bude šest razlike, ali je sedam zbog tehničke greške Perperogluu.\n15' [19:27] - Ispod deset!\nKonačno je Zvezda preko Dženkinsa malo ubrzala igru, pogodio je Jagodić Kuridža u kontri, postigao je još jedan sa "penala", međutim Tajris Rajs je između toga uzvratio "flouterom". Kevin Panter vezuje četiri poena i idemo na tajm-aut.\nAplauzi navijača Zvezde za Stratosa Perperoglua koji je posle duže pauze na terenu u Evroligi. Zanimljivo je da je u "Štark areni" i čuveni kineski košarkaš Jao Ming.\n13' [12:25] - Panter pokušava...\nNavikli su navijači Zvezde da Panter iz teških pozicija postiže poene, tako je bilo i ovog puta, ali nema uzastopnih poena. Promašio je Dženkins trojku iz ugla.\nZvezda tu ima tek 1/7.\nPapajanis na drugoj strani igra odličan meč i ima već osam poena.\n10' [9:21] - Kraj prve deonice\nKevin Panter pogađa težak šut, videćemo da li bi on mogao da bude faktor na utakmici. Njegov izazov prihvatio je Dešon Tomas koji je sa nemogućeg mesta ubacio dugu dvojku. Papajanis iz drugog pokušaja donosi najveću prednost Panatnaikosu.\nZvezda je postigla samo devet poena uz šut 3/15 iz igre.\n8' [7:17] - Beron sam igra!\nPosle dugo vremena poeni Zvezde. Beron je pogodio "flouter", uzvraća mu Tajris Rajs, pa Panatinaikos i dalje drži deset razlike.\nVrlo loš početak Zvezde, šut ne ide, nema ni potrebne energije u odbrani, ali srećom Panatinaikos je promašio nekoliko otvorenih šuteva. Probao je Šakota izmenama, ušli su Dženkins, Jagodić Kuridža i Davidovac, međutim za sada nema poboljšanja.\n5' [5:15] - Pao na +10!\nKalates, pa u kontri Papas... Sličan početak kao protiv Efesa, idemo na tajm-aut.\n4' [5:11] - Beron!\nNastavlja kao što je igrao i u "večitom" derbiju, sjajni Beron pogađa trojku i ne dozvoljava Panatinaikosu da ode na preveliku razliku. Ipak, na drugoj strani Mitоglu postiže poene pored Odža i to uz faul.\n2' [2:8] - Poveo je PAO!\nPrvo vođstvo na meču za Panatinaikos preko Kalatesa, ali uzvraća mu Odžo koji je počeo u startnoj postavi - s dva penala. Odlično se Papajanis snašao na drugoj strani, loše je Zvezda reagovala na defanzivnom skoku.\nJoš dva laka koša za PAO preko Papapetrua i Papasa.\nStarting 5⃣ against@paobcgr\n— KK Crvena zvezda (@kkcrvenazvezda)February 5, 2020\nIgrači se zagrevaju...\nU prvom planu naravno Nik Kalates.\nDanas u timu Zvezde bez Kuzmića, Dobrića, Jovanovića i Čovića\nZVEZDA: Braun, Beron, Panter, Dženkins, Lazić, Davidovac, Perperoglu, Kuridža, Gist, Simanić, Štimac, Odžo.\nCrvena zvezda je slavila 78:73.\nIgrač utakmice bio je Kevin Panter sa 24 poena.\nVažna doprinos dao je i Stratos Perperoglu sa 10 poena u poslednjoj deonici.\n06.02.2020. / 08:40\nValensija,Zenit,Asvel,Bajern,Himki,Olimpija Milano,Zalgiris,Olimpijakos,Panatinaikos,Fenerbahce... ZGAZENI!!!!!!To je Zvezda!Nikakvi trecerazredni Venecije,Tofasi,Trenta i ostala boranija🔴⚪🔴⚪🔴💪💪💪💪💪💪\n06.02.2020. / 13:51\n@Zvezda Zauvek! Alo majstore gde je čarter let za podgoricu? Jesi li krenuli ‘čuvari pravoslavlja’ tenkom da brane svetinje dole??\n06.02.2020. / 07:27\nEuroleague nikad zanimljivija, mnogo oscilacija, teške utakmice i najveće šteta, nemamo gde da gledamo to jer nema više sportclub-a na novi. Moja Zvezda sve bolja, i dalje mnogo oscilacija, praznog hoda.. Ali šta je, tu je, igramo sa dosta energije.. Da li će to biti dovoljno za Top 8..\nNAPRAVILI SMO RUPU NA KOMBINEZONU DA BISMO IMALI SE*S! Megan Foks isekla...\nTRAGIČNA SUDBINA PRVOG ENGLESKOG GEJ FUDBALERA: Danas podržavaju klinca ...\nRUS U "LADI" DAO GAS PA PREGAZIO DECU NA PEŠAČKOM: Proleteo kroz školarc...\nSTRAVIČNA TRAGEDIJA NA PROSLAVI ROĐENDANA! Devojčica (5) ušla u bazen i ...


Fondacija "Sergei Polunin" prikuplja sredstva za školovanje mladih baletskih umetnika Srbije - Telegraf.rs\n23/09/20 | 14:45 ≫ 14:20\nNjihov cilj nije samo ulaganje u produkciju baletskih predstava, već pre svega u talentovanu decu koju prepoznaje Sergei Polunin i, koja zahvaljujući podršci Fondacije u školovanju, postaju zvezde u usponu...\nSergei Polunin u Raspućinu/Foto: Fondacija Polunin\nFondacija Sergei Polunin i agencija Fabrika, 25. septembra, na velikoj sceni Narodnog pozorišta, organizuju humanitarno veče sa ciljem prikupljanja sredstava za nastavak školovanja talentovanih mladih baletskih umetnika iz Srbije, stipendista Fondacije SERGEI POLUNIN.\nFondacija "Sergei Polunin" se bavi produkcijom spektakularnih baletskih predstava čije se premijere održavaju na najprestižnijim baletskim scenama širom sveta, ali i poboljšanjem kreativnog okruženja baletana i svih drugih izvođačkih umetnika. Njihov cilj nije samo ulaganje u produkciju baletskih predstava, već pre svega u talentovanu decu koju prepoznaje Sergei Polunin i, koja zahvaljujući podršci Fondacije u školovanju, postaju zvezde u usponu. Fondacija "Sergei Polunin" ne omogućava samo školovanje mladih baletskih umetnika na čuvenim svetskim baletskim akademijama, već ih i angažuje u baletskim predstavama u njihovoj produkciji i omogućava im svetsku promociju, igrajući uz najvećeg baletana današnjice.\nPolunin je rođen u Ukrajini 1989. godine. Osvojio je planetu svojim nastupima sa gotovo svim najvećim svetskim baletskim ansamblima. Karijeru je započeo 2006. godine, a sa 19 godina je postao najmlađi prvak Londonskog kraljevskog baleta u istoriji ove umetničke kuće, a potom i direktor.\nNastupao je i u Milanskoj skali, Londonskom Royal Albert holu, Boljšoj teatru, Pozorištu Stanislavski u Moskvi i brojnim drugim najpresižnijim baletskim scenama širom planete.\nPoznat je i po svom buntovništvu protiv sistema i pozivima da se klasičan balet izvuče iz elitističkih krugova i približi pravim ljubiteljima umetnosti.\nZa Polunina kažu da je idealan spoj 3 najveća umetnika u istoriji baleta, Miše Barašnikova, Vaclava Nižinskog i Rudolfa Nurejeva.\nPolunin u Raspućinu/Foto: Fondacija Polunin\nGodinu dana nakon što je 2017. Polunin postao srpski državljanin, u Srbiji je osnovana "Sergei Polunin fondacija" koja podržava mlade talente u domenu baletske igre, pružajući im mogućnost edukacije na najprestižnijim Internacionalnim baletskim akademijama i učešće u produkcijama Fondacije. Misija Fondacije je da približi balet najširem auditorijumu poštujući i negujući tradicionalni klasični balet, ali i savremeni plesni izraz.\nJedan od ciljeva Fondacije je edukacija koreografa kroz radionice u kampove kao i baletskih pedagoga.\nFondacija "Sergei Polunin" je angažovala u predstavama u njihovoj produkciji i već afirmisane srpske baletske umetnike kao što su Dejan Kolarov (Romeo i Julija, Sacre-Posvećenje, Lažni osmeh…), Tatjana Tatić (Romeo i Julija), Igor Pasdtor (Romeo i Julija), Jovana Nikolovska (Romeo i Julija), Ljiljana Velimirov (Satori), Đorđe Kalinić (Raspućin i Satori)…..\nSergei Plunin je izdvajao deo prihoda od gostovanja širom sveta u Fondaciju i time školovao i školuje mlade baletane iz Srbije, a to su:\nĐorđe Kalinić na Baletskoj Bečkoj Akademiji,\nNikita Gacinović na Akademiji umetnosti i plesa u Majnhajmu, i\nCullum Morris, baletska škola John Neumeier u velikoj Britaniji,\na od ove godine, kao stipendisti Fondacije Sergei Polunin će im se pridružiti još 2 balerine koje će se školovati na Bečkoj baletskoj akademiji.\nĐorđe Kalinić sa Poluninom/Foto: Fondacija Polunin\nKako su ove godine zbog epidemije sve predstave Sergeja Polunina otkazane, cilj ove večeri je da se obezbede sredstva za nastavak njihovog školovanja, koja moraju biti uplaćena do kraja godine.\nProjekcija video materijala o aktivnostima\nFondacije Sergei Polunin Predstavljanje stipendista\nFondacije koji su na školovanju u inostranstvu\nUčešće stipendista Fondacije u predstavama realizovanim u produkciji Fondacije u periodu od osnivanja do danas\nKolaž svetskih turneja predstava u produkciji Fondacije\nNastup mladih baletskih umetnika koje školuje Fondacija: Đorđe Kalinić, Kallum Connor MORRIS i Frančeska PIVKO\nNastup primabalerine Tatjane Tatić, koja je učestvovala u baletskim predstavama u produkciji Fondacije\nNastup Srpskog baletskog umetnika Dejana Kolarova, koji je igrao sa Poluninom u nekoliko predstava u produkciji Fondacije\nSergei Polunin izvodi plesnu numeru na muziku Hoziera „Take me to church“\nKoktel i druženje sa Poluninom\nFondacija Sergei Polunin\nPrelepa devojka srpskog tenisera završila medicinu sa svim desetkama, Vučić joj uručio stipendiju


NADAL SE MUČI, ALI NIKO JOŠ NI SET DA MU UZME: Rafa će morati bolje od ovoga protiv starog znanca! | Mondo.Me Prod\n7. March, 10:32\nAutor Adela Mulić Izvor mondo.rs 13.02.2021. / 14:24\nDrugi teniser sveta je ponovo bio siguran, ali je jasno da ovo nije njegova najbolja igra.\nRafael Nadal je u drugoj nedelji Australijan opena.\nČetiri-pet dana pred početak turnira u Melburnu niko nije mogao da predvidi hoće li i i u kakvom stanju će biti da nastupi na prvog grend slemu sezone, a sada još uvek niko ne može da mu uzme set.\nNadal je u 3. kolu savladao Britanca Kamerona Norija 7:5, 6:2, 7:5. On je slavio maksimalnim rezultatom, ali nije bio tako ubedljiv.\nIpak, ukoliko želi da nastavi u ovako jakom ritmu, moraće da poboljša igru za meč protiv Fabija Fonjinija, koji ga u 4. kolu čeka u ponedeljak.\nRafa protiv Italijana vodi 12:4 u pobedama, ali Fonjini je pokazivao povremeno da ume da se suprotstavi Špancu - tri puta ga je pobedio na šljaci, a jednom čak i na grend slemu (US openu 2015.)


Restauracija Mikelađelove skulpture otkrila nove detalje\nTanjug 16. septembra 2020. 17:35\nRIM – Restauracija jedne od Mikelanđelovih skulptura Bogorodice i Hrista otkrila je ranije nepoznate detalje, uključujući umetnikove oznake alata, koje su bile skrivene pod vekovima prašine i voska.\nFirentinski Museo del’Opera del Duomo saopštio je danas da je čisćenje Bandini Pieta, koje je započelo prošle godine, ali je obustavljeno zbog pandemije korona virusa, nastavljeno i da je javnost sada pozvana da u malim grupama posmatra restauratore dok rade, prenosi AP.\nOvo je prva poznata restauracija skulpture. Restauratori pomoću pamučnih brisača umočenih u dejonizovanu vruću vodu izbacuju nagomilanu prjavštinu iz pukotina ogromnog komada mermera iz Karare.\nMikelanđelo je isklesao Bandini Pieta između 1547. i 1555. godine, kada je imao skoro 80 godina.\nTo je treća poznata Pieta renesansnog majstora. Prethodna je u Vatikanu, blizu ulaza u baziliku Svetog Petra, a kasnija verzija, poznata kao Rondanini Pieta, nalazi se u muzeju u Milanu.\nAlbanski fudbaleri nastavljaju bojkot\nBroj zaraženih korona virusom u Turskoj premašio 300.000\nU Londonu protest protiv restrikcija za suzbijanje korona virusa\nMuzej u Firenci je naveo da, za razliku od druge dve Piete, gde Hristovo telo drži samo njegova majka, Hristovu figuru u Bandini Pieti drže i Marija Magdalena i biblijski lik Nikodim, čije je lice autoportret samog Mikelanđela.\nMikelanđelo je nameravao da skulpturu postavi u rimsku kapelu u blizini mesta gde je predvideo da ima svoju grobnicu. Ali muzej je na kraju napustio delo i čak je pokušao da ga uništi, pre nego što ga je predao slugi koji je statuu popravio.\nRevolucionarni uspeh: Skoro stoprocentna efikasnost ruskog leka u…\nU Londonu protest protiv restrikcija za suzbijanje korona…\nAlbanija: Zaraženo još 153, preminulo petero\nLondon: Sukob policije i protivnika restriktivnih mera


Niš je oborio svoj rekord | AIR Srbija\nVazduh u Nišu noćas je bio najzagađeniji u proteklih mesec dana. Izmerene koncentracije štetnih čestica PM10 i PM2,5 u 20 časova i 21 čas u Nišu najviše su u proteklih mesec dana i višestruko su premašile dozvoljene vrednosti, pokazuju podaci Agencije za zaštitu životne sredine.\nGranična vrednost izloženosti suspendovanim česticama PM2,5 iznosi 25 mikrograma po metru kubnom vazduha. Tolerantna vrednost iznosi 30 mikrograma po metru kubnom.\nGranična vrednost PM10 čestica je 50 mikrograma po metru kubnom. U Nišu je sinoć u 20 časova njihova koncentracija kod IZJ iznosila 154 mikrograma po metru kubnom, dok je kod škole „Sveti Sava“ koncentracija bila 109 mikrograma.\nKoncentracije PM2,5 i PM10 čestica su tokom noći opale. Jutros u sedam časova iznosile su između 33 i 37 mikrograma po metru kubnom. To vazduh u Nišu svrstava u kategoriju „prihvatljiv“.\nTags: niš, u fokusu\n← Hitne mere protiv zagađenja vazduha u Nišu\nNa Svetski dan zdravog vazduha niški među najzagađenijim u Srbiji →


Brus ONLINE - Nova školska godina u obnovljenoj školi „Stefan Nemanja“ u Novom Pazaru\nNovi Pazar, 4. septembar 2017. - Ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević i ambasador Kraljevine Norveške u Srbiji Arne Sanes Bjornstad prisustvovali su početku školske godine u Osnovnoj školi „Stefan Nemanja“ u Novom Pazaru koja je obnovljena zahvaljujući podršci Kraljevine Norveške, Grada Novog Pazara i Vlade Republike Srbije.\nUkupna vrednost obnove iznosi 500.000 evra i obuhvata rekonstrukciju krova i grejanja, unutrašnje radove, opremanje učionica i postavljanje fasadne izolacije. Najveći deo radova kompletiran je pre početka školske godine kako bi se nastava odvijala neometano, dok će fasada biti završena do kraja septembra 2017.


Specijalna savjetnica UN: Negiranje genocida u Srebrenici uvreda za žrtve\nGotovo 26 godina nakon masakra 8.000 muškaraca i dječaka u Srebrenici, problem negiranja genocida na Balkanu i dalje zabrinjava međunarodne zvaničnike. To su pokazale i nedavne oštre reakcije na izjavu crnogorskog ministra pravde u kojoj je izbjegao da prizna da je u 1995. godine počinjen genocid. U intervjuu za Glas Amerike, specijalna savjetnica generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Atonia Gutereša za sprečavanje genocida Alis Vairimu Nderitu poručuje da su potrebni nacionalni zakoni za kriminalizaciju negiranja genocida, a da su prihvatanje prošlosti, snažno suprostavljanje glorifikaciji ratnih zločinaca i izbjegavanje pripisivanja kolektivne krivice ključni za napredak Balkana.\nGlas Amerike: Međunarodni sudovi utvrdili su da je u Srebrenici 1995. godine počinjen genocid. Da li ima prostora za bilo kakvu sumnju u taj zaključak?\nNderitu: Apsolutno nema razloga da bilo ko sumnja u to. Međunarodni tribunal za bivšu Jugoslaviju je definitivno utvrdio da je u Srebrenici 1995. godine počinjen genocid. Planiran je na najvišem političkom i vojnom nivou i sproveden kroz koordinisanu akciju da bi se eliminisala bošnjačka muslimanska populacija Srebrenice. Imamo nekoliko presuda međunarodnih sudova kao što je Međunarodni sud pravde, te nacionalnih sudova, u kojima je konzistentno donesen isti zaključak. Oni koji su osuđeni za zločine u Srebrenici su prošli kroz adekvatan sudski proces. Među njima su i bivši politički lideri. I postoji spomenik - Memorijalni centar Potočari za žrtve genocida 1995. godina - u kojem su navedena imena ljudi ubijenih u Srebrenici. I to su samo oni koji su ubijeni, ali ne i oni koji su mučeni, silovani ili su bili žrtve seksualnog nasilja.“\nGlas Amerike: Međutim, činjenica je da gotovo 26 godina kasnije, pojedini na Balkanu, među kojima su i zvaničnici, to dovode u pitanje ili direktno negiraju da je genocid počinjen. Koje su posljedice i opasnosti od negiranja genocida na Balkanu?\nGenocid u Srebrenici planiran je na najvišem političkom i vojnom nivou\nNderitu: Vidjeli smo da se genocid negira na Balkanu, u Ruandi, da ljudi negiraju Holokaust. Kada govorimo o Balkanu, to je izuzetno opasno. Slabi naše napore da identifikujemo nove situacije koje bi mogle da dovedu do još jednog genocida. Istovremeno se negiranjem genocida delegitimizuju lokalni sudovi koji su posle zatvaranja Haškog tribunala 2017. godine preuzeli te slučajeve, što je za pohvalu. Kada sam prije devet godina posjetila Aušvic, pitala sam se gdje su ljudi koji su upravljali vozovima koji su odvozili Jevreje u smrt, da li su ikada za to odgovarali. Isto se pitanje može postaviti za Balkan - ako ima mnogo ljudi koji nisu odgovarali, onda je u njihovom najboljem interesu da se genocid negira. Važno je da svi koji su učestovali u genocidu u Srebrenici za to odgovaraju. Negiranje genocida je takođe veoma opasno zato što predstavlja uvredu za žrtve.\nJahić: Najbitnije je da srpski narod prizna genocid u Bosni\nKada glorifikujete ratne zločince, to znači da ne može da bude suštinskih napora da se postigne pomirenje i to je izuzetno opasno. Negiranje genocida je još opasnije i zbog toga što stvara svoj sopstveni narativ, a zatim dalje jača te narative o prošlosti, sadašnjosti i budućnosti. I u tim narativima, počinioci ratnih zločina postaju heroji. I možete da zamislite koliko je to opasno u smislu sijanja straha, nepovjerenja i mržnje. To dijeli ljude, zajednice, države. I znamo da se to događa čak i danas. To ne ostavlja prostor za zajednice da zacijele rane i idu naprijed. Ako neko negira da ste preživjeli genocid, ako negira vaše patnje, kako ćete onda zajedno raditi na zacjelivanju rana?\nTime se podrivaju i sudske presude a samim tim i pravda. To je u potpunosti suprotno onome što je potrebno društvu da krene naprijed. Oni koji negiraju genocid su opasni zato što promovišu zaostavštinu zvjerstava i zločina. To je potpuno neprihvatljivo i mora da se osudi. To se koristi zarad političke dobiti. I naravno, vidjeli smo da zahvaljujući društvenim mrežama, to može veoma brzo da se širi. Zbog toga moram da ponovim da je negiranje genocida u Srebrenici apsolutno neprihvatljivo i da se mora osuditi.\nGlas Amerike: Koje su posljedice negiranja genocida po porodice žrtava - od kojih mnoge i dalje tragaju za posmrtnim ostacima svojih voljenih?\nNderitu: Negiranje genocida je veoma traumatično za žrtve. Mnoge od njih moraju da žive sa saznanjem da su ljudi koji su počinili genocid slobodni a istovremeno, glorifikacija ratnih zločinaca znači da će nastaviti da pate kao preživjeli. Veoma je bolno kada vidite da se ratni zločinci pozdravljaju kao heroji, dok se vaše patnje ignorišu. Moj prethodnik je radio mnogo na Balkanu. Na mene je najviše uticao njegov rad sa majkama Srebrenice koje je posjetio kada je otišao da oda poštu žrtvama. I ja ću to uraditi. To je bio moj glavni prioritet da nije bilo pandemije. I čim se u potpunosti vakcinišem, definitvno ću otići na Balkan.\nI konačno, kada je riječ o posljedicama, negiranjem genocida se umanjuje činjenica da su istinski heroji žrtve, preživjeli i svjedoci, a ne ratni zločinci. Umanjuje se hrabrost koja je potrebna da izađu pred sud i svjedoče protiv onih koji su ih povrijedili. I žrtve i preživjeli gube nadu da će biti pravde. Konačno, ne treba nikada zaboraviti - da te žrtve nisu bile dovoljno hrabre da se oglase, onda sudovi ne bi mogli da potvrde da se genocid dogodio. Znači, posljedice negiranje genocida su veoma snažne.\nZabrinjavajuće izjave zvaničnika u Crnoj Gori\nGlas Amerike: Nedavno ste veoma oštro reagovali na izjavu crnogorskog ministra pravde kojom se, kako je ocijenjeno u javnosti, relativizuje genocid u Srebrenici. Kakve posljedice takvi komentari mogu da imaju u Crnoj Gori, članici NATO-a i aspirantu za članstvo u EU, koja se često navodila kao primjer skladnog multietničkog društva?\nNderitu: Prije oko četiri nedelje sam izrazila zabrinutost zbog izjava zvaničnika u Crnoj Gori kojima se dovodi u pitanje genocid u Srebrenici. Kao što sam navela, takvo dovođenje u pitanje sudskih odluka je veoma zabrinjavajući razvoj događaja. Genocid i drugi gnusni zločini ne smiju da budu predmet bilo kakve arbitraže, naročito zato što su procesuirani na osnovu dokaza. Međunarodni tribinul za bivšu Jugoslaviju i Međunarodni sud pravde su presudili u vezi sa užasnim događajima u Srebrenici u julu 1995. godine. I jednostavno nema prostora za negiranje ili relativizaciju genocida i legitimnosti tih sudova.\nNema prostora za negiranje ili relativizaciju genocida\nTo sam već rekla i ponavljam u vezi sa zvaničnicima u Crnoj Gori. Uz to, moja kancelarija je glavna adresa Ujedinjenih nacija za govor mržnje. Zaista sam zabrinuta zbog navoda o govoru mržnje, uključujući i negiranje genocida, zato što to ukazuje na osjećaj društvene polarizacije i dehumanizacije onih koji su različiti. I od zvaničnika u Crnoj Gori tražimo da budu pažljivi, da su riječi koje izgovaraju jasan pokazatelj društvene polarizacije i dehumanizacije onih koji se razlikuju. Moje kolege na Zapadnom Balkanu redovno upozoravaju našu kancelariju na široku upotrebu narativa koji izazivaju podjele, a koji povremeno predstavljaju govor mržnje, i na društvenim i tradicionalnim medijima.\nNapadnute prostorije Islamske zajednice u Pljevljima\nZbog toga tražimo ne samo od Crne Gore, već i od ostalih zemalja na Balkanu da pomognu da se smire tenzije. Takođe smo upozoreni, na primjer, na grafite na jednoj džamiji koji aludiraju na Srebrenicu u opštini Nikšić. Rečeno nam je da je napisano da će Nikšić biti Srebrenica. To je sve veoma zabrinjavajuće. Zbog toga bih liderima poručila da je veoma lako ući u rat, a veoma teško doći do mira. Ja sam to iskusila, ljudi na Balkanu to znaju jer su iskusili rat - jednom kada društvo uđe u takvu dinamiku podjela, opasnost od toga da situacija izmakne kontroli je veoma realna.\nGlas Amerike: I u nedavnom saopštenju pomenuli ste zabrinjavajuće trendove u Crnoj Gori. Šta je to što vas najviše zabrinjava?\nNderitu: Kao što se rekli ranije, Crna Gora je viđena kao mjesto u kojem ljudi poštuju etničke razlike, zbog čega su izjave crnogorskih zvaničnika veoma zabrinjavajuće.\nPrihvatiti prošlost i izbjeći pripisivanje kolektivne krivice\nGlas Amerike: Zemlje na Balkanu kažu da žele da napreduju u evropskim integracijama. Da li je to moguće bez suočavanja sa prošlošću?\nNderitu: U kontekstu izgradnje struktura za mir i stabilnost u Evropi, čiji je Balkan dio, potrebno je zahtijevati priznanje događaja iz prošlosti. To znači da treba da se pozabavimo enitčkim i kulturnim tenzijama između država na Balkanu i u samim društvima. Kako Balkan napreduje ka evropskoj integraciji, izuzetno je važno da postoje istinske i kredibilne garancije za prava manjina. Kada se uči istorija Balkana izuzetno je važno da pitamo čija istorija se predaje, šta djeca sad uče? Veoma sam zabrinuta zbog generacije koja sada raste, generacije koja nosi traume rata koji nikada nije vidjela, ali koja snosi posljedice tog rata i svih tih spornih narativa. Veoma je važno da razgovaramo o tome kako da podučavamo tu generaciju.\nGodišnjica genocida u Srebrenici otvara stare rane kod američkih Bosanaca\nU kontekstu integracija, veoma je važno reći da to ne može da bude samo odgovornost vladinih zvaničnika – jer je suočavanje sa prošlošću suština tranzicione pravde i zahtijeva učešće velikog broja uticajnih aktera van vlade, uključujući vjerske lidere, žene, mlade, predstavnike civilnog društva. Znamo da polarizaciju podstiču mržnja i podstrekivanje i negiranje zločina iz prošlosti je neprihvatljivo i ne smije da postoji nigdje na Balkanu ili drugdje u Evropi. Ključna uloga Evrope je da osigura da se to ne ponovi zato što uvijek postoji opasnost od toga, zbog čega smo iskazali našu zabrinutost čim smo vidjeli izjave zvaničnika u Crnoj Gori. Važno je da cjelokupna Evropa i Balkan znaju da ni jedno društvo nije oslobođeno rizika i da ni jedna država u svijetu nije imuna na genocid, naročito tamo gdje su se takvi zločini dogodili u prošlosti kao na Balkanu.\nNi jedna država nije imuna na genocid\nNegiranje genocida dovodi sve u veoma opasnu situaciju. Evropa je uložila mnogo napora da dovede Balkan tamo gdje je sada i negiranje genocida bi moglo da ga vrati gdje je bio za vrijeme rata. Ponekad nam prošlost nudi potencijalne podsticaje za jedinstvo ili barem za usklađenost agenda različitih grupa ili zajednica. Na primjer, na Zapadnom Balkanu, moja kancelarija je veoma ohrabrena napretkom koji je proteklih godina postignut po pitanju nestalih osoba. U toj oblasti postoji važna saradnja širom regiona. Moje kolege iz UNDP-a su vodile sveobuhvatan, regionalni projekat za ratne zločine koji je doveo do dobre saradnje po pitanju krivične odgovornosti. Sve to ukazuje na potrebu razvoja zajedničke evropske agende, čak i gdje je izvor za takvu agendu tako tragičan kao što su gnusni zločini počinjeni na Balkanu.\nGlas Amerike: Kako se najbolje suprotstaviti problemu negiranja genocida na Balkanu?\nNderitu: Generalni sekretar Ujedinjenih nacija je u poruci povodom 25-godišnjice genocida u Srebrenici, u julu prošle godine, zatražio od svih u regionu da se suprostave govoru mržnje, retorici koja izaziva podjele i narativima koji izazivaju nepovjerenje i strah. Rekao je da je priznavanje prošlosti ključan korak ka obnovi povjerenja i da pomirenje znači odbacivanje negiranja genocida, ratnih zločina i bilo kakvih napora da se glorifikuju osuđeni ratni zločinci. To takođe znači prepoznati patnje ratnih žrtava i ne pripisivati kolektivnu krivicu. Time se utvrđuje jasna agenda za ono što se mora dogoditi na Balkanu u kontekstu prihvatanja događaja u Srebrenici. Moramo da prihvatimo prošlost, da razumijemo međusobne patnje. Znam da je to veoma teško uraditi.\nIstovremeno, podsjetiću da je generalni sekretar pozvao vladine zvaničnike da odbace negiranje genocida i da se suprostave glorifikaciji ratnih zločinaca. Nevjerovatno je da sada postoje ulice, škole i druga javna mjesta koja se imenuju po ratnim zločincima. Još je manje prihvatljivo davati im medalje i priznanja u zvaničnim vladinim institucijama ili na svečanostima. Svi politički lideri, svi ljudi koji zauzimaju uticajan položaj, uključujući vjerske lidere, moraju da se bore protiv negativne retorike i glorifikacije ratnih zločinaca, saosjećajnim riječima i empatijom zbog bola i patnji njihovih susjeda.\nGeneralni sekretar je u istoj poruci pozvao da se izbjegava pripisivanje kolektivne krivice. Zločine čine pojedinci a ne društva ili zajednice. I u društvima koja su bila suočena sa genocidom, veoma je lako pripisivati kolektivnu krivicu cijelim zajednicama. Krivična odgovornost i procesuiranje optužbi pred sudovima je u tom kontekstu veoma važno na Balkanu.\nZločine čine pojedinci a ne društva\nZnači, raditi na tome da se osigura pojedinačna odgovornost da bi se suprostavili tim optužbama o kolektivnoj krivici. Kao što znate, postoji značajan broj sudova koji se bave tim slučajevima posle zatvaranja Haškog tribunala. I potrebno im je dati prostor da to urade. Zbog toga sam u potpunosti saglasna sa agendom koju je prošle godine predstavio generalni sekretar. I zaista se radujem razgovoru sa političkim liderima na Balkanu i svim drugim akterima da bi ih ohrabrila da nastave da se zalažu za mir u regionu.\nGlas Amerike: Pojedini ljudi na Balkanu, ukljućujući i zvaničnike, izjednačavaju priznanje genocida u Srebrenici sa pripisivanjem krivice cijeloj naciji, a ne odgovornim pojedincima. Kako ubijediti javnost da priznanje da se genocid dogodio u Srebrenici ne znači i da se time okrivljuje cijeli narod?\nNderitu: Prvo moramo da radimo na socijalizaciji djece. Veoma sam zabrinuta zbog generacije koja sada raste i šta će oni biti u budućnosti. Prvi korak je da razgovaramo sa nastavnicima, da razmatramo nastavne planove. Pomenula sam ranije da sam zabrinuta u pogledu pitanja čija istorija se uči. Istovremeno, moramo da angažujemo političke lidere koje ljudi slušaju i koji mogu da ubijede mnoge u ono što imaju da kažu. Znači, na Balkanu moramo da angažujemo političke i lidere u društvu da promovišu odgovornost. I moramo da nastavimo da radimo sa njima da bi preduzeli suštinske poteze i pomogli građanima u regionu da sagrade mostove preko ove veoma teške i emotivne prošlosti.\nZaista postoji potreba za značajnim konkretnim koracima na putu ka iskorijenjivanju straha od različitosti, izgradnji razumjevanja i istinskog poverenja. Društvo takođe mora da se prisjeća događaja, i muzeji i memorijalni centri su izuzetno važni. Moramo se stalno podsjećati na ono što se dogodilo. Moramo da ponovo radima sa ljudima na Balkanu da usvoje nacionalne zakone kojima se kriminalizuje negiranje genocida. Ti zakoni postoje u zemljama kao što je Ruanda. U mnogim evropskim zemljama postoje zakoni protiv negiranja Holokausta odnosno negiranja genocida nad šest miliona Jevreja u Evropi. I u drugim evropskim zemljama postoje zakoni kojima se kriminalizuje negiranje genocida. Veoma je važno da na Balkanu postoje takvi zakoni.\nGlas Amerike: Da li bi konkretniji postupci vlasti u Srbiji u pogledu tog pitanja – recimo priznanje da se dogodio genocid – doprinijeli da se dostigne pravda u regionu?\nNderitu: To bi apsolutno pomoglo da se dostigne pravda u regionu. To je naravno ključno kada je riječ o načinu na koji ljudi pripisuju kolektivnu krivicu društvima. Izuzetno je važno zato što jača procese pred sudovima koji presuđuju pojedincima, a ne društvima ili zajednicama…To je zaista ključan korak koji bi trebalo preduzeti.\nGlas Amerike: Vas smatraju prvakom u procesu pomirenja i sprečavanja nasilja, na čemu ste radili i u rodnoj Keniji i drugim afričkim zemljama. Na osnovu vašeg širokog iskustva u toj oblasti, kako postići dugotrajni mir i stabilnost na Balkanu?\nNderitu: Prvo, niko od nas ne smije da ćuti. Međunarodna zajednica mora stalno da daje glas žrtvama jer negiranje genocida neće jednostavno nestati. Moramo da širimo priče o onome što se dogodilo širom svijeta. Glasovi žrtava genocida moraju da budu snažniji od glasova onih koji ga negiraju. Moramo da ukazujemo na to da je za izgradnju održivog mira potrebno integrisanje različitih društvenih perspektiva, što obuhvata mlade, žene i sve one koji su isključeni. Ne možete da imate ništa održivo kada samo jedan segment društva donosi odluke.\nGlasovi žrtava da budu snažniji od glasova onih koji negiraju genocid\nSvaki tranzicioni proces, od faze planiranja do implementacije, mora da ima višestruke polazne tačke kao i različite mehanizme za učešće mladih u razgovorima o onome šta se događa u zemlji i njenoj budućnosti, kao i za učešće žena. Kao što sam rekla ranije, mnogo toga zavisi od političke volje, u smislu ko ima moć da prikloni ljude na svoju stranu. U procesu izgradnje mira, ljudi koji sjede za stolom u mnogim slučajevima imaju kapacitet da nose oružje. Uvijek sam govorila da ljudi koji mogu da nose oružje, u jednoj ruci drže rat, a u drugoj mir. I moramo s njima da razgovaramo. Razgovor i analiza genocida u Srebrenici gotovo su isključivo bili usresređeni na političke interakcije na državnom nivou. Zbog toga moramo da usmjerimo veću pažnju na zajednice i da zaista pojačamo glasove žrtava. I moramo da osiguramo da se o Srebrenici uči širom svijeta.\nSahrana posmrtnih ostataka žrtava genocida u Srebrenici\nDijete koje odrasta u Kostariki, Nigeriji, ili Australiji bi trebalo da zna šta se dogodilo u Srebrenici. Moramo da svijet učimo o Srebrenici. Na taj način ćemo smo stvoriti sinergiju širom svijeta i izvršiti pritisak na političke lidere koji negiraju genocid kako ne bi omogućavali druge ljude da rade isto. Moramo da povezujemo lokalne napore sa donosiocima odluka i da pokažemo kako govor mržnje, predrasude, polarizacija, diskriminacija, izazivaju podjele i uništavaju i kako to sve podstiče međugeneracijsku traumu. Željela bi da naglasim da su prihvatanje prošlosti i razmijevanje za patnje drugih, odbacivanje negiranja genocida, snažno suprostavljanje glorifikaciji ratnih zločinaca i izbjegavanje pripisivanja kolektivne krivice zaista ključni za napredak Balkana.\nAmnesti: "Važan politički gest" Krivokapića, vlasti da javno osude narative protiv genocida\nSelma Jahić: Priznanje genocida potrebno za pomirenje i poverenje Bošnjaka i Srba\nVrhovni sud Holandije: Država 10 odsto odgovorna za smrt ljudi u Srebrenici\nInicijativa mladih odala počast žrtvama u Srebrenici, kontramiting razdvajao kordon policije


Odlučujući poen Švajcarskoj doneo je Stanislas Vavrinka koji je u nastavku meča prekinutog zbog mraka, pobedio Lejtona Hjuita sa 4-6, 6-4, 6-7 (7-9), 6-4, 6-3.\nNastavak je trajao samo četiri minuta, jer je Vavrinka u trenutku prekida vodio sa 5:3 u trećem setu. Iskoristio je svoj servis i Švajcarskoj obezbedio opstanak u Svetskoj grupi. Do prekida zbog mraka meč je trajao tri sata i 58 minuta.


PRAVI RAZLOZI UMORA | Stil magazin\nPočetna > Lepi i zdravi > PRAVI RAZLOZI UMORA\nOsećate se malaksalo i bezvoljno, ali ne znate zašto. Možda je u pitanju samo prolećni umor, a možda vaše telo pokušava da vam kaže kako nešto nije u redu\nUmor je odbrambena reakcija organizma, koji nam na taj način stavlja do znanja da smo preterali. Ponekad je to odgovor na svakodnevne probleme, nekada je u pitanju neko psihičko oboljenje, a u 16 odsto slučajeva umor je posledica infektivne bolesti. Na prelasku iz jednog u drugo godišnje doba, kada je smanjeno lučenje melatonina, umorniji smo nego obično. Postoji organski i psihički umor. Organski umor potiče od nekog fizičkog uzroka i karakteriše ga prisutnost životnog elana. On se pogoršava kako odmiče dan i delimično prolazi posle dobrog sna. Psihički umor, koji je prisutan u 80 odsto slučajeva, karakteriše se gubitkom elana, odsustvom motivacije i želje da radimo.\nKada su umorni mišići\nSlabost odgovara smanjenju mišićne snage. Do nje dolazi u toku fizičkog napora ili odmah posle njega. Lekar ga dijagnostikuje posle ispitivanja, ali potrebno je da obavi i neke preglede: količina mišićnih enzima, krvna slika, elektromiogram, magnetna rezonanca kičmenog stuba. Postoje tri uzroka mišićne slabosti. Prvi je miastenija. U pitanju je autoimuna bolest koju karakteriše hiperaktivnost imunog sistema. Do nje dolazi usled blokade prenosa nervnog impulsa do mišića. Da bi do prenosa došlo, neophodno je prisustvo određene supstance (acetilkolin). Antitela napadaju receptore te supstance i mišići se brzo umaraju. Drugi uzrok grupiše miogene sindrome. To su bolesti koje se tiču mišića kao što su, na primer, miopatija ili miozitis (upale mišića). Na udaru su stomačni mišići, butni, kao i mišići karlice. Suprotno onome što se misli, ove bolesti nisu bolne. Treći uzrok je nedostatak kalijuma u krvi, usled uzimanja diuretika, dijareje ili povraćanja, što izaziva opštu mišićnu slabost.\nNedostatak energije (astenija) je pad energetskog sistema organizma, pri čemu je snaga volje očuvana. Razlikuju se četiri nivoa:\n1. Kada se brzo umaramo, u pitanju je preopterećenost sa gubitkom koncentracije i slabim radnim potencijalom. Uzrok može biti neko inflamatorno oboljenje.\n2. Kada teško u toku dana prikupljamo snagu i energiju radi se o nedostatku sna.\n3. Umor može da nastane usled poremećaja rada endokrinih žlezda (štitaste, hipofize, nadbubrežnih žlezda).\n4. Možemo biti umorni kada se proizvedena energija ne prenosi do tkiva. Najčešće je u pitanju anemija i nedostatak gvožđa.\nKada nemamo volje\nPrema rezultatima istraživanja, od 16 odsto osoba koje kažu da su umorne, 80 odsto je zapravo bezvoljno. Ovo stanje se definiše kao gubitak energije, zadovoljstva i želje. Ovakvoj obeshrabrenosti dodaju se i poremećaji karaktera i preterana nervoza. Lečenje se sastoji u ponovnom pronalaženju volje, želje i zadovoljstva, ali može, u nekim slučajevima, ličiti na terapiju u slučaju depresije.\nEvo nekoliko neuobičajenih uzroka umora koji iscrpljujuće deluju na organizam:\nNizak pritisak izaziva osećaj zamora i iscrpljenosti. Pretpostavlja se da on dovodi do toga da se mozak ne snabdeva optimalnom količinom krvi.\nOtkriveno je da 50 odsto ljudi oseća umor ako ne popije prvu jutarnju kaficu, dok 13 odsto uopšte nije u stanju normalno da funkcioniše.\nPozitivni joni, koje emituju električni uređaji ili erkondišni, izazivaju pojačano lučenje hormona koji nas čini umornim i depresivnim.\nNe radite po spisku\nIstraživači su otkrili da su osobe koje prave spisak i razmišljaju o tome šta sve treba da obave više sklone zamoru, jer ih teret tih obaveza previše pritiska.\nZamenite stare jastuke\nAko vam je jastuk mlitav, vrat vam neće biti u pravilnom položaju dok spavate. To izaziva ne samo napetost i bolove vratnih mišića već i lošiji protok vazduha dok spavate, a samim tim i umor.\nIzbegavajte kompjuter pre spavanja\nHormon melatonin nas stimuliše na san, ali sjaj monitora usporava njegovo lučenje, naročito ako gledate nešto što zahteva koncentraciju. Tako vam se povećavaju šanse da kasno legnete, što znači da ćete lošije spavati i ujutru ustati umorni.


APV: Konkurs za opremanje stočarskih farmi - AgroFin\nNaslovna SUBVENCIJE Konkursi APV: Konkurs za opremanje stočarskih farmi\nAPV: Konkurs za opremanje stočarskih farmi\nPokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo raspisao je Konkurs za dodelu bespovratnih sredstava za opremanje stočarskih farmi u AP Vojvodini u 2019. godini.\nBespovratna sredstva za opremanje stočarskih farmi po ovom Konkursu utvrđuju se u iznosu do 60% od prihvatljivih troškova investicije.\nZa podnosioce prijava: fizička lica, preduzetnike i pravna lica, čije je gazdinstvo registrovano na području sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi, žene nosioci registrovanog poljoprivrednog gazdinstva i fizičko lice i osnivač pravnog lice mlađi od 40 godina bespovratna sredstva za podršku investicija po ovom konkursu utvrđuju se u iznosu do 70% od prihvatljivih troškova investicije (u slučaju da pravno lice ima više osnivača i ukoliko je samo jedan osnivač stariji od 40 godini, a drugi mlađi, bespovratna sredstva utvrđuju se u iznosu do 60% od prihvatljivih troškova investicije).\nMaksimalan iznos bespovratnih sredstava po jednoj prijavi ne može preći 2.200.000,00 dinara, odnosno 2.500.000,00 dinara\n–Opremanje govedarskih farmi:\n–Opremanje svinjarskih farmi:\ngrejne ploče, sistem grejanja,\n–Opremanje ovčarskih i kozarskih farmi:\n–Opremanje živinarskih farmi:\n–Nabavka opreme za pripremu, rukovanje i distribuciju koncentrovane i kabaste stočne hrane na gazdinstvu:\n–Oprema za izđubravanje:\nspecijalizovana oprema za transport čvrstog stajnjaka, polutečnog i tečnog stajnjaka,\nzemljoradnička zadruga nosilac registrovanog komercijalnog poljoprivrednog gazdinstva\nNa Konkursu mogu da učestvuju RPG koja imaju:\nmanje od 4000 brojlera.\nPrijavu na Konkurs s traženom dokumentacijom dostavljati POŠTOM NA ADRESU: Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, 21000 Novi Sad, Bulevar Mihajla Pupina broj 16. s naznakom: „KONKURS ZA DODELU BESPOVRATNIH SREDSTAVA ZA OPREMANJE FARMI U 2019. GODINI” ili lično na pisarnici pokrajinskih organa uprave u zgradi Pokrajinske vlade AP Vojvodine, svakog radnog dana od 9 do 14 časova.\nSve dodatne informacije možete dobiti putem telefona: 021/4881-852 od 10 do 12 časova.\nPrethodni tekstAPV: Konkurs za nabavku konstrukcija i opreme za biljnu proizvodnju u zaštićenom prostoru\nSledeći tekstAPV: Konkurs za nabavku opreme i sistema za navodnjavanje


Zašto se isplati ugraditi zubni implant? - Kraljevo Cafe\nZašto se isplati ugraditi zubni implant?\nIzgubili ste zub ili više zuba? Pitate se koje je najbolje rešenje za vas i šta će trajno regulisati vaš problem? U ovom tekstu ćemo pokušati sa vama da podelimo sve informacije koje su vam potrebne kako biste znali šta vas tačno očekuje u procesu ugradnje zubnih implanata kako biste otišli kod stomatologa sa već nekim predznanjem i kako bismo vas ohrabrili da ovaj proces nije strašan i neizdrživ, već korisna investicija za ceo život.\nImplanti su zgodne sprave koje su napravljene od veštačkih materijala (titanijuma) koji su biokompatibilni sa ljudskim organizmom i koji mu ne mogu naštetiti (pošto se ugrađuju u živo tkivo). Ono što je prednost zubnog implante jeste što za razliku od mobilne proteze ne iritiraju vilicu, kao ni viličnu kost i okolne zdrave zube. Ono između čega se ljudi uglavnom dvoume jeste da li ugraditi mobilnu protezu ili zubni implant. Ugradnja zubnog implanta duže traje i košta više, ali postoje i savršeno jasni i logični razlozi za to. Zubni implant je jedan ozbiljan proces koji se radi uz lokalnu ili totalnu anesteziju i iz više faza i zahteva znanje, iskustvo i resurse. Ova metoda nadoknade zuba ima stopu uspešnosti od preko 98%. Ono što je jedna od najvećih prednosti ove metode je i to što ne šteti zdravlju ostalih zuba. Kada se ugrađuje bilo koja vrsta zubnih proteza, neophodno je brušenje okolnih zdravih zuba. Ono što je svima poznato jeste da je zdrav zub „zlata vredan“ i zbog ovog i svih prethodnih razloga smatramo da je nešto viša cena zubnih implanata više nego opravdana.\nU praksi se često dešava da ljudi koji već deceniju, dve nose proteze za zube sada žele da ugrade zubni implant. Sa takvim pacijentima je malo teže raditi s obzirom da njihova vilična kost praktično više ne postoji. U tim slučajevima pre ugradnje zubnih implanata je neophodna rehabilitacija vilične kosti.\nU situacijama kada mladi ljudi izgube zub, zubni implant je zaista sjajno rešenje problema. Zašto bi se mladoj osobi koja ima većinu zdravih zuba, brušila dva zdrava zuba ako može da se ugradi jedan implant koji će se ponašati kao zdrav zub i omogućiti osobi funkcionalnost kao i do tada.\nOno što stomatolozi posebno ističu kada se postavlja pitanje da li je neko pogodan kandidat za ugradnju zubnog implanta, jeste da li je generalno zdravlje pacijenta dobro i kakav je volumen vilične kosti. Veoma je bitna i širina viličnog grebena, jer je cilj da implant celom svojom dužinom i obimom bude u kosti.\nKada je vreme ugradnje zuba u pitanju tu postoji više teorija. Jedna grupa stomatologa smatra da je implant najbolje ugraditi odmah nakon vađenja zuba kako bi se odmah u tu alveolu postavio implant. Druga grupa stomatologa smatra da je bolja opcija odložena ugradnja koja se vrši nakon 6 do 8 nedelja. Taj period je idealan pošto kost za to vreme neće zarasti, ali okolno meko tkivo hoće.\nUgradnja zubnih implanata se sprovodi iz dve faze. U prvoj se samo postavlja implant u viličnu kost (koji izgleda kao mali šraf) zajedno sa privremenom krunicom, a zatim se pusti da se implant smiri, krvni sudovi zarast i tek nakon 2 do 3 meseca (ponekada i više) se postavljaju trajne krunice.\nOno što pacijent mora da ima u vidu nakon ugradnje zubnih implanata, jeste da mora poštovati uputstva stomatologa koja se pre svega odnose na higijenu zuba. O zubnom implantu se mora brinuti kao o zdravom prirodnom zubu (iako ne može da oboli od karijesa).\nNadamo se da vam je ovaj mali vodič kroz ugradnju zubnih implanta bio koristan i da ćete uvideti da ovaj proces nije toliko strašan kao što vlada mišljenje, kao i da je i više nego vredan uloženog novca. Za sve dodatne nedoumice i pitanja se posavetujte sa svojim stomatologom.\n« Filmovi u kojima se putuje\nŠta vam sve treba od opreme za bebu? »


- Kuhinje - trendovi u 2014.\nKada su u pitanju noviteti za ovaj prostor, spektar materijala je raznovrstan, te se javljaju varijacije od rustičnog stila koji dobija jednu novu modernu, minimalističku notu, do metalnih i detalja od drveta, gdje se poseban fokus stavlja na prirodne materijale. Jedan od takvih je i ytong, spoj kvarcnog pijeska, cementa, gipsa, kreča i vode, građevinski ekološki neškodljiv materijal koji je posljednjih godina postao sinonim i mjerilo vrijednosti ostalim građevinskim materijalima. Pored svog izuzetnog kvaliteta i multifunkcionalne namjene, ytong sistem izgradnje pruža i kreativnost u dizajniranju enterijera, pa tako i kad je u pitanju kuhinjski prostor koji obezbjeđuje prostor prilagođen moderno dizajniranim kuhinjskim elementima i aparatima.\nNajnoviji svjetski trendovi odišu vintage atmosferom u kojoj se kombinuju industrijski loft i nordijski stil. Ova kombinacija predstavlja jedinstvo rustičnih i retro elemenata sa modernim, urbanim, minimalističkim stilom. Rustična ili retro etstetika čija je inspiracija period od pedesetih do sedamdesetih godina prošlog vijeka, inspiracija je koja predstavlja osnovno polazište u uređenju kuhinje. Retro namještaj koji ostavlja utisak trošnosti, kombinuje se sa modernim materijalima poput betona i metala, a u bojama poput boje senf žute, tamnih boja poput crne, tamno-smeđe, nježne plave, izbledjele narandžaste, bijele, itd. Ove boje najčešće su dominantne na frontovima namještaja, kao i detaljima poput rasvjete, i drugim dekorativnim elementima. Sa akcentom na mermer koji je uglavnom prisutan u neutralnim i svijetlim bojama, u kombinaciji sa bogatim drvenim elementima ili predmetima od brušenog metala, postiže se efekat otmjenosti i prostora koji zadovoljava sve praktične potrebe, a pritom djeluje veoma luksuzno. Ovako uređen prostor djeluje futuristički, rustični stil preobražava se u moderan, a sav ambijent upotpunjuje se sa kuhinjskim uređajima koji prate najnovija tehnološka dostignuća. Ono što je inovacija na ovom polju jesu kuhinjski uređaji koji se ugrađuju na gotovo perfekcionistička mjesta, mogućnost povezivanja sa mobilnim telefonom, ploče za kuhanje od stakla i keramike koje se ugrađuju u radnu površinu sa mogućnošću podešavanja visine daljinskim upravljačem, i mnogi drugi egzibicionistički elementi kao dio trenda modernog uređenja i inteligentnih tehničkih aparata.\nKuhinjski elementi u svojim oblicima nemaju ograničenja, a jednostavnost u linijama i oblicima svakako je akcenat koji je ključni prilikom izrade i dizajniranja, koji se nesumnjivo uklapa u modernu i besprijekornu estetiku. Zaobljeni ili oblik kasule, lomljeni ili ugaoni frontovi, kuhinjski elementi koji se otvaraju jednostavnim pritiskom, upotpunjeni kuhinjskim aparatima u boji usklađenoj u cjelokupan dizajn, čine sveukupno da bespotrebnim detaljima ne narušava se estetika.\nOtvoreni prostor dao je mogućnost prilagođavanja potrebama i željama korisnika, a kuhinjski prostor integriše se sa ostatkom stambenog prostora, pa je tzv. ostrvo ili odvojeni dio radne površine koja se veoma često koristi i za objedovanje, postao nezaobilazan u modernim, ali i luksuznim dizajnima kuhinjskog prostora. Gotovo svaki model dizajniran kao inovativni spoj dizajna enterijera i tehnologije, ispunjava sve zahtjeve modernog života i pripremanja hrane, a pored praktičnosti, estetski ugođaj u prostoru čini da kuhinjski prostor pruži potpuni užitak.\nViše iz ove kategorije: « Kako iskoristiti talog od kafe\tKako vizuelno povećati mali prostor »


Analiza početne obuke i stručnog usavršavanja sudija i tužilaca u Bosni i Hercegovini | Pravna Hronika\nOd 29. do 31. maja 2017. godine sudije Eric Minnegheer i Estelle Cros iz Francuske, te sudija Lennart Johansson iz Švedske su, u svojstvu eksperata Evropske komisije, izvršili analizu početne obuke i stručnog usavršavanja sudija i tužilaca u Bosni i Hercegovini. Najznačajniji nalazi o sistemu edukacije predstavljeni su u posebnom izvještaju koji će omogućiti Evropskoj komisiji ocjenu sistema obuke sudija i tužilaca u našoj zemlji, ocjenu godišnjih planova i programa obuke, te kakav uticaj sistem edukacije ima na izgradnju i jačanje profesionalizma i nezavisnosti pravosuđa u Bosni i Hercegovini. Eksperti su prilikom analize u obzir uzeli međunarodne i evropske standarde edukacije pravosudnih kadrova, unutrašnje uređenje Bosne i Hercegovine, relevantnu pravnu i drugu dokumentaciju, kao i informacije dobivene od korisnika obuke, te predstavnika institucija koje organizuju i nadziru edukaciju.\nEksperti su dali i određene preporuke za unapređenje sistema koje se mogu realizovati u okviru postojećeg pravnog okvira koji je ocijenjen da može biti adekvatan za izgradnju efikasnog i održivog sistema pravosudne edukacije. Eksperti nisu predlagali reforme i mjere koje bi zahtijevale nova zakonodavna ili regulatorna rješenja zbog kompleksnosti unutrašnje podjele nadležnosti i uređenja Bosne i Hercegovine.\nKad je riječ o početnoj obuci sudija i tužilaca, eksperti su u izvještaju naveli da opšti nivo pravnog znanja nakon završenog studija prava, kako se čini, nije na nivou koji je poželjan za obavljanje funkcije sudije ili tužioca. Nove sudije i tužioci se mogu imenovati bez prethodne obuke i/ili prethodnog radnog iskustva u sudu ili tužilaštvu. Nakon imenovanja, nove sudije i tužioci prolaze obaveznu osmodnevnu početnu obuku koju organizuju centri za edukaciju. Međutim, ova početna obuka nema veze sa samom pozicijom na koju se imenuju nove sudije i tužioci, niti sa opštim praktičnim vještinama potrebnim za obavljanje ovih dužnosti. U stvari, ova osmodnevna obuka, koja se provodi u toku prve godine nakon imenovanja, se sastoji od prisustva radionicama koje centri za edukaciju imaju u svojoj ponudi za sudije i tužioce u okviru godišnjih programa početne obuke i stalnog stručnog usavršavanja. Dakle, novoimenovane sudije i tužioci ne prolaze istu početnu obuku. Nove sudije i tužioci mogu pojedinačno birati teme svoje obuke, stoga, početna obuka ne garantuje jednak nivo kompetencija za svakog polaznika obuke.\nZa otklanjanje navedene slabosti sistema, eksperti nisu preporučili osnivanje jedne Pravosudne akademije (u daljnjem tekstu Akademije) koja bi provodila početnu obuku za sve novoimenovane sudije i tužioce u Bosni i Hercegovini. Oni su naveli da iako je ovakav način provođenja početne obuke prisutan u državama regiona i šire, isti u ovom trenutku nije realan izbor zbog postojećeg zakonskog i političkog okvira, dok bi osnivanje Akademije u svakom od entiteta bilo neodrživo sa aspekta budžeta uzimajući u obzir ograničeni broj sudija i tužilaca koji se svake godine imenuju.\nUmjesto Akademije, preporučeno je da se u okviru početne obuke uvede sistem mentorstva u kojem bi sudije, odnosno tužioci sa više iskustva ili znanja, a koji rade u sličnoj oblasti ili dijele slična iskustva, pomagali i usmjeravali nove sudije i tužioce. Uvođenje ovakvog sistema podrazumijeva između ostalog razvoj strategije mentorstva, programa mentorstva i odgovarajuće metodologije koja mora imati naglašenu praktičnu dimenziju i poseban fokus na razvoj potrebnih vještina.\nKako se navodi u izvještaju sudije i tužioci moraju imati vještinu donošenja odluka, što zahtjeva ne samo izuzetno poznavanje prava i metoda rada, nego i sposobnost pravilnog korištenja ličnih vještina (npr. organizacionih i komunikacijskih sposobnosti i sl.). Eksperti preporučuju da se za učenje što više koriste aktivne metode i alati kao što su učenje kroz rad, posmatranje i razmišljanje, učenje formiranjem apstraktnih koncepata, te rješavanjem problema. Ove aktivne metode i alate trebaju primjenjivati efikasni mentori, koji moraju proći obuku za takve metode obuke.\nSistem mentorstva ne isključuje kraći vremenski period za rad u grupi, sa svim polaznicima, a radi zajedničke obuke, koja će osigurati usvajanje znanja o zajedničkim dnevnim poslovima i vrijednostima, te raspravu na temu sudijskih i tužilačkih poslova ili neku drugu temu.\nEksperti u izvještaju podcrtavaju važnost pravilnog utvrđivanja jasnih ciljeva početne obuke, jer će dugoročni rezultati obuke biti nepredvidljivi ako se ne razumiju razlozi za njeno provođenje. Stoga, u procesu određivanja ciljeva organizatori obuke trebaju moći odgovoriti na pitanje šta se očekuje da novoimenovani nauče da rade i kako to postići, kao i šta treba da znaju prvi dan u svom praktičnom radu.\nPrema mišljenju eksperata mentorstvo se mora fokusirati prije svega na učenje i razvoj zajedničkih vrijednosti, te treba obuhvatiti sve potrebe identifikovane na nivou institucije, kao i potrebe samog novoimenovanog, zbog čega je za uspješnost programa od izuzetne važnosti prethodna dubinska analiza potreba novoimenovanih za obukom. Ova analiza treba odgovoriti na pitanje sa kojim se izazovima novoimenovani susreću u njihovom svakodnevnom radu (identifikacija slabosti) i koje su to kompetencije koje novoimenovani trebaju razviti kako bi pravilno primjenjivali zakon.\nPodjednako važna komponenta programa je i njena evaluacija. Kako bi se osigurao kvalitet mentorskog programa, evaluacija edukatora i mentora, kao i evaluacija mentorskog programa moraju se smatrati sastavnim dijelom evaluacije programa početne obuke. Evaluacijom se treba utvrditi da li su zadovoljeni profesionalni standardi i dužnosti koje se zahtijevaju od edukatora i mentora u toku početne obuke. Eksperti preporučuju razvijanje vlastite metodologije koja bi se mogla temeljiti na povratnim informacijama od polaznika obuke, povratnim informacijama od rukovodstva, samoprocjene edukatora i mentora, te evaluacije koju će provoditi stručnjak za edukaciju i nauku o obrazovanju odraslih. Takođe je naglašeno da razvoj i provođenje početne obuke mora biti vršeno u koordinaciji sa sadržajem stručnog usavršavanja kako bi se osiguralo kontinuirano sticanje vještina.\nKada je riječ o programima stručnog usavršavanja u izvještaju se ističe da postoji opšta saglasnost među sagovornicima eksperata da su programi uglavnom teoretski i akademski, sa veoma malim brojem radionica za sticanje praktičnih vještina. Mnoge obuke su povezane sa usko stručnim temama sa kojima se većina sudija i tužilaca obično ne susreće (npr. ratni zločini, pranje novca, korupcija, organizovani kriminal, cyber kriminal itd.). Aktivnosti obuke ne odgovaraju stvarnim potrebama sudija i tužilaca, iako nadležni u pravosuđu mogu sa lakoćom utvrditi takve potrebe. Naime, programi se osmišljavaju na osnovu godišnjeg upitnika koji se šalje svim sudijama i tužiocima, koji mogu izraziti svoje interese, ali koji ne moraju nužno biti povezani sa pozicijama koje obnašaju i/ ili profesionalnim slabostima i poteškoćama na koje nailaze. Vlada opšte uvjerenje da su programi stručnog usavršavanja osmišljeni na način da se zadovolji obaveza edukacije, mnogo više nego da se unaprijede stručna znanja i vještine sudija i tužilaca.\nMetode obuke su prilično zastarjele. Odabir edukatora nije efektivno transparentan. Edukacija edukatora ne postoji. Aktivnosti obuke se osmišljavaju, razvijaju i provode ne samo od strane Centara za edukaciju nego i putem stručnih udruženja sudija i tužilaca i brojnih međunarodnih organizacija i donatora. Prisutan je nedostatak uvezanosti tih aktivnosti, kao i aktera koji provode edukacije za pravosuđe. Vrijeme koje sudije i tužioci treba da provode na obaveznom usavršavanju je u stvari mnogo duže od tri dana zbog aktivnosti obuke koje provode međunarodne organizacije i donatori. Odsustvo nadgledanja od strane domaćih pravosudnih organa po pitanju početne obuke i trajnog usavršavanja predstavlja faktor koji remeti aktivnosti sudova.\nPrema mišljenju eksperata kvalitetna analiza potreba za obukom podjednako je bitna i prilikom razvoja programa stručnog usavršavanja. Eksperti ističu da svi uslovi za razvoj efikasne politike procjene potreba za obukom već postoje, ali se ne koriste. Naime, utvrđivanje profesionalnih slabosti, nedostatka konkretnih kompetencija i praktičnih nedostataka je u rukama predsjednika sudova i glavnih tužilaca koji svakodnevno rade sa svojim sudijama i tužiocima i ocjenjuju njihov rad. Oni su stoga u poziciji da precizno utvrde potrebe za obukom na nivou institucije kojom rukovode, te je nužno da budu adekvatno uključeni u proces planiranja godišnjih programa obuke zajedno sa centrima za edukaciju i VSTV-om.\nJednom kada su potrebe pravilno identifikovane, te razvijeni programi stručnog usavršavanja u skladu sa ovim potrebama, moraju se utvrditi kompetencije odgovarajućih edukatora. Odabir edukatora se mora temeljiti na objektivnim kriterijima, bez ikakvog ličnog uticaja, a za edukatore se ne mogu pozivati sudije i tužioci koji nisu na spisku odabranih edukatora. Kada je riječ o međunarodnim edukatorima, potrebno je dogovoriti sa međunarodnim organizacijama, odnosno donatorima da se o njihovom izboru prvo razgovara sa centrima za edukaciju.\nEksperti naglašavaju da poznavanje neke teme nije dovoljno da bi se o istoj držala edukacija, jer edukacija odraslih zahtijeva specifične kompetencije koje se moraju naučiti. Zbog toga je preporučeno da se osmisle i realizuju kurseve o metodama i alatima za osiguranje efikasnog procesa učenja, sa fokusom na načela učenja za odrasle, uključujući sve faze ciklusa učenja: procjenu potreba za obukom, metode, tehnike i alate za pravilno osmišljavanje i provođenje edukacije, te nastavak edukacije.\nTakođe, sudije i tužioci trebaju pohađati obuke u skladu sa pravosudnim funkcijama koje obavljaju. Za odabir konkretne teme edukacije sudije i tužioci trebaju imati saglasnost predsjednika suda i glavnog tužioca, dok centri za edukaciju ne bi trebali moći registrovati kandidate za seminar ili radionicu bez saglasnosti nadređenih.\nEksperti nadalje preporučuju da se provodi kratkoročna i dugoročna evaluacija svih aktivnosti obuke, čime će se osigurati da programi obuke odgovaraju potrebama obuke, vodeći računa o pravosudnoj nezavisnosti. Za kratkoročnu procjenu eksperti predlažu upotrebu anonimnih upitnika kako bi se dobila reakcija polaznika i edukatora, odnosno njihovo razmišljanje i stav o edukaciji. Takođe se preporučuje da se procjena efekata učenja vrši anonimnim samotestiranjem polaznika, prije i nakon edukacije.\nZa potrebe dugoročne procjene, koja mjeri stepen unapređenja ponašanja i sposobnosti, eksperti preporučuju da se svake dvije godine pitaju predsjednici sudova ili glavni tužioci da li primjećuju promjene u svakodnevnom radu svojih sudija, odnosno tužilaca. Takođe se preporučuje da se pitaju učesnici obuke da li su oni u praksi koristili novostečena znanja.\nU izvještaju se takođe navodi da se aktivnosti edukacije kadrova u pravosuđu moraju provoditi pod nadzorom Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH i u potpunoj saglasnosti sa analizom potreba za obukom. VSTV mora biti proaktivniji kada je riječ o politici edukacije nosilaca pravosudnih funkcija i mora u potpunosti vršiti nadležnosti koje su mu povjerene Zakonom. VSTV-u se takođe preporučuje usvajanje interne strategije koordinacije pružalaca edukacije, uključujući i donatore.\nU skladu sa akcionim planom koji je usvojen na sjednici VSTV-a od 27. i 28.11.2017. godine, nadležne institucije su započele aktivnosti na realizaciji navedenih preporuka eksperata Evropske komisije. Između ostalog, usvojen je Pravilnik o postupku određivanja i načinu rada konsultativnog tužioca za novoimenovane i druge tužioce. Do sada je dvanaest tužilaštava odredilo sedamnaest konsultativnih tužilaca koji će novoimenovanim tužiocima pružati stručnu podršku i usmjeravati ih u njihovom radu. Uvođenje adekvatnog modela mentorstva se takođe razmatra za novoimenovane sudije, te je u tom smislu zatraženo prezentiranje iskustava evropskih zemalja putem TAIEX seminara. Nadalje, u programima centara za edukaciju za 2018. godinu povećan je broj tema za novoimenovane sudije i tužioce i skoro sve su vezane za razvoj specifičnih vještina. Pokrenute su takođe aktivnosti da se o potrebama nosilaca pravosudnih funkcija za obukom razgovara na godišnjoj konferenciji predsjednika sudova i glavnih tužilaca, kao i aktivnosti vezane za unapređenje procesa evaluacije obuke.\nVera Bjelogrlić i Šeila Imamović-Brković, Centar za sudsku dokumentaciju VSTV-a BiH\n← Pitanja u oblasti diskriminacije otvorena kroz edukacije u Centrima za edukaciju sudija i tužilaca u RS i FBiH Pregled aktualnih odluka Suda Europske unije za drugu polovicu 2017. →


Mama celu trudnoću nije išla na pregled, a onda je rodila ČUDO! - Smedia\nMama celu trudnoću nije išla na pregled, a onda je rodila ČUDO!\n01.10.2017 | 11:57\n01.10.2017 | 12:06\nOvakva beba se rađa jednom na 625 miliona beba!\nAli, jedna na 625 miliona beba, uspe da preživi u svom vodenjaku van materice. Dosad je, uz malenu Veroniku, zabeleženo samo 12 takvih slučajeva na...


Nakit, satovi i dragocenosti : metalna narukvica 18 mm 02.05.2021 - ID 114357926 - KupujemProdajem\nNakit, satovi i dragocenosti > Ručni satovi | Kaiševi > ID oglasa: #114357926 (postavljen: pre nedelju dana)\nmetalna narukvica 18 mm\nMetalna narukvica, linkovi su od presovanog lima.\nKopča na dugme sa mogućnošću finog podešavanja dužine, boja srebrna.\nŠirina gde se kači na sat je 18 mm.\nDužina neskraćene narukvice je 18 cm.\nmetal narukvica kopča srebrna


Sarajevo Grad — Page 1359 of 1444 — Informativno zabavni portal\nROMANA SE BAŠKARI U LUKSUZNOM STANU! KRAJ GDJE ŽIVI ZOVU BOSANSKO DEDINJE: Ima ogroman ormar, A TEK KAD VIDITE ŠTA JOJ PIŠE NA VRATIMA – HIT!\nFOTO/VIDEO, Korisni savjeti, Slider, Vijesti\nFOTO/VIDEO, Geopolitičke analize, Slider, Šokantno, Vijesti\nFOTO/VIDEO, Slider, Šokantno, Sport, Vijesti\nDRAGAN MEKTIĆ ŠOKIRAO OBJAVOM: Obustavljena istraga za ratne zločine protiv generala, sve dogovoreno kod…\nBosna i Hercegovina, FOTO/VIDEO, Geopolitičke analize, Slider, Šokantno, Vijesti\nPROCURILI DETALJI UBISTVA U SARAJEVU: Roditelji dvoje maloljetnika ni krivi ni dužni nastradali, htjeli spriječiti sukob komšija, a onda je…\nDemanti sa KCUS-a: Nije tačno da mu je ‘nuđeno da se stavi na respirator’, tu odluku ne donosi pacijent\nBELMA ŠOLJANIN KAO DA JE O SEBI GOVORILA: NAJSTRAŠNIJA POMISAO MI JE DA BI ME NEKO MOGAO ODVOJITI OD MOJE DJECE\nCrna hronika, FOTO/VIDEO, Slider, Sport, Vijesti\nMUP KS: Postignut dogovor za obilježavanje godišnjice stradanja pripadnika JNA u Dobrovoljačkoj ulici\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo dalo je uvjerenje da će obilježavanja 23 godine od stradanja pripadnika bivše JNA u Dobrovoljačkoj ulici u Sarajevu proteći bezbjedno i dostojanstveno. Članovi Pododbora Vlade Republike Srpske za obilježavanje značajnih istorijskih događaja sastali su se sa danas s pripadnicima MUP-a Kantona Sarajevo, a odobreni su im raniji zahtjevi. Predsjednik […]\nBORIMO SE ZA GOLI OPSTANAK … … (Obraćanje na Obnoviteljskom saboru Islamske zajednice u RBiH-Sarajevo, 28.04.1995.) Draga braćo i sestre, dragi sabornici, poštovani Reis-efendija, Došao sam da vas pozdravim našim pozdravom esselamu-alejkum i da vašem Saboru zaželim sretan i uspješan rad. Kada sam se već našao pred ovako eminentnim skupom, iskoristio bih priliku i da […]\nSlučaj Zvornik/ Stvari treba zvati pravim imenom: Ovo je prva krvna osveta u BiH\nNerdin Ibrić bio je top tema jučer u medijima i društvenim mrežama, a sigurno će tako biti i narednih dana. Zaboravljena je odmah salmonela, zemljotresi širom svijeta, fudbalska dešavanja su pala u drugi plan. Mnogi su odmah nakon napada objavili da je Nerdin terorista, a mediji u Republici Srpskoj pretenciozno da je član ISIL-a, […]\nHaos u Baltimoreu: Mladi izašli na ulice, pale i pljačkaju sve živo pred sobom…\nHaos u Baltimoreu Ulice Baltimorea ostale su opustošene kada se nekoliko stotina mladih sukobilo s policijom nakon pogreba crnog mladića koji je umro dok je bio u pritvoru. Epilog nemira je 15 ozlijeđenih policajaca, izgoreni automobili, opljačkane trgovine i požari u središtu grada. Na ulice su izašla i vozila nacionalne garde. Nekoliko stotina mladih u […]\nMEKTIĆ DEMANTIRA DODIKA: OSA je prije tri dana upozorila na terorističku prijetnju\n„SB“ doznaje da su obavještajne procjene dostavljene svim policijskim agencijama u BiH, uključujući i MUP RS, strahovalo se od odmazde nakon što su u Australiji uhapšeni članovi „Al Furkana“ Iako je predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik, u prvoj reakciji na večerašnji napad na Policijsku stanicu u Zvorniku, izjavio kako je teroristički akt dokaz da […]\nUbijeni Dragan Đurić i ranjeni Željko Gajić na spisku srpskih policajaca koji su učestvovali u genocidu u Srebrenici\nUbijeni policajac Dragan Đurić i ranjeni Željko Gajić u napadu na policijsku stanicu u Zvorniku nalaze se na spisku policajaca, pripadnika policije Republike Srpske koji su učestvovali u genocidu u Srebrenic koji je sačinila Komisije za Srebrenicu. Da li je to razlog napada na njih, da li je Nerdin Ibrić napravio prvu krvnu osvetu […]\nOTKRIVAMO: Ko je 24-godišnji Nerdin Ibrić, napadač na policijsku stanicu u Zvorniku!\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač potvrdio je Srni da je teroristički napad na policijsku stanicu u Zvorniku izvršio 24-godišnji Nerdin Ibrić. Nerdin Ibrić, kako saznaje “Avaz” rođen je u Kučić Kuli kod Zvornika, gdje je i živio. Imao je godinu dana kada su pripadnici VRS-e sa pripadnicima zvorničke policije i paravojnih jedinica […]\nNaoružani muškarac upao u policijsku stanicu i ubio policajca, a dvojicu ranio, nakon čega je i on usmrćen. Jedan policajac je ubijen, a dvojica su ranjena kada je večeras oko 19 sati u policijsku stanicu u Zvorniku upao napadač i počeo pucati, potvrdio je glasnogovornik Ministarstva unutrašnjih poslova bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska, Milan Salamadija. […]\nPage 1.359 of 1.444« First«...102030...1.3571.3581.3591.3601.361...1.3701.3801.390...»Last »


Kakva sudbina čeka profesionalne sportiste posle korone? | Evropa | DW | 10.06.2020\nKakva sudbina čeka profesionalne sportiste posle korone?\nSvaki osmi fudbaler u nemačkoj Bundesligi mogao bi iduće sezone da ostane bez ugovora. A kad je s fudbalerima tako, kako je tek u svim onim sportovima u kojima se ni bez korone ne zarađuju milioni?\nPogledajte video 12:53\nTrajni link https://p.dw.com/p/3dVj4\nMario Gece je najpoznatiji od 60 nemačkih bundesligaša koji bi krajem ovog meseca mogli da ostanu bez posla. Njima, naime, ističe aktuelni ugovor, a stručnjaci računaju da će klubovi, zbog finansijske štete koju im je nanela pandemija koronavirusa, početi da smanjuju svoje timove, kao i da manje plaćaju nove igrače.\nSa svakom nižom ligom situacija postaje još gora. U Drugoj nemačkoj ligi svaki četvrti fudbaler mogao bi da ostane bez posla, dok bi u Trećoj ligi to moglo da pogodi više od trećine fudbalera (36,4%).\n-pročitajte još: Nekim zvezdama Bundeslige preti nezaposlenost\nFudbaleri i rukometaši - kraljevi i prosjaci\nU odnosu na fudbalere, rukometaši u Nemačkoj su i pre korone zarađivali samo „crkavicu“. Nemački mediji su prošle godine objavili da najbolje plaćeni nemački rukometni reprezentativac Silvio Hajnefetel u svom klubu Fikse Berlin zarađuje 30.000 evra (bruto) mesečno. Fudbalski reprezentativac Tomas Miler je u Bajernu u istom trenutku zarađivao preko milion i 250.000 evra – mesečno! Najbolje plaćeni nemački rukometni reprezentativac na radu u inostranstvu Uve Genzhajmer je tada u Pariz Sen-Žermenu zarađivao 52 hiljade evra mesečno, a u isto vreme je fudbaler Toni Kros u madridskom Realu zarađivao preko 1,7 miliona evra mesečno.\nOvde naravno govorimo o zvezdama – najbolje plaćenim reprezentativcima u najjačim evropskim klubovima i ligama. Jasno je da klubovi u slabijim ligama, kao i manje poznati igrači, ne mogu da se porede sa njima. Pogotovo nakon što je sport pogodila kriza izazvana koronom. Marin Šipić, hrvatski reprezentativac i igrač RK PPD Zagreb, za DW je rekao da su on i njegovi saigrači pristali na smanjenje plate od 40 posto.\nNovac jeste važan, ali nije sve u njemu. Za profesionalne sportiste – sport je život: treninzi su njihova svakodnevica, takmičenja njihov smisao, cilj i motivacija. Hleb profesionalnih sportista zapravo je mnogo teži nego što misle oni koji s njim imaju dodira samo preko televizijskih ekrana. Jer na ekranima se mogu videti samo oni koji su stigli do samog vrha: njihov sjaj i tu i tamo poneki dramatični pad. Ali veliki, najveći broj, sportskih priča ostane neispričan pred kamerama. A kada nema takmičenja, nema ni televizijskih kamera – pa čak ni za najbolje. Oni treniraju po parkovima, u malim dvoranama i zapuštenim bazenima. Mi smo ih u ovonedeljnom Europeu potražli baš tamo.\nPogledajte kako se srpski vaterpolista Milan Aleksić održava u formi, gde i kako trenira hrvatski rukometaš Marin Šipić, kao i kako je korona od bugarskih „zlatnih gimnastičarki“ napravila „sportske opatice“!\nKljučne reči sport, fudbal, Bundesliga, korona, pandemija, #EUROPEO\nTrajni link https://p.dw.com/p/3dVI9\nBajern i ostali – počela je Bundesliga! 19.09.2020\nJoš nije vreme za navijače na stadionima 16.09.2020\nUz razumno ponašanje pandemija može da se obuzda, pa je tako opet dozvoljeno navijačima da idu na stadione. Fudbal i „razumno ponašanje“? Urednik u sportskoj redakciji DW Tobijas Elmajer smatra da je sve to pogrešno.