Savet za borbu protiv korupcije podneće uskoro krivične prijave protiv odgovornih za preuzimanje akcija C marketa. Među njima su Danko Đunić, Miroslav Miković, Milan Beko i Slobodan Radulović...\n"Tako dokumenta jasno ukazuju da je u istoj ulici, na istom spratu pored firme Worldfin i firma Nortfin, koja je kupila C market", objanjava Barać.\nObe firme pojavljuju se kao koljka firme, bez direktora, novca na računu, imovine i bilo kog posla prethodno obavljenog. Tako "uplje" firme nae institucije ne prepoznaju kao nekog preko koga je moguće pranje novca i dozvoljavaju preuzimanje dravnih preduzeća, rekla je Barać.\nOtkrivajući čitav lanac te sprege ona navodi da je u krivičnoj prijavi za proces preuzimanja Luke Beograd Milan Beko označen kao organizator kriminalne grupe i sutinski vlasnik koljka firme Worldfin. Kae da je on organizovao kriminalnu grupu koja je imala za cilj otkupljivanje akcija Luke Beograd od strane ponuđača firme Worldfin ispod njihove realno procenjene vrednosti. Za ovo delo, kae, predviđena je kazna od tri godine zatvora.\nHrabra ena. ta li je sve ona preivela, koje pretnje, pritiske....\nVerica je jedna, jedina. Ni Predsednik ne dri reč, a ona se bori sa adajama. Treba joj dati svu podrku. Verica za ministra u novoj vladi...\nMa ovo je samo malo medijske buke, elim da vas podsetim da je Verica dizala prainu i oko Nacionalne tedionice i na kraju ta je bilo ?\nPa, red bi bio da jednom neto i bude!!\nSituacija je ozbilhna, sve je stalo, i zna se da su gorepobrojane tetočine\nNeka bar jednom od njih neto otmu ili sl....\nSVE je u njihovim prljavim apama.\nOvako vie ne moe! Neko mora da bude sklonjen.\nStranci ne ele s njima da rade - a oni kontroliu SVE!!\nOni kontrolii Parlament, vladu, cene u supermarketu...\nta to mi SVI treba da im damo, da ova zemlja poćne da liči na normalnu zemlju?\nKRV? DUU? IVOT??\nVerica dizala prainu i oko Nacionalne tedionice\nI... ta je bilo?\nZove me broker i kae "neku ljudi" su nas zvali, a i iz komisije za hartije su zvali... i pitali ko je taj (??) kupac... I nema kupovine, ako im je stalom do dozvole!\nMislim... jel tebi Huachuma iz ovoga nita nije jasno??\nDa ne pominjem kupovinu Knjaz Mičoa, i slučaj Divac...\nA onda se seti kupovine "Večernjih Novosti" (Cane sve objasnio), kada je posle cele ujdurme Divac (bio kupac) iao\nPročitaj, ALI PALJIVO ta ovde pie:\nO kome pricas, pa Dacic postade najprijemciviji Zapadu, covek-kofernjaca koji je zapalio 5min pre upada na gajbu lopine Simica, viceguvernera, koji sad moze da me tuzi jer je pravosnazno oslobodjen, verovatno je taj kofer ustvari bio moj, samo sam ga zaboravio na senjaku.\nuopte ne govorim o političarima (za to postoji podforum) niti promoviem neku od stranaka..\nGovorim o licima koja su iza njih, o kriminalcima koji kontroliu sve.\nO Beku, Danku, Mikoviću, Zečeviću, Grujićima i njihovoj ekipi.\nO toma to su mnogo zinuli i uvalili nas u ....\nVerica moda radi na nečiji mig, ali i ako je tako ona opet je neto zaloila...\nDaj boe da nekog bar iz ove ekipe oteraju (kao Karića) ili da bar nekom neto oduzmu ili bar ograniće moć!\nA političari su zamenjiva kategorija, ove ne moe tek tako da zameni?\nTo je naa tragedija, Neko mora da im bar malo podkree krila, ograniči moć!\nIzraz "budalčina" je totalno neprimeren, takvi izrazi ne priliče nekom ozbiljnom forumu. Ne znam ko se krije iza vaih usera, ali pretpostavljam da i vas njene aktivnosti ulje, znači da ste na onoj strani zakona. Takvi izlivi prostakluka nisu dobrodoli nigde.\nNemoj tako pa svi se slaemo oko toga to ena radi, ali ko će nju da podri od ovih korumpiranih političara.\nNemoj da izvlači iz konteksta samo reč "budalcina" !\nPa Verica je pokazala da sme da kae istinu čak i Dinkiću pre nekoliko godina oko Nacionalne tedionice.\nNajveći problem je to su nam institucije slabe a takodje i zakonski okvir u kojima te institucije deluju.\nLično potpuno verujem da je ovo oko luke i Nacionalne, ba ovako kako Verica kae a ima jo puno takvih primera koje sam osetio na svojoj koi.\nAli treba sve to dokazati, tragova je malo a rupa u zakonu koliko hoće.\nKoja politička stranka sme donese zakonski okvir koji će direktno da ugrozi ovu otimačinu od strane tajkuna koji vedre i oblače, a to je najgore oni direktno finansiraju i vlast i opoziciju.\nNiko ti ne napada DS. O tome moe da pie na podforumu politika.\ntedionica jeste dobro prodata ali je pitanje kako su svi ti likovi doli do tih alcija??\nAli kako su ti likovi dolii do tih firmi? Da li je sve bilo bar korektno?\nVerica neto pokuava.. videćemo ta će biti.\nSada čekamo da vidimo kako će se pokazati Javni Tuilac!\nOn bar ima moć, skoro da NIKO ne moe da ga smeni!!\nValjda vam on nije "Budaletina" ili "smaan lik"?\nFukcija koja bi trebala da titi dravu i njene podanika.\nAko čovek na toj funkciji ne bude nita uradio, neće biti kriva Verica.\nOvde se radi o tome - da li drava (a Javni tuilac JESTE drava),\nNisu ispunili njegove uslove: Beko, optuenik u Austriji\nto se tiče Milana Beka, ovako Hombach izvetava Borisa Tadića: Protiv sadanjeg srpskog poslovnog partnera smo u Austriji pokrenuli arbitrani postupak. Pomenuti partner je meni i jo jednom predstavniku WAZ pre par meseci u Diseldorfu u jednom razgovoru najavio da nećemo dobiti odobrenje za koncentraciju u pogledu Novosti, ukoliko ne ispunimo njegove uslove. Hvalio se time da je bio od velike pomoći Vaem prethodniku. Tvrdio je da je onemogućio nau tadanju kupovinu akcija, kao i neke druge strane investitore pri ostvarenju njihovih ciljeva (navodeći nekoliko slučajeva). Naveo je da na isti način moe da spreči i sprečiće da dođe do odobrenja za koncentraciju. Njegovi uslovi za nas nisu bili prihvatljivi. On je eleo da bude u naem nadzornom odboru za jugoistočnu Evropu i da stekne udeo u naem angaovanju u medijima u Srbiji.\nHombach se u pismu osvrće i na Stanka Subotića: U ovom trenutku se namirujemo na nepokretnostima jednog ranijeg partnera, u cilju ostvarenja zalonih prava. Banke koje su povezane sa ovim su nas informisale da je u ovom pogledu neophodna razumna i stručna saradnja sa različitim institucijama. To ćemo naravno da uradimo.\nU pismu upućenom Tadiću, Hombach otkriva zanimljive detalje: Protiv bivih i sadanjih ugovornih partnera, koji su nam bili preporučeni i predstavljeni od strane tada visoko rangiranih ličnosti u srpskoj politici, preduzeli smo pravne korake\nBeko, optuenik u Austriji\nNa neki čudan način, ovo to tvrdi Hombah\npoklapa se sa onim to je S.Subotić izjavio pre par meseci:\n"Uz pomoć političara bliskih Borisu Tadiću, Beko počinje da vri pritisak na partnere iz WAZ-a, da moraju da raskinu ugovor sa mnom i da urade nove ugovore i to direktno sa Bekovim firmama i da je to jedini način da posle toliko vremena i uloenog novca WAZ moe da dođe u posed akcija Novosti. Pored Beka, tu su tvrdnju predstavnicima WAZ-a davali i predstavnici DS i Vlade Srbije, pa posle svih pritisaka, decembra 2008. godine WAZ sa mnom raskida ugovor i potpisuje novi, direktno sa Bekom i njegovim firmama. Kako je, međutim, WAZ novac ustupio meni, a ja preko svoje firme transferisao novac Beku, moje garancije izdate WAZ-u ostale su blokirane kod njih sve dok akcije Novosti ne pređu u posed WAZ-a. Tako je ostalo do dananjeg dana, maja 2010. godine, sedamnaest meseci poto sam ja izbačen iz posla. Kako su vlasnici kapitala u WAZ-u postali vrlo nezadovoljni poslom oko Novosti, dali su nalog da se garancije aktiviraju i preuzimaju firme koje su im uplate garantovale. Tako sam ja u poslu sa Novostima, sem to sam otećen za dobitak iz tog posla u isto vreme otećen i za viemilionski iznos u evrima, zbog garancija koje sam izdao.\nBeko čak otvoreno tvrdi da je napravio dogovor sa Draganom Đilasom i Srđanom aperom, visokim fukcionerima DS i bliskim prijateljima Borisa Tadića. Beko tvrdi da preko njih dvojice kontrolie DS i Tadića, da zahvaljujući tim vezama upravlja Komisijom za zatitu konkurencije, koja, iako po zakonu ima obavezu da izda miljenje, to ne radi vie od dve godine. Upravo na osnovu dogovora sa aperom i Đilasom, Beko je pokrenuo kampanju uz pomoć Manojla Vukotića protiv WAZ-a i to ba u dnevnom listu Novosti, sa namerom da se kroz kampanju stvori utisak da ukoliko se akcije predaju WAZ-u, to će značiti gubitak nacionalnih vrednosti, dravnu izdaju i slične konstrukcije."\nWAZ je preuzeo akcije firme Ardus, koja je vlasnitvo Milana Beka.\nPreko svoje tri firme, Beko ima neto vie od 63 odsto akcija Večernjih novosti.\nPreostale akcije su u vlasnitvu drave, 29 odsto, i PIO Fonda koji ima 7 odsto akcija.\nBeko se malo poplaio??\n"Čini mi se da mi iz inostranstva nismo dorasli onom zoolokom vrtu koji se tamo deava. Pod zoolokim vrtom podrazumevam da se cela drava nalazi u tranziciji i da samo oni ljudi, koji poznaju emu i funkcionisanje takvog sistema, mogu da ostanu", rekao je potpredsednik Centralnog saveta Srba u Nemačkoj, Milan Čobanov. On smatra da ekonomija Srbije jo nije sazrela za strane investicije.\nBarać: Vlade su u slubi tajkuna\nTo je sistem u kome su vlasnička prava svih građana ugroena i u kome dravne institucije prepoznaju samo prava tajkuna, dodaje Baraćeva.\nOna objanjava da ovakvo stanje u zemlji odgovara samo tajkunima za koje su sve vlade od 2000. godine radile.\nUpravo je vlast omogućila onima koji su devedesetih bili na listama sumnjivih ljudi da posle 2000. operu svoje biografije i postanu najveći kapitalisti u zemlji. Hiljadu je primera da i danas i vlast i dravne institucije rade u korist tajkuna, kae Baraćeva.\nBarać kae da je "proces privatizacije ekonomski propao, jer je posluio isključivo da tajkuni operu novac. Upravo zato nikada nije postavljano pitanje porekla novca. Vlast je dozvolila tajkunima i kriminalcima da kupuju dobre firme, da ih unite i prodaju kao nekretnine".\nGovoreći o Mikoviću, Barać navodi da je "iz monopola u trgovini na malo, njegova firma s jedne strane uzimala ogroman novac od građana, odnosno pljačkala potroače, a s druge strane je unitio dobavljače, jer im ne plaća robu po est meseci. Uz sve to, nijedan dravni organ ne eli da procesuira nita protiv njega".\nKRIVIČNA PRIJAVA PROTIV BEKA I BUBALA I JO 15 ZA LUKU BEOGRAD\nOni se sumnjiče da su tokom 2005. godine naneli tetu od najmanje 21 milion evra u nezakonitom postupku preuzimanja akcija Luke Beograd\nBEOGRAD - Savet za borbu protiv protiv korupcije objavio je imena 17 ljudi protiv kojih je podneo krivičnu prijavu zbog sumnje da su tokom 2005. godine naneli tetu od najmanje 21 milion evra u nezakonitom postupku preuzimanja akcija Luke Beograd.\nSavet je podneo prijavu protiv biveg ministra za privredu i privatizaciju Predraga Bubala, preduzetnika Milana Beka, predsednika Komisije za hartije od vrednosti Milka timca, i članova Komisije Dejana Malinića, Đorđa Jovanovića i Duana Bajeca.\nPrjava je podneta i protiv direktora Agencije za privatizaciju Miodraga Đorđevića, izvrnog direktora Agencije Gorana Mrđe, direktorke Akcijskog fonda Aleksandra Gračanca, predsednika Nadzornog odbora Luke Beograd Danijela Cvjetićanina i jo osmoro ljudi iz Luke Beograd.\nSavet je u prijavi naveo da je Bubalo kao ministar za privredu i privatizaciju 2005. godine propustio da izvri svoju slubenu dunosti i obavesti Vladu i predsednika Srbije o stvarnoj vrednosti akcija Luke Beograd, koja je po preliminarnoj proceni Instituta ekonomskih nauka iz juna te godine iznosila između 22 evra i 23 evra po akciji.\nBubalo, navodi se u prijavi, nije nadzirao zakonitost rada Akcijskog fonda niti poslove prodaje akcija, to je "imalo za posledicu" da firma Vorldfin (Worldfin) iz Luksembugra po svojoj ponudi za preuzimanje akcije Luke Beograd plati jednu akciju "samo 800 dinara", da bi posle četiri meseca po istoj ceni preuzela jo 105.061 akciju.\n"Time je Vorldfin stekao 92,75 odsto od ukupnog broja izdatih akcija, čime je dravi Srbiji naneta teta od 21 milion evra, kao imaocu 40,48 odsto akcija, kao i malim akcionarima u jo neutvrđenom iznosu, a Vorldfinu imovinska korist u istom iznosu", pie u prijavi.\nBeko se u prijavi tereti da je kao sutinski vlasnik "koljka firme" Vorldfin organizovao kriminalnu grupu sa ciljem vrenja krivičnih dela i u kojoj je svaki član imao zadatak u otkupljivanju akcija Luke Beograd ispod njihove realno procenjene vrednosti. timac, Bajec, Malinić i Jovanović takođe se terete da su nevrenjem slubene dunosti pribavili imovinsku korist Vorldfinu od 21 miliona evra.\n"Kako se ne bi stvarao pritisak na rad Tuilastva, Savet nije hteo da iznosi imena ljudi protiv kojih je 14. maja podneta prijava. Međutim, poto je prolo tri i po meseca, a iz Tuzilatva o toj prijavi nema nikakve informacije, Savet je odlučio da je učini dostupnom javnosti", pie u saoptenju. Savet je istakao da u Srbiji nema ozbiljne borbe protiv korupcije i zato to Tuilatvo radi pod kontrolom političke vlasti.\nUredba o mleku: pekulantima kazne do 2 miliona evra\nBEOGRAD - Vlada Srbije usvojila je danas uredbu o proizvodnji mleka kako bi se obezbedilo uredno snadbevanje trita tom namirnicom.\nAjde malo dapogledamo kako radi na BEKO !\nPrvo su mi posredno nuđeni pokloni. Kupovina apartmana na Kipru, na primer, po superpovoljnim uslovima. Ali, kako nisam odustala od istraga, advokat Milana Beka, u njegovom prisustvu, poručio mi je jo 2008. godine: Čuvaj dete.( uh ovi advokati su ba postali osioni... u zadnje vreme)\nKomisija sada, kako tvrdi ona, nema direktna saznanja, ali ima indicija da je Beko vlasnik većinskog paketa akcija Večernjih novosti i da ima direktan dogovor o prodaji tog paketa sa Vacom, to je, kako ocenjuje, suprotno Zakonu o preuzimanju akcionarskih drutava. Komisija je utvrdila da postoje tri firme koje se vode kao vlasnici Večernjih novosti i sumnja da je Beko vlasnik svih tih firmi. Zato je komisija nedavno uputila zahtev Vacu da dostavi ugovor na osnovu kojeg su se oni u Austriji upisali kao vlasnik jedne od tih firmi kod registarskog suda. Tvrdi da to nisu mogli da urade, a da nije postojao ugovor između Vaca i vlasnika jedne od tih firmi.\n- Iako smo traili da nam dostave taj ugovor, jo ga nismo dobili, a on bi verovatno otkrio ko stoji iza čitave te transakcije između Vaca i Novosti. A, izgleda, Beko stoji iza svake veće transakcije u Srbiji i nastoji da se ta istraga okonča - kae Bajalovićeva.\n"Nikada u mom prisustvu gospođi Bajalović nije prećeno, a najmanje je tačno da su takve pretnje bile upućene njenoj deci, to smatram najgnusnijim delom ovog klevetničkog javnog nastupa. Otac sam četvoro dece i ona za mene predstavljaju vrednost sa kojom se ne trguje, kako to upravo javno radi predsednica Komisije za zatitu konkurencije.\nEvo medju komentarima i jednog lepog reenja ako ima ko da ga pročita od nadlenih organa...\n----Kako bi bilo da jedna nepotplativa (ha!) komisija za ispitivanje porekla imovine krene do ovog dobrog nevinog čoveka i proveri poslovanje, račune, transakcije i ostalo. Moda bismo saznali konačno kako se finansiraju nae stranke, gde je bar deo nestalih narodnih para i jo po neto. Ali moda i greim, moguće da je čovek stvorio finansijsku imperiju, tedeći od plate, zakidajući na sopstvenoj deci. Ovako na slici, ba deluje pitomo, dobrica po dui!----\nProtiv Milovana Bojića, nekadanjeg ministra zdravlja i potpredsednika Vlade, policija vodi finansijsku istragu zbog sumnje da je zloupotrebio nekoliko stotina hiljada evra, koje je kao kredit dobio od jedne srpske banke, ekskluzivno saznaje Blic.\nBeograd -- Telohranitelji Predraga Rankovića Peconija i Ljubie Buhe Čumeta nagodili se o priznanju krivice Peconijevog telohranitelja da je pucao u Buhino vozilo.\nPrema nagodbi, tuilac je prekvalifikovao delo od pokuaja ubistva u ugroavanje sigurnosti, konačna odluka biće doneta na ročitu 9. novembra.\nLjubia Buha pojavio se u Palati pravde i bez svedočenja dogovorio da pucnji koje je na njegovo vozilo ispalio telohranitelj Predraga Rankovića Bojan Smiljanić nisu pokuaj ubistva nego, samo, ugroavanje sigurnosti.


Iznenađenje kola u Visokom - KSRS\nKSRS » Arhiva • Premijer liga BiH » Iznenađenje kola u Visokom\nIznenađenje kola u Visokom\nOsmo kolo PL BIH otvorili su igrači Borca i Međugorja subotnjom utakmicom u Banjaluci. Hercegovci, kao apsolutni favoriti susreta opet su opravdali ulogu i dominirali utakmicom protiv banjalučana od samog početka. Po običaju, susret su otvorili braća Petric. Za Peretovih 583 i Ivanovih 617, Kajkut i Perduh nisu imali rješenje. Kajkuta je nakon loše igre u prva dva seta zamijenio Dakić, ali igra se nije popravila pa su zajedno imali svega 495. U redovima Borca je odličan bio Žutić sa 595 i osvojio jedini poen u prvoj izmjeni. U drugoj izjeni je igra Borca postala nešto kvalitenija, ali su sa druge strane završnicu susreta iskusno odradili Malenica i Šarac, pa nije bilo mjesta iznenađenju. Još jedan poen domaćima je dodao Džajić sa 563 protiv 525 Mišetića, pa je susret završen sa 2:6.\nSeriju loših rezultata Zrinski je nastavio u gradskom derbiju protiv Slobode. U ranijim sezonama su igrači iz Ljubača znali da naprave velike probleme, tada mnogo jačoj Slobodi, ali ovoga puta to nije bio slučaj. Stekli su igrači Zrinskog prednost u čunjevima nakon prve izmjene. Uz malo sreće moglo je biti i 2:0 u njihovu korist. Međutim, njihove nade su bile kratkog daha, pošto je u drugoj izmjeni kombinscija Mahmutović/Kovačević imala svega 452 i tu se desio prelomni trenutak susreta, u kome je Halilovic sa 541, napravio veliku prednost čunjeva i doveo svoju ekipu nadomak pobjede. Tačku na utakmicu stavio je Stijepić, koji je sa 581 ponio epite najboljeg pojedinca susreta i postavio konačnih 6:2.\nRudar nastavlja sa ubjedljivim partijama na svojoj kuglani. Ovaj put je u Kaknju poražena Gradiška sa 7:1. Kao što nas Rudar navikava na dobre partije, tako i Gradiška nažalost nastavlja sa blijedim izdanjima. Osvojili su ukupno 6 set poena na utakmici. Ovoga puta je najbolji bio Radanović sa 561,a ostalo skoro da nije vrijedno pomena. Kod domaćih Dundić dokazuje dobru formu i to da su loše patrije sa početka sezone stvar prošlosti. Bio je najbolji pojedinac susreta sa 599.\nZrinjski iz Mostara je nakon provedenog jednog kola na čelu tabele, nastavio sa padom ka donjem dijelu premijerligaške ljestvice. Ovoga puta su bez bodova ostali u banjalučkom Boriku, pošto su poraženi od domaće Revite sa 7:1. Jedini poen za goste osvojio je Krešić Ivan protiv Džajića (556:547). Osim njega, nadomak poena je bio i Bevanda (566), ali je mladi Brković imao mirnu ruku u završnici meča i sa 569 osvojio poen za svoju ekipu. U ekipi domaćih vrijedi istaći dobre partije Prijića (596), Gurešića (603) i Trklja Marka koji je sa 607 bio najbolji igrač utakmice.\nNajveće iznenađenje 8. kola priredila je Kozara na gostovanju Bosni u Visokom. Visoku pobjedu od 7:1 nisu očekivali ni najvjerniji navijači ekipe iz Gradiške, naročito ako se zna koje su sve ekipe poražene napuštale visočku kuglanu u prethodnim kolima. Najslabiju partiju domaćih i samo 3126 oborenih čunjeva, itekako su znali da kazne igrači Kozare. Amer Lukhodžić je u dugom paru uspio da pobijedi Nikolu Lekića i tako ublaži potpuni debakl domaćih pred svojim navijačima. Đorđe Mandić polako izrasta u vođu ekipe Kozare sa svojih 18 godina i to je nešto što svakako treba da raduje ljubitelje kuglanja u Gradišci. Ovoga puta je bio najbolji pojedinac meča sa 568 oborenih čunjeva.\n← Adi za dlaku izmakla pobjeda nad Kozarom, Međugorje niže pobjede\nМинерал и даље непоразен, Рад се кроз дерби пробио ка врху ! →


Otkrijte simboliku broja 2020 | Super Radio\nMarijana Prokopović novembar 8, 2017 13:28 h Emisije, Program, U ritmu zdravlja, U ritmu zdravlja, Zdravlje 0\nU emisiji „U ritmu zdravlja“ ove nedelje vam predstavljamo veštinu i sport koji u prevodu znači prazna ruka.\nNastala je na ostrvu Okinava, a od 2020 godine postaće olimpijski sport i to baš u Japanu, svojoj postojbini.\nSaznajte više informacija o karateu od Andrije Stankovića, takmičara koji je osvajač mnogih odličja na državnim i međunarodnim takmičenjima i upoznajte se sa karate klubom Elid koji je Nišu doneo više od 1700 medalja.\nŽelite li da posetite kamp zdravlja na Vlasini u avgustu?


Narodna banka Srbije uvodi privremene mere za očuvanje stabilnosti finansijskog sistema u Republici Srbiji\nDatum objave: 18-03-2020\nNarodna banka Srbije (NBS) je propisala privremene mere i aktivnosti koje su banke i davaoci lizinga dužni da primene u uslovima pandemije izazvane COVID-19, radi očuvanja stabilnosti finansijskog sistema u Republici Srbiji.\nU skladu sa navedenim donete su:\nOdluka o privremenim merama za očuvanje stabilnosti finansijskog sistema, na osnovu koje je banka dužna da svojim dužnicima (fizičkim licima, poljoprivrednicima, preduzetnicima i privrednim društvima) do 21. marta 2020. godine, ponudi zastoj u otplati obaveza (moratorijum), koji ne može biti kraći od 90 dana, odnosno od trajanja vanrednog stanja koje je uvedeno zbog pandemije;\nOdluka o privremenim merama za davaoce lizinga u cilju očuvanja stabilnosti finansijskog sistema, na osnovu koje je davalac lizinga dužan da primaocima lizinga do 21. marta 2020. godine, ponudi zastoj u otplati obaveza (moratorijum), koji ne može biti kraći od 90 dana, odnosno od trajanja vanrednog stanja koje je uvedeno zbog pandemije.\nTokom trajanja vanrednog stanja, na zastoj u otplati obaveza (moratorijum) banke i davaoci lizinga neće obračunavati zateznu kamatu niti zahtevati naknadu bilo kojih troškova u vezi sa preduzimanjem mera i aktivnosti u skladu sa ovim odlukama.\nOve odluke su objavljene u "Službenom glasniku RS", broj 33/2020, a stupile su na snagu 18. marta 2020. godine.\nKursna lista na dan 15.1.2021.


Tap 011 uskoro na turneji : Crveni tepih\nTap 011 uskoro na turneji\nPosle uspešnog nastupa u “Beogradskoj areni”, u kojoj je okupila 10.000 vatrenih obožavalaca, najpopularnija grupa devedesetih “TAP 011″ uskoro kreće na turneju tokom koje će održati 40 koncerata.\nMenadžer i pevač benda Đorđe Pajović kaže da im ponude za svirke svakodnevno pristižu, kako iz Srbije i regiona, tako i iz inostranstva. Mada su se početkom godine okupili samo za koncert u “Areni”, Đorđe poručuje da su sve tezge oberučke prihvatili.\n- Beogradski koncert prevazišao je sva naša očekivanja, tako da se svakodnevno sastajemo i kujemo paklene planove za buduće podvige “TAP 011″ – kaže za naš list Pajović, dodajući da je moguće očekivati i nove pesme “tapovaca”. – Još ne mogu ništa da obećam, ali sigurno je da “TAP 011″ nećemo ugasiti.\nPotrudićemo se da uz pojedinačne poslove nastavimo priču koju smo započeli u “Areni”. Imamo nekoliko koncerata u maju, nastupaćemo i tokom leta, a od jeseni krećemo ozbiljnije da radimo. Imamo ponude za veliki koncert u svim veći gradovima na prostoru bivše Jugoslavije. Publika nas je divno prihvatila i nastojaćemo da je i dalje uveseljavamo.


Naslovnica NAJNOVIJE Društvo Himzo Memić, zaposlenik KJKP Rad: Čistiti ulice nije sramota\nSarajevo – Biti komunalni radnik nije nimalo lako. To je posao koji zahtjeva dosta snage, truda i strpljenja, ali i koji nosi rizike i opasnosti. Tu smo da pomognemo građanima, a i da oni pomognu nama. Najveće zadovoljstvo nam je kada dobijemo pohvalu da smo lijepo uradili posao i kada vidimo osmijeh na licima ljudi. Priča nam ovo četrdesetpetogodišnji Himzo Memić, koji već 12 godina radi u KJKP Rad.\nHimzo obavlja poslove čišćenja ulica, a po potrebi radi i na transportu smeća. Svaki dan ustaje u pola šest da bi sa poslom počeo u sedam sati. Njegov radni dan traje do 13.30 sati, s tim da ponedjeljkom radi do 14.30, kao i svaku subotu.\n– Pripadam radnoj jedinici Novi Grad i moja zona odgovornosti je B faza Alipašinog Polja. Radim na ručnom čišćenju što podrazumjeva metenje i sakupljanje sitnog otpada i istresanje komunalnih korpica u kontejnere. Zavisno od potreba radim na transportu smeća, odnosno istovaru smeća iz kontejnera u kamion, a zimi smo fokusirani i na čišćenju snijega i sprječavanju poledice na pločnicima i stepeništima. Ovo je težak posao koji iziskuje veliku fizičku snagu. Također, nosi i opasnosti jer kada radite na transportu smeća morate biti dobro skoncentrisani kada stojite na stopi kamiona da ne bi pali. S druge strane, aktivni smo učesnici u saobraćaju pa se i na to mora dobro paziti. Pošto imamo dodira sa svakakvim smećem i to nosi svoje rizike, jer se udišu razni mirisi i hemikalije. Jednom mi se desilo da sam se prilikom istovara poštrcao nekom hemikalijom, kaže Memić i dodaje da se jednom našao u ozbiljnoj situaciji kada je pored kontejnera našao dvije mine.\nSvako godišnje doba iziskuju specifične uslove rada. Komunalni radnici posao obavljaju i kada je najveća zima i vrućina, i kada puše vjetar, pada kiša, grmi i sijeva. Na to su, ističe Memić, navikli. Najvažnije je, navodi, da se posao završi kako treba.\n– Ne mogu da izdvojim i kažem za vrijeme kojeg godišnjeg doba mi je teže raditi. Svako nosi svoje specifičnosti. Na proljeće imamo najviše posla, jer su poslije zime ulice prljavije. Tada se na cestama kupi posipni materijal koji je korišten zimi i peru ceste, te obavljaju ostali poslovi. Mi to zovemo umivanje grada. Ljeti se pored osnovnog posla metenja ulica bavimo i čišćenjem korova. Zbog visokih temperatura teško je raditi, ali mi se organizujemo pa znamo početi raditi i u šest sati da bismo posao završili ranije kako ne bismo radili po najvećoj vrućini. U jesen opet ima puno posla jer opada lišće, pojašnjava Memić.\nNa naše pitanje koliko građani vode računa o čistoći ulica i paze gdje odlažu smeće, Himzo nam odgovara:\n– Kada bih brojčano ocjenjivao svijest građana po ovom pitanju, u rasponu od jedan do pet, dao bi im četvorku.\nIako neki ljudi imaju predrasude o ovom poslu i ne žele ga raditi jer im je čišćenje ulica i kupljenje smeće iz poniženja, za Memića to nije slučaj.\n– Nikad se nisam pokajao što radim ovaj posao. Iskreno i meni je na početku prvih nekoliko mjeseci bilo nezgodno, međutim vrlo brzo sam se navikao i prevazišao te psihičke barijere. Imam porodicu koju moram prehraniti tako da se ne može birati. Jednostavno s godinama isčezne stid i sram i niko više i ne gleda na te stvari, zaključuje Memić.\nU svom radu Memić se našao i u nekim zanimljivim situacijama, pa nam je ispričao jednu od njih.\n– Nekada nas građani zamole da im nešto iznesemo ili unesemo u stan. Tako me jedna gospođa molila da sa kolegom iz stana iznesemo trosjed. U braku te gospođe očigledno je bilo nekih razmirica, jer kada smo krenuli da iznosimo trosjed njen suprug počeo je da viče što se to iznosi, a ona je govorila da je to njeno tako da je tu između njih bilo određenih prepirki. Mi na kraju nismo znali šta da radimo, kroz smijeh nam priča Memić.


Foto promo Galerija Hestia\nNJihov zaajednički projekat izrastao je iz jedriličarske misije, tačnije plovidbe na starom ribarskom jedrenjaku "Hranilac" (Soutien de Famille), od Bretanje, tačnije Treburdena, do ostrva Ajlej u Škotskoj.\nBrodom napravljenim od specifične vrste belog francuskog hrasta kitnjaka iz šume Tronse, tokom avgusta 2015. prešli su 733 milje, da bi doplovili do destilerije viskija Banabejn. Jer, drvo od kojeg je bilo napravljeno njihovo plovilo, korišćeno je za izgradnju ratnih brodova, pre pronalaska parne mašine, a kasnije i za pravljenje buradi za viski! Izložbu čine fotografski zapisi onjihovoj avanturi, odnosno o transformacijama mora i broda, kao i jedan kinematografski esej, i sam nazvan Soutien de Famille, čija projekcija je zakazana za večeras (26. maj), u Jugosloveskoj kinoteci.\nIzložba Galerija Hestija Hranilac


Otvoreni Parlament | PRVA SEDNICA, DRUGOG REDOVNOG ZASEDANjA, 1998-10-20.\nPRVA SEDNICA, DRUGOG REDOVNOG ZASEDANjA, 20.10.1998.\nPrva sednica Drugog redovnog zasedanja (1998)\nUtvrđivanje dnevnog reda (Prva sednica Drugog redovnog zasedanja)\nPredlog zakona o obezbeđivanju sredstava za otklanjanje posledica zemljotresa u Kolubarskom okrugu (načela) (1998)\nGlasanje o predlogu zakona o obezbeđivanju sredstava za otklanjanje posledica zemljotresa u Kolubarskom okrugu (u celini) (1998)\nPredlog zakona o javnom informisanju (načela) (1998)\nPredlog zakona o obezbeđivanju sredstava za otklanjanje posledica zemljotresa u Kolubarskom okrugu (pojedinosti) (1998)\nGlasanje o tačkama Prve sednice Drugog redovnog zasedanja (tačke 2. - 4.) (1998)\nPredlog zakona o dopuni Zakona o prekršajima (načela) (1998)\nPredlog zakona o dopuni Zakona o prekršajima (pojedinosti) (1998)\nPredlog zakona o javnom informisanju (pojedinosti) (1998)\nPredlog zakona o Policijskoj akademiji (načela) (1998)\nPredlog zakona o Policijskoj akademiji (pojedinosti) (1998)\nPromene u sastavu Vlade Republike Srbije (1998)\nGlasanje o predlogu odluke o dopuni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine (jedinstveni pretres) (1998)\nGlasanje o promenama u sastavu Vlade Republike Srbije (1998)\nPredlog odluke o dopuni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine (jedinstveni pretres) (1998)\nPoštovani narodni poslanici, molim vas da zauzmete svoja mesta kako bi smo počeli sa radom.\nOtvaram Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini.\nPrema službenoj evidenciji današnjoj sednici prisustvuje 191 narodni poslanik.\nRadi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice.\nObaveštavam Narodnu skupštinu da sam odobrio odsustvo sledećim narodnim poslanicima: dr Jovanu Krkobabiću, Dušanu Mihajloviću, Dušku Rađenoviću, Novotni Laslu, dr Karolj Kasašu i Stevanu Marinkoviću.\nDostavljen vam je zapisnik Treće sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, održane 26. i 27. maja 1998. godine.\nStavljam na glasanje zapisnik Treće sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, održane 26. i 27. maja 1998. godine.\nZa 182, nije bilo protiv, uzdržanih 6, nije glasalo 11, ukupno je prisutno 199 narodnih poslanika.\nKonstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila zapisnik Treće sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, održane 26. i 27. maja 1998. godine, bez primedbi.\nUručen vam je zapisnik sednice Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, održane 28. septembra 1998. godine.\nStavljam na glasanje zapisnik sednice Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, održane 28. septembra 1998. godine.\nZa je glasalo 186, nije bilo protiv, uzdržanih 8, nije glasalo 7, ukupno je prisutan 201 narodni poslanik.\nKonstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila zapisnik sednice Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, održane 28. septembra 1998. godine.\nMaterijali za ovu sednicu dostavljeni su vam putem pošte, 17. oktobra 1998. godine i uručeni su pre početka sednice.\nTakođe, pre početka sednice, uručeno vam je pismo kojim Vlada Republike Srbije obaveštava Narodnu skupštinu da je na sednici Vlade, održanoj 19. oktobra ove godine, u Predlogu zakona o javnom informisanju utvrđen određen broj pravno-tehničkih nedostataka, koje treba otkloniti.\nStoga je Vlada utvrdila i dostavila Narodnoj skupštini prečišćen tekst Predloga zakona o javnom informisanju, sa odgovarajućim pravno-tehničkim izmenama i dopunama i zaključila da povuče tekst Predloga zakona o javnom informisanju od 17. oktobra 1998. godine.\nPrečišćen tekst Predloga zakona o javnom informisanju, koji je Vlada podnela 19. oktobra, uručen vam je pre početka sednice.\n1. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o obezbeđivanju sredstava za otklanjanje posledica zemljotresa u Kolubarskom okrugu, koji je podnela Narodnoj skupštini 17. oktobra 1998. godine.\nStavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o obezbeđivanju sredstava za otklanjanje posledica zemljotresa u Kolubarskom okrugu.\nZa je glasalo 192, protiv jedan, uzdržala su se dva, nije glasalo 8, ukupno je prisutno 203 narodna poslanika.\n2. Vlada Republike Srbije predložila je da se, po hitnom postupku, razmotri prečišćen tekst Predloga zakona o javnom informisanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. oktobra 1998. godine.\nStavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o javnom informisanju.\nZa je glasalo 160, protiv 42, uzdržanih nema, nije glasalo tri, ukupno je prisutno 205 narodnih poslanika.\n3. Vlada Republike Srbije predložila je da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o Policijskoj akademiji, koji je podnela Narodnoj skupštini 17. oktobra 1998. godine.\nStavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o Policijskoj akademiji.\nZa je glasalo 162, protiv 38, uzdržan jedan, nije glasalo 8, ukupno je prisutno 209 narodnih poslanika.\n4. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o dopuni Zakona o prekršajima, koji je podnela Narodnoj skupštini 17.oktobra 1998. godine.\nMolim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice (imamo kvorum).\nStavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o dopuni Zakona o prekršajima.\nZa je glasalo 159, 43 protiv, jedan uzdržan, nisu glasala četiri, ukupno je prisutno 207 narodnih poslanika.\n5. Narodni poslanici Slobodan Nenadović, dr Milan Popović i dr Jordan Lazarević, predložili su da se po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini, koji su podneli Narodnoj skupštini 16. oktobra 1998. godine.\nStavljam na glasanje predlog narodnih poslanika Slobodana Nenadovića, dr Milana Popovića i dr Jordana Lazarevića da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o učešću opština i gradova u porezu na promet u 1998. godini.\nZa su glasala 43, protiv 150, uzdržana tri, nije glasalo pet, ukupno je prisutan 201 narodni poslanik.\n6. Narodni poslanik dr Radosav Jović, predložio je da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. jula 1998. godine.\nMolim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum).\nStavljam na glasanje predlog narodnog poslanika dr Radosava Jovića da se, po hitnom postupku, razmotri Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje.\nZa 42, 160 protiv, dva uzdržana, četiri nisu glasala, ukupno je prisutno 208 narodnih poslanika.\nNarodni poslanik Milan Miković, predsednik poslaničke grupe Srpskog pokreta obnove, predložio je da se iz predloga dnevnog reda povuče druga tačka - Predlog zakona o javnom informisanju.\nDa li narodni poslanik Milan Miković želi reč? (Želi.) Izvolite.\nGospodine predsedniče, dame i gospodo, danas smo obavešteni o tome da je Vlada povukla Predlog zakona od 17.oktobra i, navodno, dostavila prečišćeni tekst Predloga zakona o javnom informisanju i da su tu popravljeni neki pravno-tehnički nedostaci.\nTako nešto nije predviđeno ni našim Poslovnikom, niti je moguće tako nešto raditi. Pravno-tehnički nedostatak ne može se smatrati ako je predviđena kazna od 200 do 400.000 dinara, da je sada kazna 400 do 800.000 dinara. To nije pravno-tehnička ispravka.\nPrema tome, moramo načisto da budemo sa time šta je pravno-tehnička ispravka, da li neka reč, da li neki padež, da li tako nešto? Nemojmo da se igramo, pa mi smo ozbiljno telo, izuzetno ozbiljno telo, i sada, ovog trenutka, kada je Vlada povukla svoj osnovni predlog, kada osnovnog predloga nema, imamo nešto što to nije, prema tome, ono što se menja, može promeniti amandmanom, nije promenjeno amandmanom, nego se na ovaj način pokušava tako nešto da uradi.\nTo je jedan od razloga, novi razlog, a druga stvar je - stavljen je predlog da ovaj zakon ide po hitnom postupku. Molim vas, postalo je pravilo, a ne izuzetak, da donosimo propise na osnovu ove odredbe iz našeg poslovnika. Međutim, Poslovnik kaže:" Zakon se može izuzetno doneti i po hitnom postupku".\nPo hitnom postupku može da se donese samo zakon, kojim se uređuju pitanja i odnosi nastalih usled okolnosti koje nisu mogle da se predvide, a nedonošenje zakona po hitnom postupku moglo bi da prouzrokuje štetne posledice.\nPrema tome, o ovome mi ne možemo da diskutujemo kada je u pitanju hitni postupak, ali možemo da ukažemo da na ovaj način ne može i ne sme da se radi.\nSledeća stvar - sadržina zakona reguliše deo materije iz prava i sloboda građana, po našem Ustavu. Prema tome, to je izuzetno ozbiljna materija, materija kojoj treba da se posveti pažnja, a ne danas da dobijemo tekst sređenog predloga i da se danas o njemu izjašnjavamo.\nJa ću vam reći, verujem da su i mnogi od vas dobili, 66 strana pisanog teksta, smo dobili od ljudi koji se bave ovom materijom, iz raznih asocijacija, koji su nam ozbiljne primedbe dali, a za koje nam nije pružena mogućnost na bilo koji način da ih pogledamo, da ih proučimo, i da na osnovu njih stavimo određene predloge, ili određene amandmane, za ispravku tako nečeg.\nJa vas pozivam, zaštitimo ugled parlamenta i poslanika. Ne možemo da predstavljamo ozbiljne, ili najozbiljnije ljude u Srbiji, bar ovog trenutka, kako nam je dato poverenje, a da se ponašamo na način koji je apsolutno suprotan jednom ozbiljnom, izuzetno ozbiljnom poslu, kojim se bavimo.\nJa ću vam reći još jednu stvar. U sistemu sankcija, tamo gde su predviđene novčane kazne, sigurno je da na neki način to mora jedno sa drugim da bude u saglasnosti. Mi imamo maksimalnu novčanu kaznu za krivično delo kao najteži oblik nedozvoljenog ponašanja od 50.000 novih dinara, a kada je u pitanju koristoljublje, može da ide do 200.000 novih dinara. Mi predlažemo da za prekršaj, koji je najlakši oblik nedozvoljenog ponašanja i u pogledu koga se nesumnjivo radi o stvarima manje društvene opasnosti, mi predviđamo kaznu sada u ovom novom tekstu od 400 do 800.000 dinara. Mi smo sve okrenuli naopačke i na taj način hoćemo danas da donesemo jedan propis i da taj propis branimo i da ne priznamo da smo na neki način poremetili celu situaciju.\nDozvolite još jednu stvar. Ta odredba, kojom se predlaže, npr. u Zakonu o prekršajima, da u predmetima, koji se odnose na informisanje, kazne mogu da budu i više, to je jedina stvar gde nije predviđen gornji limit i da svakim zakonom, svakim novim zakonom o izmenama i dopunama Zakona o informisanju možemo da predvidimo bilo koju maksimalnu kaznu za prekršaj, iako je u Zakonu o prekršajima kao osnovnom zakonu za ovaj trenutak predviđen limit i za pravna lica i za pojedince i za sve ostale.\nIz tih razloga očigledno se ne nalazimo u situaciji da možemo na pravi način, na ozbiljan način, na odgovoran način da regulišemo ovu materiju i mislim da bi u interesu svih nas, i građana i države i informisanja i ustavnih sloboda u ovoj zemlji trebalo povući ovaj predlog zakona, pa nakon jedne ozbiljne rasprave, ne mora ni predugo da traje, nakon respektovanja svih mišljenja da se tada odlučujemo za donošenje jednog novog zakona, ukoliko dosadašnji nije ispunjavao ono što se od njega tražilo. A nisam siguran da je bilo konkretnih predmeta, u kojima je postojala smetnja u postojećem Zakonu o informisanju. Hvala.\nDa li predstavnik Vlade Republike Srbije želi reč? (Ne.)\nStavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Milana Mikovića da se iz predloga dnevnog reda povuče druga tačka Predlog zakona o javnom informisanju.\nZa je glasalo 47, protiv 164, niko nije uzdržan, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 215 narodnih poslanika.\n1. Predsednik Vlade Republike Srbije predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda - Promene u sastavu Vlade Republike Srbije i da se ova tačka razmotri kao peta tačka dnevnog reda.\nStavljam na glasanje predlog predsednika Vlade Republike Srbije da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda "Promene u sastavu Vlade Republike Srbije" i da se ova tačka razmotri kao peta tačka dnevnog reda.\nZa je glasalo 173, protiv 16, uzdržanih 17, nije glasalo 9, ukupno prisutno 215 narodnih poslanika.\nO predlozima prihvaćenih akata nadležni odbori, odnosno Vlada Republike Srbije, ukoliko to već nisu učinili, podneće svoje izveštaje odnosno mišljenja u toku trajanja sednice.\nZa je glasalo 163, protiv 40, uzdržanih četiri, nije glasalo 9, ukupno je prisutno 216 narodnih poslanika.\nKonstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, u celini.\n1. Predlog zakona o obezbeđivanju sredstava za otklanjanje posledica zemljotresa u Kolubarskom okrugu, koji je podnela Vlada Republike Srbije,\n2. Predlog zakona o javnom informisanju, koji je podnela Vlada Republike Srbije,\n3. Predlog zakona o Policijskoj akademiji, koji je podnela Vlada Republike Srbije,\n4. Predlog zakona o dopuni Zakona o prekršajima, koji je podnela Vlada Republike Srbije,\n5. Promene u sastavu Vlade Republike Srbije,\n6. Predlog odluke o dopuni Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Jugoslovenske levice.\nPre prelaska na rad po dnevnom redu ovog zasedanja, potrebno je da Narodna skupština donese odluku o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije.\nUručen vam je Predlog odluke koji je podneo Administrativni odbor.\nPošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstven pretres Predloga odluke.\nZa je glasalo 203, niko nije protiv, uzdržanih dva, nije glasalo 9, ukupno je prisutno 214 narodnih poslanika.\nKonstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije.\nPrelazimo na 1. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O OBEZBEĐIVANjU SREDSTAVA ZA OTKLANjANjE POSLEDICA ZEMLjOTRESA U KOLUBARSKOM OKRUGU\nPrimili ste amandmane koje je na Predlog zakona podneo narodni poslanik dr Stevan Vrbaški.\nPrimili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i u pojedinostima.\nIma reč ministar finansija Borislav Milačić.\nPoštovani narodni poslanici, pred vama se nalazi Predlog zakona o obezbeđenju sredstava za otklanjanje posledica zemljotresa u Kolubarskom regionu. Krajem septembra ove godine razorni zemljotres pogodio je opštine u Kolubarskom regionu, Mionicu, Ljig, Ub, Lajkovac i Valjevo. Preliminarne procene pokazuju da su štete mnogo veće nego što se u prvi mah činilo.\nOko hiljadu kuća je oštećeno i praktično neupotrebljivo za stanovanje. To znači da oštećene kuće treba srušiti i sagraditi potpuno nove objekte. Za veliki broj stambenih, privrednih i objekata društvene delatnosti i infrastrukture - preko pet hiljada - potrebno je izvršiti rekonstrukciju i ozbiljne popravke da bi mogli da se vrate u funkciju. Najveće štete su u opštini Mionica, a ukupna šteta u regionu, prema prvim procenama iznosi preko milijardu dinara. Pored toga, štete su pretrpele i opštine u okolini Kolubarskog regiona i niz drugih mesta u Srbiji.\nPredlažući današnji zakon, Vlada Republike Srbije je imala u vidu najšire izraženu spremnost političkog rukovodstva i građana naše zemlje, da svi zajedno solidarno pomognu otklanjanju posledica od zemljotresa. Pri tome je obaveza državnih organa da deluju efikasno i da omoguće da se pomoć realizuje u što kraćem roku. Istovremeno sa ovim akcijama u našoj Republici bilo bi potrebno da i Savezna vlada sagleda i predloži odgovarajuće mere na nivou čitave zemlje. Sigurni smo da, kao i u prošlosti, takva šira solidarnost neće izostati i ovom prilikom.\nŠto se tiče instrumenata za obezbeđenje sredstava, predloženo je da doprinos solidarnosti po stopi od 0,15% plaćaju svi učesnici na iznos transakcija u platnom prometu, uz određene izuzetke koji su navedeni u zakonu. U pitanju je minimalna stopa kojom se na najširoj osnovi i na najjednostavniji način obezbeđuju potrebna sredstva. Procenjuje se da bi donošenjem ovog zakona bila obezbeđena sredstva u iznosu od oko devedeset miliona dinara mesečno, odnosno oko milijardu i sto miliona godišnje. Za sada nije predložen rok trajanja zakona. Ovo će biti učinjeno naknadno kada se utvrdi definitivni iznos štete.\nSada je najvažnije da akcije otklanjanja posledica zemljotresa budu što efikasnije organizovane. U vrlo kratkom roku neophodno je porušiti najoštećenije objekte i izgraditi nove. Sa ovom akcijom je već započeto.Takođe, neophodno je izvršiti predviđenu rekonstrukciju ostalih objekata. Nadležni državni organi, komisije za procenu štete, treba da deluju operativno i vode računa o ukupnoj organizaciji posla, o utrošku sredstava i o njihovom namenskom korišćenju.\nIzvođači radova imaju posebne obaveze, da sve preuzete obaveze izvrše u dogovorenim rokovima, kako bi građani na nastradalom području mogli da spokojno dočekaju zimu.\nImajući sve navedeno u vidu, a posebno potrebu da se aktivnosti na otklanjanju posledica izvedu u što kraćem roku, predlažem Narodnoj skupštini da usvoji predloženi zakon.\nImam prijavljene narodne poslanike koji žele da govore po ovoj tački. Prvo, za reč se javio narodni poslanik Miroslav Srećković, a neka se pripremi narodni poslanik Predrag Savić.\nPoštovano predsedništvo, koleginice i kolege narodni poslanici i članovi Vlade, osećam obaveznost da vas kao poslanik sa područja Kolubarskog okruga informišem u vezi sa zemljotresom, njegovim posledicama i sa onim što smo preduzeli u ovom kratkom vremenskom periodu.\nU elementarnoj nepogodi zahvaćeno je gotovo celo područje Kolubarskog okruga, pri čemu je najveća šteta na teritoriji opštine Mionica, gde je bio epicentar potresa, a zatim zahvaćena je teritorija Ljiga, Uba, Lajkovca i Valjeva.\nPotres je bio velike razorne moći, 8 stepeni Merkalijeve skale ili 5 stepeni Rihterove skale i srećna je okolnost što je bio na dubini od 16 km, jer bi njegova razorna moć bila mnogo veća.\nPrema do sada snimljenoj situaciji, a pregledano je oko 80% prijavljenih objekata, utvrđeno je da je za rušenje oko dve hiljade objekata, od čega će odmah da se ruši 712 i da se započne sa gradnjom, kako bi se do zime zbrinule porodice koje u njima treba da žive. Sa rušenjem i izgradnjom preostalih objekata započeće se na proleće, jer je za ove porodice obezbeđen nužni smeštaj u ovom zimskom periodu. Osim ovoga, utvrđeno je da oko pet hiljada objekata zahteva veću ili manju sanaciju. Oštećeni su objekti individualnih domaćinstava, poslovni objekti, zgrade državnih i pravosudnih organa, kao što je u Mionici i Ubu, zatim škole, zdravstvene ustanove, objekti koji predstavljaju kulturnu, istorijsku i duhovnu vrednost, kao što su: kuća Živojina Mišića, kula Nenadovića u Valjevu, stara čaršija Tešnjar u Valjevu, manastiri i crkve u Mionici, Rabrovici, Bogovađi, Bau, Cvetanovu i na drugi m mestima. Oštećeni su i vodovodi, elektromreža i drugi objekti.\nPoseban problem predstavljaju škole, tako da u nekim od njih ne može da se obavlja nastava, već se to čini u neadekvatnim objektima. Najveće oštećenje je u Osnovnoj školi Mionica, gde se nastava odvija u jednoj zgradi u tri smene i to sa skraćenim vremenom držanja časova. Takođe se ne izvodi nastava i u mnogim isturenim odeljenjima, kao što su mesta: Osečenica, Mrčić, Petnica, Donja Toplica i Rajković zbog teško oštećenih zgrada. Ceo treći sprat Srednje škole u Ljigu je van upotrebe i tu se ne održava nastava. Velika su oštećenja privrednih objekta, pre svega u Mionici, kao što su "Krušik - precizni liv", "Metal", "Termoelektro-Uzor", "Termoelektro - Kolubara", "Fima", "Suvoborka", Farma u Radobiću, zatim "Krušik" u Valjevu i "Tamnavac" u Ubu.\nMeđutim, pored ovih teškoća, rad nije prekidan, sem u "Tamnavcu" Ub, gde je dva dana rad bio prekinut. Oštećeni su infrastrukturni objekti, a najviše vodovod i vodovodna mreža u Mionici, pa je prvih nekoliko dana dovožena voda iz Valjeva da bi je koristili građani iz Valjeva. Došlo je do značajnih oštećenja na elektro mreži i putnoj mreži, kao što je veći odron na Ibarskoj magistrali u blizini Ljiga, a oštećen je i veći broj mostova na teritoriji Kolubarskog orkuga.\nTreba napomenuti da su i naknadni potresi, naročito jači potres 13.10. ove godine, izazvali naknadna oštećenja.\nMislim da ovom prilikom treba reći šta je urađeno. U prvom momentu najvažnije je bilo organizovati se i otići u najugroženija područja, ohrabriti građane, preduzeti mere da se očuva zdravlje građana i spreče epidemije, koje su uvek redovni pratioci ovakvih nesreća. Svakodnevno se boravi na terenu i odmah je deljena prispela pomoć. Veliku podršku i pomoć uputila je Vlada Mirka Marjanovića, kroz neposredno njegovo angažovanje i angažovanje članova Vlade na terenu, a prva pomoć stigla je od Vlade Republike Srbije, sutradan po zemljotresu, kojom prilikom je poslato 50 hiljada crepova i novčana pomoć od šest miliona i šesto hiljada dinara, što je omogućilo da se jedan deo objekata sa manjim oštećenjem odmah osposobi.\nNešto kasnije stigla je pomoć od Savezne vlade u visini od 600 miliona dinara i ona je odmah angažovana za nabavku građevinskog materijala. Značajno je pomenuti da je Vojska Jugoslavije odmah pritekla u pomoć i obezbedila šatore za privremeni smeštaj najugroženijih porodica, a ponudila je i drugu pomoć, pre svega u radnoj snazi i građevinskoj operativi.\nPri svemu ovome je bitno istaći da pomoć, koja bude i dalje pristizala, treba da ide preko Okružnog i opštinskih štabova, jer je posao otklanjanja posledica zemljotresa, pre svega, obaveza, dužnost i odgovornost koja leži na Vladi Republike Srbije, Saveznoj vladi i njihovim organima.\nMoram da kažem da je narod Kolubarskog okruga dostojanstveno podneo gubitak krova nad glavom, posebno što je bio svestan da su se u tom periodu i Srbija i Jugoslavija nalazile u neposrednoj ratnoj opasnosti.\nPoseta predsednika Slobodana Miloševića, odmah po završetku teških i napornih pregovora sa predstavnicima međunarodne zajednice i njihovo uspešno okončanje, čime su odbranjeni interesi našeg naroda i države, posebno je ohrabrila građane i ja sam ovom prilikom dužan da izrazim zahvalnost građana na njegovim porukama, predlozima i stavovima, koji su za narod našeg kraja mnogo u tom momentu značili.\nPrirodna katastrofa se desila, ostavila teške posledice i velika oštećenja objekata, ali je u svemu ovome najvažnije da ljudskih žrtava nije bilo. Ostaje da se i dalje organizujemo, da se sanira i do zime sagradi najviše što se može, a na proleće da nastavimo sa radovima.\nNa našem području odlučeno je da se 19. oktobra 1998. godine odmah započne sa rušenjem 712 objekata i, naravno, da se odmah započne sa njihovom izgradnjom.\nOvom prilikom želim da se zahvalim i svima onima koji su odmah i u toku ovih 20 dana na bilo koji način pokušali da pomognu narodu Kolubarskog kraja. Imajući u vidu sve napred izneto, mišljenja sam da je zakon, o kome danas raspravljamo, dobro koncipiran, da garantuje siguran izvor prihoda i da je primenjiv za duži vremenski period. Zato vam i predlažem da se svi založimo za njegovo usvajanje i da odmah počnemo sa radom.\nZahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Predrag Savić, a neka se pripremi narodni poslanik Ljubivoje Davidović.\nPoštovani predsedniče, uvažene kolege narodni poslanici, zemljotres koji je 30. septembra ove godine pogodio područje Kolubarskog okruga sigurno je naneo daleko veće štete nego što se to činilo neposredno nakon prvih izveštaja. Naša javnost nije bila dovoljno informisana o veličini i težini šteta nastalih kao posledica ovog zemljotresa i smatralo se da su, s obzirom da nema ljudskih žrtava, štete neznatne. Sigurno je da je dobro što ljudskih žrtava nije bilo, ali naknadnim obilaskom terena videlo se da je stepen razaranja daleko veći i da je veliki broj objekata ozbiljno oštećen i nije za upotrebu.\nPrema sadašnjim izveštajima republičkih komisija, koji još uvek nisu konačni, na području opštine Mionice, Ljiga, Lajkovca, Uba i Valjeva oko 2.000 stambenih objekata nisu za upotrebu i spadaju u kategoriju objekata za rušenje. Preko 5.000 kuća moraju se ozbiljno sanirati i popraviti.\nPored stambenih objekata na području okruga ozbiljno su opštećeni proizvodni i privredni kapaciteti, pre svega "Metal"- Mionica, "Fima" - Mionica, "Krušik - precizni liv" - Mionica, "Tamnavac" - Ub i mnogi drugi. Znatno su oštećeni komunalni objekti, putevi, mostovi, vodovodni i kanalizacioni sistemi, elektro i PTT mreže. Veliki broj državnih institucija nema prostor za rad, a nekoliko škola nije za upotrebu, pa đaci koriste privremene objekte za izvođenje nastave. Mnogi kulturni i istorijski spomenici su oštećeni ili trajno uništeni, među kojima kuća Živojina Mišića, Kula Nenadovića, Stari Tešnjar i dr.\nNeposredno nakon zemljotresa preduzete su sve mere da se obezbedi najnužniji smeštaj za porodice koje su ostale bez krova nad glavom i da se organizuje pomoć onima kojima je pomoć najpotrebnija.\nNedavna poseta predsednika Savezne Republike Jugoslavije, Slobodana Miloševića, valjevskom kraju i njegov obilazak područja pogođenih zemljotresom bio je direktan podstrek građanima i lokalnoj samoupravi da odlučnije krenu u sanaciju šteta nastalih nakon zemljotresa, tako da se na ovom mestu u ime Jugoslovenske levice i građana Kolubarskog okruga zahvaljujem predsedniku Miloševiću na poseti i njegovom zalaganju za hitnu izgradnju novih stambenih objekata, a ne samo sanaciju i popravku postojećih.\nPostradali narod uvideo je da neće ostati sam u nevolji, a uveravanje da će do početka zime biti podignute nove kuće za one čiji su domovi trajno oštećeni, stiglo je sa najvišeg mesta i narod veruje u ta obećanja.\nInače, zemljotres je najviše pogodio seoska područja, staračka domaćinstva koja nemaju mogućnosti ni da pokriju stare, a kamoli da izgrade nove kuće. Solidarna pomoć koja je pristigla i pristiže od Savezne vlade,\nRepubličke vlade, privrednih kolektiva, raznih organizacija i udruženja, političkih stranaka, građana iz svih krajeva naše zemlje, sigurno je dokaz velike solidarnosti i narod ovog kraja zbog toga je zahvalan svima onima koji su u ovom momentu našli mogućnost i uputili pomoć. Štete i rušenja su jako velika. Broj porodica koje nemaju krov nad glavom je takođe veliki i zato je pomoć države u ovom momentu nužna i neophodna.\nJednokratna pomoć Savezne i Republičke vlade jeste dobro došla, ali isto tako i nedovoljna i zato smatram da ponuđeno zakonsko rešenje o obezbeđivanju sredstava za otklanjanje posledica zemljotresa, koje je podnela Vlada Repbulike Srbije, treba da dobije podršku svih poslanika u republičkom parlamentu, kako bi se posledice otklonile što pre, s obzirom na predstojeću zimu.\nPredloženi zakon na vrlo efikasan način obezbeđuje priliv potrebnih sredstava i njegovi efekti će biti vidljivi odmah. Način naplate doprinosa solidarnosti putem Službe platnog prometa, odmah nakon obavljene transakcije, vrlo je praktičan i osigurava brz priliv sredstava za otklanjanje posledica od zemljotresa, što je u ovom momentu najbitnije. Pored toga predloženi zakon ne narušava postojeći sistem fiskalnog opterećenja u Republici i samim tim dodatno ne opterećuje budžet Republike Srbije. Takođe, naplatom solidarnog doprinosa od učesnika u platnom prometu, tačnije od pravnih lica i preduzetnika, neće biti direktnog udara na život i standard građana. Finansijski efekti, koji bi bili postignuti usvajanjem ovog zakona su veliki i značajno bi pokrili troškove šteta nastalih kao posledica zemljotresa.\nPoštovani narodni poslanici, nužnost brzog intervenisanja zbog očekivanih hladnoća i potreba što bržeg obezbeđivanja normalnih uslova za život stanovništva iziskuju hitnu akciju na terenu i zato mislim da ponuđeni zakon treba prihvatiti i samim tim obezbediti uslove za hitno saniranje posledica ovog zemljotresa.\nZahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Davidović Ljubivoje, a neka se pripremi narodni poslanik Zlatan Peručić.\nPoštovani narodni poslanici, 20 dana nakon razornog zemljotresa, sa epicentrom u utrobi planine Maljen, kojim je najviše pogođena opština Mionica, a zatim opštine Ljig, Lajkovac, Ub i Valjevo, može se s punom odgovornošću reći da imamo pun uvid u razmere, kako celine posledica ove katastrofe, tako i u razmere oštećenja svakog pojedinog objekta u pomenutim opštinama.\nImamo celovit program kako da u što kraćem roku, a taj rok je do 21. decembra, porušimo sve što je za rušenje, izgradimo i stavimo pod krov 712 kuća, a ostale upodobimo za zimu da bi na proleće krenuli u obnovu i trajnu sanaciju svih markiranih objekata, a njih je na hiljade.\nOvo nisu samo reči na papiru, jer sve što sam rekao počelo je i uveliko se ostvaruje na terenu. Želim, poštovani poslanici, da sa ovog mesta zahvalim presedniku Savezne Republike Jugoslavije, Slobodanu Miloševiću i da izrazim duboko poštovanje za državnički gest kojim je zadužio čitav ovaj kraj, u prvom redu svojom posetom koja je usledila u delikatnom času nakon teških pregovora o sudbonosnim pitanjima za našu zemlju, a onda i na apsolutno utemeljenoj viziji i praktičnim rešenjima koje nam je na licu mesta izložio, a koja su osokolila narod, pobudila nadu i pred sve nas stavila obavezu da posle svega što se dogodilo ovaj kraj brzo krene, ne samo u obnovu, nego i u razvoj.\nPredsednik Milošević, sa svojim saradnicima, slobodno mogu to da kažem, ohrabrio je malo i veliko u našem kraju, pobudio sve naše stvaralačke snage i osećanja da nismo sami, da iza nas stoji Srbija i Jugoslavija.\nPotomci Vojvode Mišića, sav narod slavne Kolubare, pamtiće to i umeće da ceni. Poštovani poslanici, preko 1.000 kuća je za rušenje samo u opštini Mionica. Veliki broj objekata je predviđen za razne stepene sanacije. Ozbiljno su opštećeni Mionički privredni objekti, "Krušik -Precizni liv", "Termoelektro-uzor", "Termoelektro - Kolubara", "Fima", "Suvoborka", farma u Radobiću, kao i zadružni objekti i poslovni prostori u Mionici, Gornjoj i Donjoj Toplici, Rajkoviću i Berkovcu.\nVelika su oštećenja i na objektima Banja Vrujci, a primećen je i znatan pad izdašnosti izvora lekovite vode. Oštećene su i mnoge mioničke škole, među kojima su neke za rušenje. Reč je o 10 školskih zgrada. Zgrada Skupštine opštine Mionica, građena početkom ovog veka, je takođe pretrpela velika oštećenja. Znatno su oštećene zgrade Doma zdravlja, Kulturnog centra, Biblioteka, obdaništa i zgrade mesnih kancelarija. Od kulturno-istorijskih spomenika najviše je postradala rodna kuća Vojvode Živojina Mišića u Struganiku i crkva u Mionici.\nSvemu ovome valja pridodati i velika oštećenja na objektima komunalne infrastrukture, posebno vodovodnog sistema, puteva, elektro mreže. Silno su postradala mnoga ekonomska dobra na posedima zemljoradnje. Ovo je grubo uzak spisak prioritetnih poslova i zadataka i mi smo u punom značaju shvatili reči predsednika Miloševića - u posao krenuti odmah.\nZima ide, poštovani poslanici, svaki dan se skraćuje, a mi smo tvrdo stali iza toga da svi zimu dočekaju pod krovom. Stala je iza toga ne samo Mionica, ne samo Kolubara, nego i Srbija. Svaka je pomoć dobro došla i mi je sa zahvalnošću primamo. Nijedan vid pomoći nećemo zaboraviti, ali najveća je pomoć države Srbije i ja se sa ovog mesta zalažem za prihvatanje predloženog zakona, a takođe i za naš maksimalan, odgovoran i domaćinski pristup na njegovom sprovođenju.\nSiguran sam da ćemo uskoro pred ovaj visoki dom izaći ponosni na ono što smo učinili za Mionicu i čitav zemljotresom pogođen kraj. Po rečima predsednika Miloševića, reč je o srcu Srbije, a to srce u ovom času silno kuca, u naporu da se na novim temeljima izgradi sve što je porušeno.


Tema posta: Institut u Sremskoj Kamenici i zakazivanje pregleda\nPoslato: Čet Feb 14, 2013 11:48 am\nTacno dve nedelje pokusavam telefonom da zakazem kontrolni MR pregled u Kamenici, i nista. Ili je zauzeto, ili se niko ne javlja. Zovem na dva broja i uvek isto, pa se pitam hocu li morati licno da putujem samo da bih zakazala pregled, ili ce se neko smilovati i podici slusalicu??\nPosto i zdravstveni radnici posecuju ovaj forum, apelujem na ovaj nacin da malo osavremene nacin zakazivanja, ili da malo savesnije obavljaju duznost, jer niko ne ide u Kamenicu na godisnji odmor, nego zato sto mora!\nPoslato: Čet Feb 14, 2013 8:13 pm\nne mozete zakazati na taj nacin, necete ih nikad dobiti...\nto samo stoji na netu i sluzi da se hvale na tv-u da moze da se zakaze i preko telefona ali je to nemoguce...\nposaljite papire po nekom pa neka zakaze...\nPoslato: Čet Feb 14, 2013 10:35 pm\njedino da ipak licno odem, kada budem vodila sina na kontrolu u NS..\nStvarno nema smisla..\nPoslato: Pet Feb 15, 2013 11:18 am\njedino vam to ostaje, ako nema ko da vam zakaze onda licno prvom prilikom...\nranije je i moglo tako da se zakaze ali u zadnje 2-3 godine(koliko se ja lecim) ne moze, mozda cak i duze...\nPoslato: Uto Feb 19, 2013 12:03 pm\nposto ja treba da obezbedim i bebi siterku, dok sam ja u Kamenici i zakazujem pregled, znas li mozda do koliko sati oni rade? Na njihovom sajtu pise do 18h, ali isto tako pise i zakazivanje telefonom\nP.S. Nemoj da mi persiras!\nTi si jedno hrabro, divno, lepo vaspitano mlado bice, ali ja ti dozvoljavam da budemo na "ti"\nPoslato: Uto Feb 19, 2013 9:44 pm\nne znam do kad primaju pacijente, ja sam tamo zavrsavao preglede i u 19:30 a tamo su bili lekari koji su opisivali nalaz i tako uvek...\nstvarno ne mogu da se setim do kad vrse zakazivanje, znam da zakazuju od 10 ili 11 sati, da nece ni minut pre da zakazu... pise za telefon, mada mislim da je najbolje otici oko 12-13 sati...kada bi isla da zakazes kontrolu? ako ti sta znaci u cetvrtak cu ici do kamenice pa mogu da pogledam do kada zakazuju...\nevo, prestao sam da persiram\nhvala Bojana, meni jos lakse ako ne moram da persiram...\nPoslato: Uto Feb 19, 2013 11:48 pm\nOdlicno Slavko, znaci mi jer sam planirala da idem sledeci petak , i to sama, jer su sinu pomerili fizijatra za maj a bebi siterka je slobodna tek posle 13h..tako da, zvirni, molim te...\nVidis da sam u pravu kad kazem da si fin decko\nPoslato: Uto Feb 19, 2013 11:54 pm\njavim ti u cetvrtak popodne kada tacno zakazuju da ne ides dzaba do kamenice...\numesto sve da se uklopi sad je sve rastrkano...\nnema na cemu, to mi je 5 minuta... trudim se da pomognem onima kojima pomoc treba...\nPoslato: Čet Feb 21, 2013 7:58 pm\novako: zakazuje se u dve smene, od 10 do 12 i od 15 do 17, rezultati od 12 a mamografija zakazivanje od 10 do 11...\nPoslato: Čet Feb 21, 2013 9:09 pm\nHvala ti, Slavko\nmeni treba magnetna rezonanca, to je pretpostavljam u tom terminu od 10 - 12, i od 15 - 17.\nZa mamografiju sam ipak jos mlada\nPoslato: Čet Feb 21, 2013 9:28 pm\nnema na cemu, da sam imao tvoj izvestaj mogao sam ti i zakazati pregled al' mi nije proradio kliker...\njeste, u tom terminu, tako su tamo rekli...\nstavio sam i taj podatak ovde za svaki slucaj, ako neko bude citao ili trazio na internetu da se nadje i da se mamografija u tom terminu zakazuje...\ndaleko bilo, ne treba ti jos i to...\nsve najbolje, ako ti jos sta bude trebalo slobodno reci pa cu ti pomoci...\nPoslato: Čet Feb 21, 2013 11:00 pm\nNije frka, svakako sam danas dobila odobrenje komisija, pa ne bih ni stigla da ti posaljem papire...ovako cu da napravim sama sa sobom mini izlet, jednoj mami koja je stalno sa bebom ce to prijati, veruj mi\nBas cu da ti javim za kada sam dobila termin!\nPoslato: Pet Feb 22, 2013 1:10 pm\nto se moze zakazati i bez uputa, tako ja radim, ne idem posebno sa uputom...\nsuperiska, malo da se izvedete...\nvazi, javi, da okvirno znam na koliko sad zakazuju...\nPoslato: Sub Mar 02, 2013 5:08 pm\nzakazali su mi za 13.05. magnet, to je jos po starom, od juce zakazuju za juli, avgust, i to ce se magnet raditi samo cetvrtkom..\nEto, za sve zainteresovane da znate. Inace, javljaju se na telefon, treba zvati posle 15h ( provereno, iako nisam ja zvala ), a moze da se zakaze i elektronski ( meni su cak i odgovorili, ali sam ipak isla licno jer sam svakako imala posla u NS-u), jedino treba biti uporan, ali posto zivimo u Srbiji navikli smo na to\nSvako dobro, Slavko\nPoslato: Sub Mar 02, 2013 5:38 pm\ncekaj, cekaj, kako ce magnet raditi samo cetvrtkom?\npa kad sam isao na pet nas 10-ak pacijenata pregledaju od 12:30-13:00 pa sve do 19:30; sta ce ovde biti kad ima toliko pacijenata...\ndobro je sto ipak to funkcionise samo su ipak trebali da malo preciziraju kad i kako... nije to dugo cekanje, svega 3 meseca, da kazemo-normalno...


HTC je sponzor UEFA Lige šampiona | Tehnoloid.com\nHome Vesti\tHTC je sponzor UEFA Lige šampiona\nHTC je sponzor UEFA Lige šampiona\nby SovaDmen December 12, 2012\nHTC, globalni lider u inovacijama i dizajnu mobilnih uređaja, danas je objavio da je sklopio trogodišnji ugovor prema kome će postati zvanični globalni partner-snabdevač telefona UEFA Lige šampiona i UEFA Lige Evrope.\nOvo partnerstvo, koje počinje u januaru 2013. godine, HTC stavlja u središte dva fudbalska takmičenja koja spadaju među najelitnije na svetu, i omogućava ovoj kompaniji da navijačima širom sveta pruži nove i inovativne načine da se približe akciji. Bilo da na stadionu gledaju utakmicu ili prate sadržaj na HTC uređaju, navijači će moći da uživaju u svakom trenutku.\n„Fudbal širom sveta stvara toliko strasti, a mi smo uzbuđeni što smo postali partner jednog od vodećih sportskih brendova na svetu“, rekao je Piter Čou (Peter Chou), izvršni direktor HTC korporacije. „HTC i UEFA će blisko sarađivati kako bismo omogućili svim navijačima da uživaju u fudbalu, kao i da im pružimo bogatije mobilno iskustvo.“\nĐani Infantino (Gianni Infantino), generalni sekretar UEFA, izjavio je: „Drago mi je da HTC korporaciji mogu da poželim dobrodošlicu u porodicu UEFA Lige šampiona i UEFA Lige Evrope. Kroz ovo partnerstvo UEFA i HTC promovisaće evropski klupski fudbal pred publikom u čitavom svetu i našim navijačima otvoriti nove mogućnosti da se približe takmičenjima. Cenimo podršku i opredeljenost koju pokazuje HTC i smatramo da će njihova saradnja sa ovim takmičenjima povećati vidljivost njihovog brenda na globalnom nivou.“\nOvo partnerstvo predstavlja kombinaciju tradicionalne saradnje HTC korporacije sa globalnim liderima iz sveta muzike, video tehnologije, dizajna i sporta sa interesima i strastima potrošača širom sveta.\nU sklopu partnerstva sa UEFA Ligom šampiona i UEFA Ligom Evrope, HTC će takođe biti zvanični globalni partner-snabdevač telefona finala UEFA Super kupa za 2013. i 2014. godinu, kao i finala UEFA Ženske lige šampiona za 2013, 2014. i 2015. godinu.\nfudbalfudbal UEFAHTCkompanijaLiga šampionaLiga UEFAsponzor\nHTC izbacio novu reklamu za Butterfly telefon\nOppo konačno predstavio Find 5 telefon\nDa li je ovo slikano LG Nexus telefonom?\nIntel objavio imena pobednika takmičenja Intel Business Challenge...\nNeželjena pošta u septembru: Kraj godišnjih odmora obeležen...\nApple ima u ponudi novi adapter\nBole December 14, 2012 - 12:25 pm\nKoliko su platili da bi bili sponzori lige šampiona?


Domaća zabavna muzika osamdesetih | Samo lepa sećanja\n[tubepress mode=”playlist” playlistValue=”43080E1E8732DE6A”] Bio je to čuveni Novi talas (novi val), koji je uglavnom bio zastupljen u Zagrebu i Beogradu. Na neki način, uneli su osveženje na već posustalu rok scenu i pomalo uskomešali tadašnji socijalistički režim svojim buntovničkim stavom.\nYU Rok Misija – Za milion godina Najveći hitovi jugoslovenske muzike osamdesetih\n[tubepress mode=”playlist” playlistValue=”171D0C3D4CAFCBB7″] Domaća zabavna muzika pedesetih godina je ovde!\nDomaća muzika je ovde! Share:\nPreviousKafanski žamor u Beogradu\tNextStrane sportske legende\tAbout The Author


SRBIJA OKRUŽENA NOVIM SOJEM, PITANJE JE KADA ĆE BITI REGISTROVAN KOD NAS! SZO ima stav, lekari kažu da je ovo NAJBOLJA ODBRANA – Objektivni\nPočetna/Društvo/SRBIJA OKRUŽENA NOVIM SOJEM, PITANJE JE KADA ĆE BITI REGISTROVAN KOD NAS! SZO ima stav, lekari kažu da je ovo NAJBOLJA ODBRANA\n0 12 2 minut ranije\nSituacija s kovidom u Srbiji se smiruje, ali je novi soj omikron već okružio našu zemlju i pitanje je dana kada će zvanično biti registrovan i kod nas. Omikron se za samo nekoliko nedelja, od 24. novembra, iz južne Afrike proširio na već 38 zemalja sveta, među kojima su Rumunija, Crna Gora, Hrvatska i Grčka, ali osim što se galopirajuće brzo prenosi, iz Svetske zdravstvene organizacije (SZO) umiruju porukom da za sada nije prijavljen nijedan smrtni ishod od ovog soja.\nSZO je u petak saopštila da je potrebno još nekoliko nedelja da se dobije preciznija slika o potencijalnom uticaju omikrona, da se utvrdi stepen zaraznosti, snaga dejstva vakcina protiv njega i tretmani.\n– Nemam nikakve informacije o umrlima vezanim za omikron. Preliminarni podaci ukazuju na veću zaraznost i uglavnom je to sve što znamo za sada – rekao je na konferenciji za novinare Kristijan Lindmajer, portparol SZO, čije je sedište u Ženevi.\nStručnjaci SZO ipak upozoravaju da bi omikron mogao da izazove više od polovine slučajeva kovida u Evropi u narednih nekoliko meseci, ali i apelovao na ljude da se vakcinišu.\nVirusolog dr Milanko Šekler rekao je juče da Medicinski fakultet radi ispitivanja i da zasad kod nas još nema zaraženih novim sojem.\n– Južnoafrički savet je izneo kratko saopštenje sa njihovim iskustvima sa simptomima soja omikron. To je na području najgušće naseljenog dela države, a u prvom izveštaju iz četiri bolnice, od 37 pacijenata u bolnici, 31 pacijent nije imao potrebu za kiseonikom. Ko god je kod nas smešten u bolnicu, više od 90 odsto je moralo na kiseonik – rekao je on za TV Prva i dodao da se pacijenti zaraženi omikronom zadržavaju do najviše pet dana u bolnici, a na bolničkom lečenju su mahom nevakcinisani.\nEpidemiolog dr Predrag Kon se složio sa dr Šeklerom i ocenio da nova varijanta izgleda izaziva blago oboljenje.\n– Način borbe je vakcinacija, a nošenje maski je potcenjeno i treba ih više implementirati. Moramo da pratimo situaciju i da vidimo hoće li omikron soj postati dominantan – istakao je dr Kon za TV Prva.\nImunolog dr Dušan Popadić kazao je da vakcinacija u ovom trenutku zbog omikron soja treba da bude pojačana.\n– Običnom čoveku treba da bude jasno da je vakcinacija i distanca nešto što štiti od svih sojeva ovog virusa. Vakcina definitivno štiti od omikron soja, većina hospitalizovanih nije vakcinisana – rekao je dr Popadić za TV Prva.


Važno je da ne blokirate kijanje, tako možete da se povredite - Nedeljnik\nVažno je da ne blokirate kijanje, tako možete da se povredite\nSprečavanje kijanja moglo bi da dovede do "brojnih komplikacija", kažu britanski naučnici\nBritanski lekari upozorili su da se ne blokira protok vazduha kroz usta i nos kod kijanja.\nOvo upozorenje došlo je nakon što je opisan slučaj 34-godišnjeg muškarca s rupturom grla koji je začepio nos i zatvorio usta pokušavajući da zaustavi kijanje.\nDo tada "zdrav i u dobroj formi" muškarac je pregledan na hitnom bolničkom prijemu nakon što se požalio na bolno gutanje i promenu glasa nakon snažnog kijanja, stoji u časopisu British Medical Journal, a prenosi N1.\n"Nakon što je pokušao da spreči kijanje stiskanjem nosa i zatvaranjem usta, opisao je kako mu se činilo da mu je nešto iskočilo na vratu i potom je imao obostrano otok na vratu", kazali su stručnjaci iz bolnice Leicester NHS Trust.\nDoktori su potražili znake spoljnih povreda i isključili mogućnost da je progutao nešto oštro pre nego što su utvrdili da je njegovo stanje uzrokovano kijanjem.\n"Zaustavljanje kijanja blokiranjem nosa i usta opasan je manevar i treba ga izbegavati", rekli su lekari.\nSprečavanje kijanja moglo bi da dovede do "brojnih komplikacija" kao što je pneumomedijastinum - stanje koje je rezultat uterivanja vazduha u šupljine oko srca i drugih organa, perforacije bubne opne, u nekim ekstremnim slučajevima čak i cerebralne aneurizme, upozoravaju lekari.


Istorija, Gvozdena zavesa i Hladni rat – Metafora koja je podelila Istok i Zapad : Južne vesti\nIstorija, Gvozdena zavesa i Hladni rat – Metafora koja je podelila Istok i Zapad\n11:04, 5. 3. 2022.\n„Od Šćećina na Baltiku, do Trsta na Jadranu, 'gvozdena zavesa' se spustila širom kontinenta."\nNegde u sredini, ispostavilo se kasnije, legendarnog govora britanskog ratnog lidera Vinstona Čerčila na Vestminsterskom koledžu, u američkom gradu Fultonu 5. marta 1946. godine, našla se i ova rečenica.\nPored bojazni od širenja političkog uticaja dojučerašnjeg saveznika iz Drugog svetskog rata Sovjetskog Saveza, u njoj se pominje i kovanica koja će u narednim decenijama postati sinonim za polarizaciju modernog sveta.\n„Termin gvozdena zavesa je odlična metafora koju je Vinston Čerčil iskoristio za objašnjenje ideološke i političke podele koja je nastala u Evropi posle Drugog svetskog rata", Stevan Nedeljković, docent Fakulteta političkih nauka (FPN) u Beogradu, ocenjuje u pisanoj izjavi za BBC na srpskom.\n„Političar takvog formata mogao je da prepozna nivo razlika u idejama, vrednostima i politikama Istoka i Zapada, kao i proces deobe sveta u dva tabora", dodaje.\nZato je pridevom gvozdena Čerčil želeo da naglasi „dubinu i nepremostivost barijere ili zavese" koja se spuštala početkom 1946. godine, piše Nedeljković.\nPojedini istoričari upravo ovaj datum uzimaju za početak Hladnog rata - period krajnje zaoštrenih odnosa između velikih sila - prvenstveno Sovjetskog Saveza i Sjedinjenih Američkih Država.\nIako je Britanac zaslužan za njeno popularizovanje, termin Gvozdena zavesa se povremeno upotrebljavao kao metafora i ranije, a uglavnom je označavao zatvorenu geopolitičku granicu, kao i kraj jedne ere.\nŽila mira kao hladnoratovska uvertira\nČerčil, konzervativni premijer Velike Britanije, odmah je po okončanju Drugog svetskog rata izgubio izbore od laburista, te je na njegovo mesto došao Klement Atli.\nTo ga, međutim, nije sprečilo da početkom 1946, kao bivši britanski premijer i lider opozicije otputuje u SAD na poziv američkog predsednika Harija Trumana.\nNa ovom putovanju održao je čuveni govor „Žila mira" - 5. marta 1946, u gradu Fultonu, država Misuri, u kome je, između ostalog, pomenuo „gvozdenu zavesu", ali i „upozorio Amerikance na ekspanziju Sovjetskog Saveza".\nPolitikolog Stevan Nedeljković ističe da je Čerčil „kao ratni lider i heroj imao ogroman uticaj i u Britaniji i preko Atlantika", iako u vreme posete predsedniku Trumanu nije obavljao državničku funkciju.\n„Njegov govor nazvan Žile mira uputio je na dva magistralna pravca - prvo, na nužnost jačanja odnosa Ujedinjenog Kraljevstva i SAD i drugo, na senku koja se natkriva nad mirom i odnosima među ratnim saveznicima", dodaje politikolog.\nNaglašava da je Čerčil, inače poznat po korišćenju metafora u govorima, upotrebio gvozdenu zavesu upravo kao simbol posleratne podele sveta i dubokog jaza među državama Istoka i Zapada.\nTokom govora u Fultonu, britanski političar je podsetio da su iza te linije prestonice „starih država" centralne i istočne Evrope - Varšava, Berlin, Prag, Beč, Budimpešta, Beograd, Bukurešt i Sofija.\n„Svi ti čuveni gradovi i stanovništvo oko njih leže u onome što moram nazvati sovjetskom sferom, i svi su subjekti, u ovom ili onom obliku, ne samo sovjetskog uticaja, već i veoma visoke, i u mnogim slučajevima, povećane kontrole iz Moskve", rekao je Čerčil.\nUbrzo je stigao odgovor iz Moskve, objavljen u Pravdi, zvaničnom glasilu Komunističke partije Sovjetskog Saveza.\nTadašnji sovjetski lider Josif Visarionovič Staljin osudio je govor u Fultonu i označio ga kao „poziv na rat sa Sovjetskim Savezom", a britanskog političara optužio da želi da postavi desničarske vlade po istočnoj Evropi kako bi agitovale protiv SSSR-a.\nI na Zapadu su isprva negodovali zbog Žile mira, a bilo je i onih koji su hteli da se distanciraju od toga - pojedini britanski laburisti, američki liberali i levičari, pa i sam predsednik Truman.\nMeđutim, kako je Hladni rat uzimao maha, tako je promenjen i stav po ovom pitanju, pa se na Čerčilov govor počelo gledati kao na vizionarsko upozorenje, a ne bezobzirnu polemiku.\nSamo godinu dana ranije - Vinston Čerčil, Frenklin Ruzvelt i Josif Staljin odlučivali su na Jalti o sudbini sveta\nIza i ispred\nTermin Gvozdena zavesa vremenom je postao sastavni deo hladnoratovskog političkog rečnika.\nU narednim decenijama bio je sinonim za simboličnu, delom fizičku, ali svakako ideološku podelu Evrope i sveta na - kapitalistički Zapad i socijalistički Istok.\nNa socijalističkoj, istočnoj strani bili su Sovjetski savez, Istočna Nemačka, Čehoslovačka, Mađarska, Poljska, Rumunija i Bugarska, dok su se sa druge strane Gvozdene zavese nalazile ostale evropske države, među kojima je bilo i onih vojno neutralnih, poput Austrije, Švajcarske, Švedske i Finske.\n„Za obe strane Gvozdena zavesa bila je jasno iscrtana geografska i politička linija, čiji bi prelazak označio rat između sila koje su nešto kasnije obrazovale NATO i Varšavski pakt", ocenjuje Nedeljković.\nIstočni Varšavski - ugašen 1991. godine, i zapadni NATO pakt predstavljali su međunarodne vojne saveze zavađenih strana.\nPored vojnih, razvijeni su i ekonomski savezi.\nSSSR i ostale zemlje Istočnog bloka osnovale su Savet za uzajamnu ekonomsku pomoć (SEV), dok je Zapad imao Evropsku ekonomsku zajednicu, preteču Evropske unije, i Evropsku asocijaciju za slobodnu trgovinu (EFTA).\nIstočni Berlinci su se popeli na Berlinski zid 9. novembra, srušivši time Gvozdenu zavesu u Nemačkoj\nGvozdena zavesa je avgusta 1961. godine dobila i fizički oblik u vidu Berlinskog zida koji je i na taj način razdvojio duboko podeljeni Istok i Zapad.\nNekoliko meseci kasnije u Beogradu, glavnom gradu socijalističke Jugoslavije, održana je prva konferencija Pokreta nesvrstanih - međunarodne organizacije koja je okupila veliki broj zemalja koje su se protivile blokovskoj politici.\nTako je Jugoslavija sebi obezbedila specifičan status u Hladnom ratu.\n„Čini se da gvozdena zavesa nije bila prečesto u diskursu jugoslovenskih lidera, ali jugoslovenska politika iz tog period potvrđuje da su dobro razumeli njeno značenje.\n„Štaviše, da su kao malo koja država uspeli da ubiraju koristi iz 'oba sveta'", navodi Nedeljković.\nKako se Hladni rat bližio kraju, tako je i Gvozdena zavesa krenula da se haba.\n„Počela je da se podiže dolaskom Mihaela Gorbačova na čelo Sovjetskog Saveza i pokretanjem ekonomsko-političkih programa Perestrojka i Glasnost", navodi Nedeljković.\n„Kada sovjetske trupe nisu intervenisale prilikom takozvanog pada Berlinskog zida 9. novembra 1989. godine, u tom trenutku je bilo jasno da je zavesa definitvno podignuta", dodaje docent FPN-a.\nSve do početka ukrajinske krize i rata, gvozdena zavesa je, smatra politikolog, pominjana „kroz prizmu sećanja na davna i strašna vremena i obeležavanje godišnjica pada Berlinskog zida ili ujedinjenja Nemačke".\n„Danas gvozdena zavesa ponovo ulazi u diskurs, ali se ipak čini da je reč o pokušaju korišćenja starih kovanica za nove i bitno drugačije izazove", zaključuje Nedeljković.


Raste zabrinutost za Italiju | Kiosk | DW | 23.07.2013\nRaste zabrinutost za Italiju\nNjemačka štampa piše o rastu duga i inertnosti Italije, koja zabrinjava EU više od Grčke. Osvrće se i na napore Ministarstva pravde u Njemačkoj da više zaštiti žrtve rasizma, što je uslijedilo nakon prijekora UN-a.\nU Grčkoj su dugovi dostigli novi rekord, pa ipak su političari eurozone najviše zabrinuti za Italiju, piše u svom komentaru Sueddeutsche Zeitung i dodaje:\n"Za to postoje dobri razlozi. Grčka je izgubila više od četvrtine svoje nekadašnje ekonomske moći. Mnoge firme su propale, saradnici otpušteni. Ništa više nije onako kao što je bilo prije krize. Zemlja je dotakla dno, ali ipak pokušava da se modernizuje i tako iskoristi šansu za ekonomski oporavak. Sa Italijom je drugačije. Tamo dugovi rastu bez da se i naslućuju signali za promjenu svijesti i novi početak.\nRezignirani Mario Monti\nItalijani su u februaru jasno pokazali koliko drže do vlade koja provodi reforme i mjere štednje. Ne drže ništa. Takvu vladu ne žele. Oni su otjerali reformistu Marija Montija. Od tada treća po redu ekonomska sila eurozone - Italija - istrajava u krizi poput paralisanog kolosa. Investitori još uvijek podnose i tolerišu takvu opasnu ukočenost. Ali kada ih uhvati nervoza, pokazaće se koliko italijanski nerad i ljenčarenje može biti opasno i to ne samo za Italiju već i za cijelu eurozonu", piše Sueddeutsche Zeitung.\nPrijekor Njemačkoj zbog rasizma\nList Tagesspiegel iz Berlina ukazuje kako je slučaj Sarrazin probudio Ujedinjene nacije i dodaje da ljudi u Njemačkoj nisu dovoljno zaštićeni od rasizma. Ministarstvo pravosuđa u Berlinu, nakon prijekora UN-a, sada ispituje da li mora mijenjati paragraf koji se odnosi na huškanje protiv drugih i namjerava da sudijama i pravnicima obezbijedi bolje školovanje, ukazuje Tagesspiegel i nastavlja: "Odbor za borbu protiv rasizma UN-a je u aprilu izjave bivšeg berlinskog senatora za finansije i bivšeg člana uprave Bundesbanke Sarazzina ocijenio rasističkim i kritikovao što pogođeni nemaju u Njemačkoj dovoljnu zaštitu. Sarazzin je u intervjuu listu "Lettre" sa omalovažavanjem govorio o arapskim i turskim migrantima, zbog čega su oni i podigli tužbu. Berlinsko tužilaštvo obustavilo je istražni proces i nije ga željelo nastaviti ni na molbu Ministarstva pravde, nakon što je Njemačka dobila prijekor od UN-a.\nPrema navodima Ministarstva pravosuđa u Berlinu ispitaće se više način interpretacije koju imaju sudovi odnosno sudije u ovakvim slučajevima a ne i sam zakon. Paragraf o huškanju predviđa kazne zatvora od tri mjeseca do pet godina za one koji izvrše napad na čovjekovo dostojanstvo zbog njegove pripadnosti određenoj grupi i to vrijeđanjem, prezirom ili kletvom. Sada se razmišlja, da li se u budućnosti već u istražnom postupku treba poklanjati posebna pažnja rasistički utemeljenim motivima, ili bi se trebale povećati kazne, izjavio je portparol ministrice pravosuđa Sabine Leutheusser-Schnarrenberger (FDP). Ispituje se i kako da se sve to unese u sistem obrazovanja mladih tužioca i pravnika.\nZaposlenima u Njemačkoj sve više potrebna rehabilitacija\nRehabilitacija sve potrebnija\nIsti list donosi članak pod nazivom "Sve je više zaposlenih kojima je potrebna rehabilitacija i terapija" i dodaje: Tokom 2012, 1,1 milion ljudi morao je na rehabilitaciju, kako bi bili sposobni da nastave da rade. To je za 25 posto više nego u 2005. godini. Ovi podaci prizilaze iz statistike Njemačkog penzionog osiguranja (DRV). DRV računa da će broj onih, koji posezu za ovom vrstom medicinskog tretmana u cilju očuvanja zdravlja, narednih godina rasti.\nZaposleni koji ide na rehabilitaciju ima u prosjeku 50 godina. Rehabilitacija traje 29 dana i košta 3.600 eura. U pravilu sve se odvija pod motom: "Bolje rehabilitacija nego penzija". To se radi iz finansijskih razloga, jer zaposleni su onda u stanju nastaviti sa radom i socijalnim davanjima. Institut za prognozu društvenih kretanja je došao do rezultata istraživanja koji pokazuju da se svakim investiranim eurom za rehabilitaciju, državi vrati pet eura."\nTagovi Njemačka i Sarrazin, Italija i euro\n„Trump je izdao jednu cijelu generaciju“ 19.05.2018\nJedna od tema kojom se danas bave komentatori njemačke dnevne štampe je krvoproliće u srednjoj školi u Santa Feu. Ponovo se postavlja pitanje da li je napad mogao biti spriječen i da li je zakazala politika?


Zvezdin gol iz ofsajda: Sudijski ekspert analizirao pogodak crveno-bijelih! (VIDEO) | Fudbal\nZvezdin gol iz ofsajda: Sudijski ekspert analizirao pogodak crveno-bijelih! (VIDEO) | MONDOBA\nZvezdin gol iz ofsajda: Sudijski ekspert analizirao pogodak crveno-bijelih! (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.04.2021. / 22:34\nAutor Dragan Šutvić 21.04.2021. / 22:34\nKomentator suđenja na TV Arena sport govorio o vodećem golu Zvezde u polufinalu Kupa.\nGol kojim je Crvena zvezda u 2. minutu povela protiv Radnika zbunio je sudije na "Marakani", pa su ga ipak priznale.\nŠtoper crveno-bijelih Nemanja Milunović gađao je glavom poslije kornera, njegov saigrač Seku Sanogo aktivirao se iz ofsajda, krenuo da udari loptu i povrijedio pravilo.\nPomoćni sudija je podigao zastavicu, a glavni arbitar Miloš Đorđić je poslije kratke konsultacije ipak priznao taj pogodak.\nPrema mišljenju bivšeg sudije i bivšeg čelnika sudijske organizacije Zdravka Jokića, gol nije trebalo da bude priznat.\n"Lopta odlazi pod određenim uglom i odjednom ide u drugi ugao. Po ovome što vidimo, to je uticaj na igru i to je ofsajd", izjavio je on za TV Arena sport.\nCrvena zvezda pobijedila je 2:1 u dramatičnom meču, a poslije trijumfa Partizana u Novom Sadu protiv Vojvodine zakazan je derbi i u finalu Kupa.


NAUČNICI ZAINTRIGIRANI Imaju 80 godina, a piju, puše i provode se kao mladići - Penzioneri - Crna Gora\nNAUČNICI ZAINTRIGIRANI Imaju 80 godina, a piju, puše i provode se kao mladići\nMilica Hajdukovic apr 18, 2018\nNovi snimci otkrili su da ovi “super starci” u mozgu imaju veći udeo rijetkog neurona zvanog Ekonomo, poznatog i kao “socijalni” neuron koji je nefunkcionalan kod ljudi s autizmom, šizofrenijom i bipolarnim poremećajem.\nIz grupe od 74 čoveka, odabrali su 10 “super staraca” i pratili su ih 24 meseca, zatim su analizirali njihov mozak čak i nakon što bi neko od njih umro. Skenovi su pokazali kako su ti starci imali nakupine tau proteina koji uzrokuje demenciju, ali nisu imali simptome, a vodili su vrlo aktivne živote, neverovatne za većinu ljudi starijih od 90.\nProsječna starost za penziju je 68,5 godina, no dr. Rogalski je rekla kako 18 odsto “super staraca” nikad ne ode u penziju, a ostatak obično nađe neki drugi posao kasnije, ili su izuzetno aktivni u zajednici.\n“Super starci” imaju u povećanim količinama neuron Ekonomo, no još nije jasno da li je on pokretačka sila ili simptom. Jesu li društveni zbog neuraona ili njihovo druženje uzrokuje veću količinu Ekonoma u mozgu.\n“Skoro pa mislim da bi trebalo da prestanemo da istražujemo i samo da počnemo više da koristimo mozak i tijela. Ovi ljudi su inspirativni, piju vino, piju kafu, goje se, ali vježbaju i koriste mozak. Možda nam to nešto govori”, kazala je dr. Kovas.\nHrvati u penziju sa 67 godina: Ili s posla pravo na groblje


Peticija za podršku ženama i očuvanju poslova u EU – Helsinški Parlament Gradjana Banja Luka\nPeticija za podršku ženama i očuvanju poslova u EU\nCOVID- 19 kriza teško je pogodila sve Evropljane. Ali njegov ekonomski uticaj pogađa žene teže od muškaraca. Iako su na početku krize žene kao medicinske radnice i prodavačice u supermarketima dobijale aplauze, ovakav vid podrške veoma je u mali u odnosu na stvarne mjere koje im mogu pomoći. Poslednje statistike iz EU, govore da trenutno žene gube posao mnogo češće od muškaraca. Mnoge rade u oblasti turizma, u hotelima, restoranima, maloprodaji i drugim granama koje su pogođeni krizom.\nU martu je skoro pet puta više žena izgubilo posao od muškaraca. Povrh toga, žene obavljaju najveći dio neplaćenog posla koji je aktuelan zbog zatvorenih škola i ustanova za brigu o djeci i bolesnim članovima porodice. U Njemačkoj je izračunato da roditelji troše minimum tri sata dnevno pomažući djeci. U 82% slučajeva roditelji su značili majke. Zbog ove dodatne količine posla u kući, žene jedva imaju vremena sudjelovati u javnoj raspravi i učestvovati u procesu donošenja odluka. Akademske studije u EU pokazuju da su tokom COVID krize, ženske naučnice predale samo polovinu istraživačkih radova u naučnim časopisima u odnosu na prethodni period 2019. Muške kolege predale su više radova u odnosu na isti period 2019. Žene imaju manje vremena nego ikada ulagati u svoje karijere – dok porast nezaposlenosti ostavlja kompanijama širok izbor za zapošljavanje uglavnom muškaraca.\nPosljedice pandemije pretvaraju se u ogromnu krizu za prihod žena, njihovu životnu zaradu, penzije, te sveukupno učešće i moć u društvu. Sada je vrijeme da se ovaj trenutak pretvori u priliku za unapređenje rodne ravnopravnosti.\nEuropska komisija i Evropski parlament razvijaju instrument za oporavak od krize u iznosu od 500 milijardi eura. Ovaj investicioni plan za novo pokretanje i modernizaciju ekonomije, oblikovaće budućnost Evrope borbom protiv klimatskih promjena i uvođenjem zelene i digitalne transformacije. To je apsolutni prioritet Evropske Unije, ali postoji upozorenje: u digitalnom i energetskom sektoru dominiraju muškarci. Bez dodatnih mjera, ovaj instrument ekonomske podrške neće ponuditi posao ženama koje gube poslove. To bi moglo prerasti u program preraspodjele radnih mjesta i dohotka koji se prenosi sa žena na muškarce. Tako će ovaj instrument povećati siromašenje radnica, a finansiraju ga evropski porezni obveznici od kojih su polovina žene. Ovo je primjer nenamjernih posljedica koje nastaju kada perspektiva rodne ravnopravnosti nije uključena i primijenjena tokom planiranja mjera za oporavak.\nKao odgovor na ovo, žene koje rade u Evropskim institucijama i civilne organizacije pokrenule su peticiju u kojoj pozivaju Europsku komisiju i Evropski parlament da se pobrinu da se barem polovina iznosa instrumenta za oporavak utroši na rad žena i unapređenje ženskih prava, kao i ravnopravnost žena i muškaraca. Zadatak Evropskih institucija je osigurati implementaciju čl. 23. Evropske povelje o osnovnim pravima: „Jednakost žena i muškaraca mora se osigurati u svim oblastima, uključujući zapošljavanje, rad i plate“. Traži se od Evropskih Institucija da djeluju u skladu sa Strategijom za ravnopravnost polova Evropske komisije usvojenoj u martu 2020. godine.\nPeticiju je organizovala Alexandra Geese, članica Evropskog Parlamenta i može se potpisati na ovom linku:\nPrevPrethodnaUticaj trenutne krize na zapošljavanje žena u EU i okruženju\nNarednaIstraživanje o diskriminaciji u BiHNext


Hrvatska na krilima sjajnih Šarića i Bogdanovića pobijedila Sloveniju - Večernji.hr\nHrvatska na krilima sjajnih Šarića i Bogdanovića pobijedila Sloveniju\n12. 08. 2017. u 20:03 33 komentara 4966 prikaza\nPredvodio nas je Dario Šarić s 25 koševa, Bogdanović je dodao 23, a Žorić 11.\nHrvatska košarkaška reprezentacija nastavlja s odličnim predstavama u pripremama za skorašnji Eurobasket. Izabranici Ace Petrovića danas su se u Opatiji predstavili domaćoj publici i pobijedili Sloveniju 85:81.\nNBA u Europi Šarić protiv Žižića, Sixersi protiv Celticsa u siječnju 2018. u Londonu\nBila je to još jedna kvalitetna utakmica naših igrača, a ponovno su nas predvodili fenomenalni Šarić i Bogdanović. Bio je to susret u kojem su se reprezentacije izmjenjivale u vodstvu, a hrvatski košarkaši bili su mirniji u završnici i došli do još jedne pobjede.\nSlovenci su nešto bolje otvorili susret i imali vodstvo u prvoj četvrtini koju su dobili 25:19, da bismo se mi u drugoj vratili u igru i na odmor otišli s vodstvom 46:45. U trećoj dionici gosti opet bježe, ali naši košarkaši pred kraj hvataju priključak i u zadnju četvrtinu ulaze s četiri poena prednosti. U napetoj završnici jedan od najboljih novaka NBA lige nosi nas do pobjede.\nDario Šarić odigrao je fenomenalnu utakmicu, zabio 25 koševa te upisao 15 skokova, šest asistencija i dvije blokade. Bogdanović je dodao 23 koša, a Žorić 11.\nZa naše košarkaše slijedi dan odmora, a onda u ponedjeljak igraju protiv Ukrajine.\nPRIMJER DRUGIMA Dario Šarić: Za Hrvatsku se mora igrati, tako su me odgojili!\nPovratnik Popović: Petrović je i mene provocirao, a karakter me koštao u karijeri\nKljučne riječi Bojan Bogdanovć Dario Šarić Hrvatska košarkaška reprezentacija košarka\nIzvrsno ! Eh, kad bi imali ovog Doncica nitko nam godinama ne bi mogao nista.Treba nam takav tip beka sutera i razigravaca..To se ne rađa cesto\nnas svi dobivaju pa ni u smučanju nismo nič dobro ima šanse kad nema ivice i janice


Tokom 2 nedelje, od 11. do 26. septembra, Solun je bio centar svetske arhitektonske zajednice. Zvanična izložba međunarodnog arhitektonskog konkursa koji je organizovao ALUMIL održana je sa punim uspehom i dobila odlične kritike arhitektonskog sveta, institucija i posebno građana Soluna.\nIzložba je održana u dvorištu Centra za digitalnu transformaciju i digitalne veštine – Cisco u Staroj klanici i predstavila je 173 arhitektonska predloga iz kancelarija širom sveta, za redizajn zapadne obale Soluna, prema principima održivog razvoja.\nNa impresivnim i osvetljenim panoima posetioci su mogli da vide slike drugačije zapadne kapije, da pročitaju viziju arhitekata kroz njihove reči i da kroz master planove vide detalje svake studije.\nIstovremeno, bogata istorija kako takmičarskog područja tako i samog grada štampana je u velikim dimenzijama na ulazu u izložbu i posetiocima pružila celu priču, povezujući prošlost sa budućnošću.\nGlavni cilj izložbe ArKsellence 2 bio je da građani Soluna učestvuju u ovom naporu, kako bi se ostvario veliki potencijal zapadne obale Soluna. U tom smislu, izložba je uvela nešto posebno: svaki posetilac je imao priliku da svojim mobilnim telefonom skenira bar kod ispod svakog predloga i glasa za onaj koji je želeo! Tako, posetilac ne samo da je video evoluciju kako bi zapadna obala mogla da bude, već je i aktivno učestvovao podržavajući ono što on/ona preferira za grad.\nU subotu, 11. septembra, u 11 časova, održavao se paralelni događaj izložbe ArXellence 2: okrugli sto pod nazivom „Traženje mogućeg i potrebnog između kulturnog nasleđa i moderne arhitekture“. Moderator diskusije – kojoj je onlajn prisustvovalo skoro 1000 ljudi – bio je arhitekta i stručni konsultant konkursa gospodin Evangelos Lyroudias, dok je panel govornika svojim prisustvom počastio odabrane članove šire arhitektonske zajednice, građevinske inženjere i drugi stručnjaci koji rade u oblasti urbanizma.\nDogađaj je počeo kratkim govorom lidera inicijative ArXellence i direktora za inovacije ALUMIL-a, gospodina Nikolaos Salpingidis, koji je napomenuo da su „arhiteke iz 90 zemalja zamislile naš grad i njegovu budućnost. „Ono što smo želeli sa ovim konkursom je da pronađemo načine za koje ćemo moći da realizujemo takve projekte u budućnosti, a da ne ostanu samo ideje na papiru.“ Tokom diskusije, govornici su se fokusirali na glavno pitanje preuređenja i redizajniranja zapadne rive i izneli svoje perspektive o pitanjima arhitekture. i urbanistički dizajn.\nALUMIL, u saradnji sa Thessaloniki Walking Tours i SIMVOLI | Conference & Cultural Management, ponudio je javnosti program obilaska šireg područja zapadne obale, besplatno. Tura „Kod Zapadne kapije“ sastavila je slagalicu jednog kraja bogate prošlosti: od Vile Petridi, Safousove ulice i prostora geta Barona Hirsa, do Stare železničke stanice, Mylos, VILKA, Muzeja vode i Francuski frižider, svaka lokacija „priča“ svoju priču. Poslednja stanica svakog obilaska bilo je dvorište amblematične zgrade Stare klanice, gde su učesnici imali priliku da posete izložbu ArXellence 2.\nPored šetnji koje nudi ALUMIL, za vikend 25. i 26. septembra organizovane su i „šetnje industrijskog nasleđa“ u okviru Otvorene kuće u Solunu. Šetnje su imale Vilku kao polaznu tačku i išle su po celom prostoru oko Ulice 26. oktobra, sa zaustavljanjem kod najznačajnijih objekata. Poslednja stanica šetnji Otvorenih vrata bila je i dvorište Stare klanice i izložba ArXellence 2. Vredi napomenuti da je ALUMIL još jednom bio zlatni sponzor Otvorene kuće u Solunu, aktivno podržavajući instituciju.


SpaceX lansirao prvu turističku misiju u svemir | Krupljani.BA\nSpaceX lansirao prvu turističku misiju u svemir\nKompanija SpaceX je napravila još jedan korak naprijed kada je riječ o putovanjima u svemir, a to je uspješno lansirana turistička misija Inspiration4.\nSpaceX je u svemir poslao četiri osobe te tako započeo prvu misiju s posadom u kojoj nema nijednog profesionalnog astronauta. Misija nazvana Inspiration4 predstavlja najnoviji korak ka privatnim putovanjima u svemir, koja kompanije poput SpaceX-a žele dovesti na nivo da budu sasvim normalne i dostupne turistima, a ne samo vladinim astronautima.\nRaketa Falcon 9 je lansirana s rampe 39A u NASA-inom Svemirskom centru Kennedy na Floridi. U kapsuli Crew Dragon su američki milijarder Jared Isaacman, obučeni pilot i osnivač kompanije Shift4 Payments, kao i još tri osobe koje su platile putovanje u svemir, a to su Hayley Arceeaux, 29-godšnja fizičarka koja je preživjela rak, Christopher Sembroski, analitičar iz kompanije Lockheed Martin te Sian Proctor, geonaučnica i bivša kandidatkinja za NASA-inu astronautkinju.\nPosada je u svemir otputovala u SpaceX-ovoj kapsuli Crew Dragon Resilience, postavljenoj na vrh rakete Falcon 9. Sistem je već korišten za slanje četiri vladina astronauta na Međunarodnu svemirsku stanicu prije gotovo godinu. Međutim, plan novog putovanja ne podrazumijeva spajanje sa ISS-om, nego trodnevni boravak u orbiti Zemlje na još višoj visini od one na kojoj se nalazi ISS.\nDevet minuta nakon lansiranja prva faza rakete Falcon 9 se vratila na Zemlju i sletjela na dron brod u Atlantskom okeanu.\nMisija ima i humanitarni karakter s ciljem finansijske podrške bolnici St. Jude Children’s Hospital, neprofitnom istraživačkom centru koji pruža besplatnu brigu djeci oboljeloj od raka. Isaacman je donirao 100 miliona dolara, a cilj je kroz misiju Inspiration4 prikupiti još 100 miliona dolara.


Doček Nove godine 2022 Beč, Austrija - Novogodišnji aranžmani Beč\nAranžmani za Novu godinu - Beč, Austrija\nCarski grad Beč, stecište kulture i aristokratije, poslednjih dana decembra pretvara se u pravu novogodišnju pozornicu. Ukoliko izaberete neki od brojnih novogodišnjih aranžmana za Beč, 31. decembra se obavezno uputite u stari deo grada, koji postaje pravo mesto slavlja. Tu vas čeka deset postavki sa raznovrsnim muzičkim programima, valcerom, gastronomskim specijalitetima, kuvanim vinom i raznoraznim bečkim đakonijama. Takozvana “novogodišnja bečka staza” okuplja na hiljade ljudi i glavno mesto proslave je ispred katedrale svetog Stefana u samom centru grada. Drugo najpoznatije mesto za doček Nove godine u Beču je Prater. Gde god da odlučite da dočekate Novu godinu, a ispratite staru, uz dobro raspoloženje i šampanjac, imaćete priliku da gledate spektakularan vatromet u ponoć.\nVećina ulica u centru grada tokom novogodišnje noći ukrašena je velikim brojem raskošnih jelki i ukrasa, tako da je prava privilegija prisustvovati dočeku Nove godine u Beču. Ukoliko budete učesnik “novogodišnje staze” ne propustite priliku da zaigrate valcer, pošto je novogodišnje veče poznato po tome što svi plešu “ales valcer”. Ako uživate u romantičnoj atmosferi, vaš novogodišnji aranžman u Beču može da bude usmeren na plovidbu brodom duž Dunava uz romantičnu večeru i veselu atmosferu.\nOno što ovu evropsku metropolu izdvaja od ostalih jeste Bečki novogodišnji koncert koji se održava 1. januara. Ovaj spektakularan događaj, jedinstven u svetu, putem malih ekrana prati preko 60 miliona ljudi. U Beču imate mogućnost da budete deo toga, ali prethodno morate da se pobrinete da nabavite karte na vreme. O kupovini ulaznica najbolje bi bilo da se informišete na sajtu Bečke filharmonije. Ukoliko ne uspete da nabavite karte, a želite da pratite koncert, preporučujemo vam da odete ispred Gradske kuće, gde se tradicionalno organizuje “doručak protiv mamurluka” uz gledanje direktnog prenosa čuvenog Novogodišnjeg koncerta Bečke filharmonije. Dakle, možemo da zaključimo da je doček Nove godine u Beču nešto što nikako ne treba da propustite.