Македонски лидери постигли договор о изласку из кризе\nLideri četiri najveće partije u Makedoniji su rano jutros, posle višečasovnih pregovora uz posredovanje evropskog komesara za proširenje Johanesa Hana, postigli dogovor za izlazak zemlje iz političke krize, preneli su makedonski mediji.\n„Mogu da vam kažem da smo postigli dogovor koji su potpisali lideri četiri najveće partije i zadovoljan sam postignutim“, izjavio je Han novinarima posle razgovora sa liderima VMRO-DPMNE Nikolom Gruevskim, SDSM Zoranom Zaevim, DUI Ali Ahmetijem i DPA Menduhom Tačijem.\nHan je naglasio da su se lideri saglasili oko prevremenih parlamentarnih izbora i da će fokus nadalje biti na implementaciji izveštaja o ostalim preporukama Evropske komisije.\nNeposleredno posle završetka susreta premijer Nikola Gruevski i lider opozicione SDSM izneo je stav o postignutom dogovoru, rekavši:\n„Politička kriza u Makedoniji je rešena, evropske perspektive Republike Makedonije ostaju otvorene, a privreda se oslobađa stega nametnutih političkom krizom i nastaviće da raste što znači nova radna mesta i nove investicije”.\nOn je zahvalio svima koji su pomogli u čitavom procesu, pre svega predstavnicima EU i SAD, trojici evroposlanika i posebno komesaru Hanu.\nPremijer Gruevski je objasnio da će se u skladu sa postignutim dogovorom, kao sistemsko rešenje od sada pa za sve naredne parlamentarne izbore 100 dana pred svake parlamentarne izbore vlada povlačiti, a biće formirana nova zadužena za spovođenje izbora.\nGruevski je objasnio da to u ovom slučaju znači da će VMRO-DPMNE kandidovati privremenog premijera za period od 100 dana, počev od 15. januara 2016. do izbora koji će biti održani 24. aprila 2016.\n„Kako niko ne bi imao alibi i izgovore za izborne rezutate, saglasili smo se da će, počev od 20. oktobra pa do izbora SDSM uz prethodne konsultacije sa VMRO-DPMNE i DUI dati predlog za tehničkog ministra za unutrašnje poslove što znači ličnost koja ni na koji način nije povezana ni sa jednom političkom partijom“, dodao je on.\nPrema dogovoru, osim za MUP, SDSM će predložiti ministra za rad i socijalnu politiku. U ministarstvima za finansije, poljoprivredu, šumarstvo, vodoprivredu i za informativno društvo će biti određeni zamenici ministara sa pravom veta.\nLider najveće opozicione partije Zoran Zaev je izrazio zadovoljstvo sporazumom postignutim na liderskom sastanku i rekao da se današnjim dogovorom potvrdilo sve što je njegova partija i koalicioni partneri poručivali u projektu „Istina za Makedoniju“.\nPredviđeno je da 15. septembra bude izabran specijalni tužilac koji će biti zadužen da sprovede istragu u vezi sa sadržajem, dokazima i argumentima iz prislzuškivanih telefonskih razgovora.\n„Novi javni tužilac sa potpuno autonomnim ovlašćenjima će dobiti materijale koji na transparentan način treba da budu procesuirani, paralelno preko skupštinskih komisija a njihov sadržaj će takođe biti dostupan javnosti. Najvažnije od svega je što će se činjenice i dokazi imati pravne posledice“, rekao je Zaev.\nZaev je dodao da će se opozicija početkom septembra vratiti u Sobranije i kako je rekao, aktivno učestvovati u sprovođenju svih segmenata postignutog dogovora.


Svjetska ekonomija na tri pukotine\nGlobalni rast se brzo vraća, ali je oporavak od pandemije neravnomjeran i krhak\nSvako bjekstvo iz kovid-19 krize je povod za slavlje. Međutim današnja ekonomija u usponu takođe je izvor strepnje, jer se ispod površine kriju tri linije rasijedanja ili pukotine. Zajedno će odrediti ko će napredovati i da li ovaj najneobičniji oporavak koji se pamti može biti održiv.\n7210 pregleda\t1 komentar(a)\nPandemija je prouzrokovala zastrašujući ekonomski pad, ali sada se sada uveliko zahuktava jedan čudan i uzbudljiv bum. Cijena nafte je naglo porasla, a restorani i firme koje se bave prevozom moraju da se bore i čine razne ustupke da bi privukli radnike. Dok ove kompanije nagoveštavaju da će profit ove godine dostići istorijski maksimum, indeks koji su objavili JP Morgan Čejs i IHS Markit sugeriše da je globalni rast najviši od bujnih dana 2006, piše „Ekonomist“.\nPrva linija rasijedanja razvaja vakcinisane i nevakcinisane. Samo one zemlje koje se vakcinišu moći će da ukrote kovid-19. To je uslov da se trgovine, barovi i kancelarije trajno ponovo otvore, a da kupci i zaposleni imaju samopouzdanja da napuste domove.\nMeđutim, tek je svaki četvrti stanovnik širom svijeta dobio prvu dozu vakcine, a samo je jedan od osam revakcinisan i potpuno zaštićen. Čak su i neke savezne države SAD koje imaju manji procenat vakcinisanih ranjive na zaraznu delta varijantu virusa.\nDruga linija rasijedanja prolazi između ponude i potražnje. Nestašica mikročipova omela je proizvodnju elektronike i automobila baš u momentu kada potrošači žele u njima da uživaju. Troškovi transporta robe iz Kine do luka na zapadnoj obali Amerike učetvorostručili su se u odnosu na nivo prije pandemije. Iako su ova uska grla odblokirana, tek otvorene ekonomije stvoriće novu neravnotežu.\nU nekim zemljama izgleda da ljudi više vole da odu na piće za šank, nego da stanu da rade za šankom, pa se javlja nedostatak radne snage u uslužnom sektoru. Cijene nekretnina su porasle, što govori da će i stanarine uskoro početi da rastu. To bi moglo da održi inflaciju i produbi osjećaj da se ne može priuštiti da se plaća stan.\nI treća linija rasijedanja se stvara zbog povlačenja stimulusa. U jednom trenutku, intervencije države koje su počele prošle godine moraju se prekinuti. Centralne banke iz bogatog svijeta kupile su sredstva vrijedna više od 10 triliona dolara od početka pandemije i nervozno razmišljaju kako da se izvuku, a da prenaglim stezanjem kaiša ne izazovu zastoj na tržištima kapitala. Kina, čija ekonomija nije opala tokom 2020, daje znak onoga što sledi: pooštrila je kreditnu politiku ove godine, usporavajući rast.\nU međuvremenu, hitne šeme državne pomoći počinju da ističu. Domaćinstva teško da će dobiti novu infuziju „stimulansa“ 2022. godine. Deficiti će se smanjivati, što će naniže povlačiti rast. Do sada su ekonomije u velikoj mjeri izbjegle talas štetnih bankrota, ali niko ne zna koliko će se firme snaći kad dospiju hitni zajmovi i radnici više ne budu mogli da se šalju na prinudne odmore na račun poreskih obveznika.\nMogli biste pomisliti da bi događaj koji je ekstreman poput pandemije, u kombinaciji sa neviđenim vladinim odgovorom na njega, na kraju pokrenuo jednako ekstremnu globalnu ekonomsku reakciju. Pesimisti se brinu zbog povratka inflacije u stilu iz 1970-ih, ili finansijskog kraha, ili da će osnovna energija kapitalizma biti iscrpljena državnim davanjima. Takvi apokaliptični ishodi su mogući, ali nisu vjerovatni.\nPredviđa se da će 2021. godine najsiromašnije zemlje kojima očajno nedostaje vakcina rasti sporije od bogatih zemalja. Čak i dok covid-19 slabi oporavak, tržišta u razvoju suočavaju se sa mogućnošću viših kamatnih stopa. To vrši pritisak na njihove valute dok investitori kupuju dolare, povećavajući rizik od finansijske nestabilnosti. Njihove centralne banke nemaju luksuz da ignorišu privremenu ili uvezenu inflaciju. Kombinacija prekasnog vakcinisanja i preranog stezanja kaiša biće bolna.\nPesimisti se brinu zbog povratka inflacije u stilu iz 1970-ih, ili finansijskog kraha, ili da će osnovna energija kapitalizma biti iscrpljena državnim davanjima. Takvi apokaliptični ishodi su mogući, ali nisu vjerovatni\nsvjetska ekonomijaMorgan ČejsIHS MarkitkoronavirusCOVID 19\n19.09. 21:44 h\t401\t23973\n19.09. 19:11 h\t24\t23457\n20.09. 07:00 h\t16470\n20.09. 08:15 h\t45\t15999\n20.09. 11:10 h\t14274\n19.09. 21:44 h\t47\t401


Kusto: O zaštiti životne sredine treba da učimo od starih Grka - Stakleno Zvono e-TV magazin\nSvake godine u okeanima i morima završi osam miliona tona plastike, što za posledicu ima smanjenje populacije najmanje 600 vrsta, od kojih je 15% ugroženo. To evropske ribare košta 80 miliona evra. Međutm, smatra Pjer Iv Kusto, sin poznatog okeanografa Žaka Kustoa (Jacques-Yves Cousteau), izlaz postoji a krije se u prošlosti.\nOcean plstic Photo by NOAA\nCilj nam je da oslobodimo okean plastike – rekao je na skupu održanom 8. novembra evropski komesar za životnu sredinu Karmenu Vela (Vella). U okviru Junkerovih predloga nameravamo na nivou EU da recikliramo svu plastiku do 2050. To će biti značajno za povećanje finansiranja kroz Junkerov plan – EFSI. Međutim, moramo da promenimo ponašanje. Svi imamo važnu ulogu u smanjenju količine plastike – zaključio je evropski komesar zadužen za zaštitu čovekove okoline.\nTokom mog poslednjeg boravka na Santoriniju posetio sam arheološko nalazište Akrotiri. Bio sam impresioniran načinom na koji su stari Grci čuvali maslinovo ulje i vino u ćupovima. Mislim da iz toga možemo da učimo – rekao je Kusto za Euraktiv Grčka.\nA šta možemo da naučimo od starih Grka? Odgovor je, prema Kustou, možda iznenađujuć ali je interesantan:\nProblem sa kojim se suočavamo bio je glavna briga svih velikih civilizacija u prošlosti – proizvodnja, skladištenje i isporuka proizvoda. Način koji smo mi izabrali u poslednjih 100 godina nije održiv. Kada je reč o budućnosti, nisam optimista ali mislim da još imamo šansu ako ljudi promene ponašanje – kazao je Pjer Iv Kusto.\nPotrebni su nam regulativa, ekonomski podsticaji i akcije dobrovoljaca. Takođe je neophodno promovisati cirkularnu ekonomiju – kazao je predstavnik UN za životnu sredinu u Briselu Ulf Bjernholm (Björnholm) i dodao: Treba da smanjimo proizvodnju plastike, i za jednokratnu upotrebu i one koja se ne reciklira, za upotrebu u npr. kozmetici i industriji automobila.\nUN 6-7. decembra organizuju međunarodnu konferenciju “Prema planeti bez zagađenja”. Informativna kampanja je već pokrenuta i pozivaju se vlade, kompanije i civilno društvo da učestvuju u inicijativi i preduzmu lokalne akcije.\nTags: ambalažni otpadBriselEFSI.EurAktivGuardianJunkerov planmikroplastikaMorski otpadPjer Iv KustoRicardo Serrão SantosSvetska asocijacija za zaštitu prirode (IUCN)Žak Kusto\nNext story Zajedno sa NVO u borbi protiv klimatskih promena\nPrevious story Neophodna odgovornost na svim nivoima prema životnoj sredini


Saopštenje povodom dobijenog slučaja V.A.M. protiv Srbije\nKomitet pravnika za ljudska prava YUCOM dobio je prvi spor protiv države Srbije pred Evropskim sudom za ljudska prava. Presudom Evropskog suda za ljudska prava utvrđeno je da je država Srbija povredila prava iz člana 6, 8 i 13. Evropske konvencije o ljudskim pravima, odnosno prava na poštovanje privatnog i porodičnog života, prava na pravično suđenje i prava na delotvorni pravni lek.\nPo odluci suda, a na zahtev YUCOMa identitet žrtve je u ovom slučaju zaštićen.\nYUCOM naglašava da je ovo je prva presuda u kojoj je Evropski sud za ljudska prava meritorno odlučio o povredi prava garantovanih Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, a kojom se Srbija obavezuje da prekine sa kršenjima navedenih prava i isplati naknadu žrtvi.\nMEDIJSKA POKRIVENOST USPEHA YUCOM-A\nPolitika, 16. mart, 2007. godine\nNOVA PRESUDA PROTIV REPUBLIKE SRBIJE U STRAZBURU\nPreko suda u Strazburu do svog deteta\nMajci koja zbog neefikasnosti suda nije viđala dete osam godina Evropski sud dosudio naknadu od 15.000 evra.\nDržava će platiti i 4.350 evra za troškove postupka. Evropski sud za ljudska prava u Strazburu doneo je ovih dana i drugu presudu na štetu Srbije zbog toga što naši sudovi nisu okončali spor zbog koga je jednoj majci godinama bilo uskraćeno roditeljsko pravo.\nIako je Četvrti opštinski sud u Beogradu još jula 1999. godine doneo privremenu meru po kojoj do konačne presude o starateljstvu ima prava da dva puta mesečno viđa kćerku, majci je to bilo nedostižno gotovo osam godina. Kontakte majke sa kćerkom sprečavao je otac kome nalog suda nije mogao da bude uručen, jer u glavnom gradu eto, nisu mogli da ga nađu ni sud, ni policija, ni socijalne službe. Sve što nije moglo da se uradi za toliko godina, posle ove presude moraće da se završi za tri meseca.\n– Reč je o presudi u slučaju V.A.M., a, kako je u pitanju osetljiva porodična stvar, Evropski sud je predmet vodio pod inicijalima. U izvršenju odluke o poveravanju deteta na čuvanje drugom roditelju sud je konstatovao povredu članova 6. (stav 1), 8. i 13. Evropske konvencije o ljudskim pravima. To znači da je u slučaju gospođe V.A.M. povređeno pravo na suđenje u razumnom roku, pravo na poštovanje porodičnog života i pravo na delotvorno pravno sredstvo, objašnjava dr Slavoljub Carić, zastupnik Srbije pred sudom u Strazburu.\nU čemu je greška države\nPorodična drama započinje tako što je, kako objašnjavaju upućeniji u slučaj, otac oteo dete od majke, odveo ga na letovanje posle čega je žena izgubila svaki kontakt sa kćerkom. Na raspad braka i onemogućavanje da viđa dete uticalo je, čini se, i to što je V.A.M. inficirana HIV-om, navodi se, pored ostalog, u saopštenju suda u Strazburu.\nIako ova činjenica nekima može izgledati kao opravdanje za postupke oca, pomenuti sud ne deli takvo mišljenje. Podsećajući šta su sve prošle majka i kćerka i uzimajući u obzir majčino zdravstveno stanje, kao da ne mogu da se načude što su domaći organi, umesto da pokažu vanrednu ažurnost u sprovođenju donete mere, konstantno propuštali da primene sredstva i obavežu oca da postupi po nalogu suda.\nGde je u ovom konkretnom slučaju pogrešila država?\n– Evropski sud kaže da je osnovna greška bila što je Četvrti opštinski sud propustio da iskoristi proceduralna sredstva koja ima na raspolaganju i obezbedi okončanje postupka. Propušteno je da se realizuje privremena mera kojom je majci omogućeno da viđa dete i koja je doneta 23. jula 1999. godine. Mera nije izvršena i sud u Strazburu konstatovao je da je učinjena povreda. Gospođa V.A.M. tražila je 30.000, a dobila 15.000 evra. To će morati da plati država, kao i 4.350 evra za troškove postupka. To je pravična naknada, ali mnogo je značajnija druga mera koja traži da domaći sud uloži maksimalan napor da se ceo postupak dovede do kraja, dakle da se privremena mera i realizuje, smatra državni zastupnik.\n– U presudi koja još nije pravosnažna (po isteku tri meseca nastupa pravosnažnost) konstatuje se da Srbija u svom pravnom sistemu nema efikasno pravno sredstvo za ostvarivanje prava na suđenje u razumnom roku. Najveći broj predstavki naši građani upućuju upravo iz tog razloga. Obraćanje predsednicima sudova, Ministru pravde ili Nadzornom odboru ne može se smatrati dovoljno adekvatnim sredstvom. Moguće je da će ovakvih slučajeva biti i ubuduće, a da bi se izbeglo da država sporove gubi i plaća naknade mora obezbediti efikasno sredstvo za ubrzanje postupka, kaže Carić.\nKad se nezadovoljna stranaka čiji se predmet godinama ne rešava obrati Nadzornom odboru, to telo može da načini uvid u spise predmeta i preporuči sudu da postupa ekspeditivnije, ali ne može da deluje preventivno, niti licu koje trpi zbog odugovlačenja postupka dodeli adekvatnu naknadu.\nDr Slavoljub Carić potvrđuje da je Komisiji za reformu pravosuđa ponovo dostavio inicijativu da se, izmenama i dopunama odgovarajućih zakona, nedostatak otkloni. Inače, i ovu kao i prethodnu presudu na štetu države (u slučaju Matijašević) zastupnik će kao svojevrsno upozorenje uputiti na adrese svih sudova u Srbiji.\nEvropskom sudu do sada je upućeno više od 1.800 tužbi, neke su podnete poodavno pa se uskoro očekuju i nove odluke.\n– Lane je službi zastupnika dostavljeno 40 tužbi na izjašnjenje, što naravno ne znači da će ove godine biti doneto i toliko presuda. Trenutno u radu imamo oko 50 predmeta, ali broj će svakako da raste. Jedan predmet nekad sadrži i više predstavki, a takav je slučaj koji se odnosi na sud u Novom Pazaru gde u okviru jedne zapravo imamo šest predstavki.\nSem naknade i sudskih troškova od 20.000 evra, koliko država mora da plati, sagovornik kaže da je važnija pouka za ubuduće.\n– Osnovno je da se i privremene mere i postupci pred sudovima moraju na efikasan način izvršavati i završavati, a pogotovo u porodičnim stvarima, radnim sporovima i drugim osetljivim slučajevima. S druge strane, u slučajevima gde nije bilo efikasnosti kao ovde i kada je država osuđena da plati određenu naknadu i preduzme druge individualne mere, važno je da se po tim nalozima Evropskog suda postupi savesno i da se u roku do tri meseca presuda izvrši. Važno je i stalno ukazivati na potrebu da se izmeni zakonodavstvo što je, kao opšta mera, predviđeno u samoj presudi – kaže Carić, uz opasku:\n– Evropski sud ne treba shvatiti kao nešto što nam je nametnuto, to je sada sastavni deo našeg sistema, instanca koja postoji iznad domaćih sudova. Istina je da ne može da ukine domaću presudu, niti da po automatizmu izmeni domaći propis, ali može da utiče na promenu zakona i drugačiju praksu sudova.\nU Americi sudija plaća grešku\nU prvom sporu koji je država izgubila u Strazburu pre pola godine zbog nepoštovanja prava na pretpostavku nevinosti u slučaju Matijašević, Evropski sud oštećenom nije dosudio naknadu, a država je bila obavezna da plati samo sudske troškove od 662 evra. U ovom slučaju država oštećenoj V.A.M treba da isplati 15.000 evra, ali i sudske troškove od 4.350 evra. Ko će to da plati?\nUredba o zastupniku Srbije pred Evropskim sudom za ljudska prava propisuje da se u slučajevima kada država izgubi spor isplata naknade vrši iz sredstava organa Republike Srbije čiji su akti prouzrokovali kršenje ljudskih prava i doveli do postupka u Strazburu. U ovom slučaju postupak se vodio pred Četvrtim opštinskim sudom u Beogradu, pa bi po bilo logično da taj sud plati navedeni iznos.\nMeđutim, u budžetima domaćih sudova nisu predviđene stavke za plaćanje sudskih grešaka koje posle, po tužbi građana, ispravlja Evropski sud. Ni u republičkom budžetu nisu izdvojena posebna sredstva za ove namene, iako se moglo očekivati da država može da spor izgubi. U takvoj situaciji, smatra Carić, verovatno će se novac obezbediti preko Ministarstva pravde i Ministarstva finansija i to iz budžeta. Da postoji državni fond za ove namene bilo bi lakše, jer bi i država naknadno zbog propusta u radu konkretnog suda docnije mogla da takvom sudu umanji sredstva.\nU pojedinim državama SAD, navodi dr Carić, u slučajevima sudskih grešaka postoji sistem koji „lupi po džepu konkretnog sudiju koji je vodio postupak”, umanjuje mu se plata i sličnim merama sankcionišu previdi. (Marija Petrić)\nB92, 21. mart, 2007. godine\nStrazbur: Građanka vs država Srbija\nStrazbur - Evropski sud za ljudska prava doneo prvu presudu protiv Srbije, kojom se ona obavezuje da isplati nadoknadu oštećenoj strani.\nPresuda se tiče žalbe V.A.M. na dužinu i nepravednost procedure za razvod braka i starateljstvo nad detetom iz braka, čime je osam godina sprečena da viđa dete jer je zaražena HIV-om. Presuda u sporu V.A.M. protiv države Srbije doneta je 13. marta i, prema njoj, država je dužna da oštećenoj isplati 15.000 evra na ime nematerijalne štete, kao i sudske troškove od 4.350 evra. Natalija � olić, advokatica Komiteta pravnika za ljudska prava, koji je pred Evropskim sudom za ljudska prava zastupao oštećenu, rekla nam je da je sud u Strazburu meritorno odlučio o povredi prava garantovanih Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i obavezao državu da prekine sa kršenjima navedenih prava i isplati naknadu žrtvi.\n"Konkretno, reč je o povredi člana 8, člana 6 i člana 13, koji se odnosi pre svega na nemogućnost pristupa pravdi i suđenje u jednom razumnom roku", kaže ona.\n"Žena je podnela žalbu pre svega zbog toga što je pred našim sudom pokrenula određeni postupak koji, evo, ulazi u devetu godinu. Znači, taj period od devet godina sigurno nije razuman rok, tako da je utvrđeno da je i te kako pretrpela određenu štetu", kaže � olićeva. Presuda Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu odnosi se na državu Srbiju, ali ne i na konkretni sud u kome se sporni proces vodi. To znači da je beogradski Opštinski sud ovom presudom samo upozoren na kršenje ljudskih prava, i to kada je reč o pravima na poštovanje privatnog i porodičnog života, pravično suđenje i na delotvorni pravni lek.\n"Ovde je poenta samo da se utvrdi povreda i da se ukazuje da sud mora da vodi računa da prava koja su zagarantovana Konvencijom ne mogu da se krše. To je suština, a kako će presuditi naš sud - to ćemo videti", rekla je ona.\nNatalija � olić kaže da je oštećena, čiji je identitet zaštićen, sa zadovoljstvom primila presudu Evropskog suda za ljudska prava, ali da joj je najbitnije kako će i kada biti završen proces pred domaćim sudom.\n"Srećna je bila što je, ipak, na neki način ostvarila neko pravo i dokazala da su joj ovde prava prekršena. Međutim, ona nema satisfakciju samo u novcu, i dok se ne završe postupci u zemlji - ovo nije kraj", kaže � olićeva.\nDržavni zastupnik pred Evropskim sudom dužan je da se postara da presuda bude izvršena, kaže ambasadorka Srbije u Strazburu Slađana Prica i precizira da ceo proces prati Komitet ministara Saveta Evrope. "Gospođa u ovom slučaju će, kao strana u sporu, biti obaveštena o presudi, kao i državni agent", kaže ona.\n"Državni agent je dužan da u vrlo kratkom roku obavesti Komitet ministara Saveta Evrope i telo za praćenje izvršenja presuda da li je izvršena ta individualna mera, u smislu plaćanja novčane nadoknade. I to ne samo pismom ili usmenim izjašnjavanjem predstavnika, već i konkretnim dokazom – sve do kopije uplatnice", kaže Prica.\n� efica stalne misije Srbije u Strazburu kaže da, iako ne postoje konkretne sankcije u slučaju neizvršenja presude, države se u ovakvim slučajevima trude da to ipak učine kako ne bi postale predmet međunarodne osude. Podsećamo da svaki pojedinac, nevladina organizacija ili grupa lica, može da podnese tužbu Evropskom sudu za ljudska prava, ukoliko smatra da je njegova država prekršila odredbe Konvencije za ljudska prava.\nSud za ljudska prava u Strazburu je u periodu od 2004. do 2007. godine, od ukupno 1.915 podnetih tužbi građana protiv države Srbije, prihvatio 46, a većina njih odnosi se na predugo trajanje procesa pred domaćim sudovima.\nDanas, 21. mart, 2007\nJukom dobio spor protiv Srbije\nBeograd - Komitet pravnika za ljudska prava dobio je prvi spor protiv države Srbije pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu, a sud je na zahtev Jukoma, odlučio da identitet žrtve bude zaštićen, saopštio je danas Jukom.\n"Evropski sud za ljudska prava je presudio da je u ovom slučaju država Srbija povredila pravo na poštovanje privatnog i porodičnog života, pravo na pravično suđenje i pravo na delotvorni pravni lek", kaže se u saopštenju. Ovo je prva presuda u kojoj je Evropski sud za ljudska prava meritorno odlučio o povredi prava garantovanih Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. "Srbija se presudom obavezuje da prestane sa kršenjima navedenih prava i isplati naknadu žrtvi", navodi se u saopštenju. (U. R.)\nBlic, 21. mart, 2007. godine\nOdluka Evropskog suda u Strazburu protiv Srbije\nPravda za HIV pozitivnu majku\nBEOGRAD - Evropski sud za ljudska prava u Strazburu doneo je presudu kojom Srbiji nalaže da plati kaznu od 14.000 evra.\nKako je saopšteno iz tog suda, presuda se tiče žalbe V.A.M. na dužinu i nepravednost sudske procedure za razvod braka i starateljstvo nad detetom iz tog braka. Ona je zaražena HIV-om i već osam godina sprečena da viđa dete. Presuda u sporu V.A.M. protiv države Srbije doneta je 13. marta. Prema rečima Biljane Kovačević-Vučo, predsednice Komiteta pravnika za ljudska prava Jukom (organizacije koja je zastupala oštećenu), ovaj sudski proces traje pred našim pravosuđem više od osam godina. Država je kažnjena isplatom nadoknade, tačnije kaznenim penalima, jer žrtva i oštećeni za sve to vreme nisu uspeli da ostvare svoja prava.\n- Otac deteta izvršio je pored otmice, i čitav niz protivzakonitih radnji. Majka, koja u ovom pocesu predstavlja oštećenu stranu i vodi postupak, tužila je državu Sudu u Strazburu jer nije bila zadovoljna ponašanjem organa koji je trebalo da je zaštite - kaže Kovačević-Vučo.\nPresuda Suda u Strazburu neće okončati spor koji će nastaviti pred srpskim sudovima. Država je po presudi i posebnom nalogu Evropskog suda dužna i da ispuni niz mera i postupaka koje je trebalo ranije da uradi kako bi proces efikasnije privela kraju.\n- Sud u Strazburu naveo je u presudi da je država Srbija povredila prava koja su građanima zagarantovana Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. Naši postupci jako dugo traju i mi već imamo nove sudske odluke u izgledu. Država će tek plaćati loš rad i sporost pravosuđa - rekla je juče za „Blic“ Kovačević-Vučo. (N. E.)\n24 sata, 21. mart, 2007. godine\nPRESUDA - Evropski sud za ljudska prava u Strazburu doneo je prvu presudu protiv države Srbije, presudu kojom se država obavezuje da prekine s kršenjima ljudskih prava i isplati nadoknadu žrtvi, čiji je identitet u ovom slučaju zaštićen.\tPrema saopštenju suda, presuda se tiče žalbe V.A.M. na dužinu i nepravednost sudske procedure za razvod braka i starateljstvo nad detetom iz tog braka, zbog čega je već osam godina sprečena da viđa dete zbog toga što je zaražena HIV-om.\tPresuda u sporu V.A.M protiv države Srbije doneta je 13. marta.\t- Ovo je prva presuda Srbiji za konkretno kršenje ljudskih prava, prilikom čega je sud ušao u suštinu slučaja - kaže Milan Antonijević iz Jukoma.\nDanas, 23. april, 2007. godine\nSprovođenje presude Evropskog suda u Strazburu u sporu građanke V.A.M. protiv države Srbije\nSusret majke i ćerke posle osam godina\nBeograd - Centri za socijalni rad Zemun i Stari grad, uz pomoć tima u kojem se nalaze psiholog, pedagog i socijalni radnik pripremaju susret majke i ćerke, u slučaju V.A.M., koje se nisu videle čitavih osam godina.\nSlučaj V.A.M. je prvi slučaj koji je država Srbija izgubila pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu. Ovaj sud je 13. marta ove godine doneo presudu po žalbi građanke V.A.M. na dužinu i nepravednost procedure za razvod braka i starateljstvo nad detetom iz braka, čime je osam godina sprečena da viđa dete, jer je zaražena HIV virusom. Na zahtev tužiteljke njen identitet je zaštićen. Država Srbija je dužna da oštećenoj isplati 15.000 evra na ime nematerijalne štete, kao i sudske troškove od 4.350 evra.\nKako za Danas objašnjava advokat Natalija � olić iz JUKOM, u toku je priprema susreta majke i ćerke, a sa devojčicom radi tim u kojem se nalaze psiholog, pedagog i socijalni radnik, jer je na poslednjem ročištu u Četvrtom opštinskom sudu u Beogradu ocu dvanaestogodišnje devojčice uručeno izvršno rešenje, po kojem majka ima pravo da vidi dete.\n- Postupak se vodi od 1999. godine, ali je otac devojčice izbegavao da primi sudski poziv, jer je sudu ostavio adresu na kojoj nije živeo. Tek posle obraćanja sudu u Strazburu počeli su da se primenjuju postojeći mehanizmi, pa je tuženi pronađen i redovno se pojavljuje na suđenjima. Bila je doneta privremena mera da majka ima pravo da vidi dete, ali je on odbijao prijem tih rešenja, pa mu je izvršno rešenje uručeno na suđenju - kaže � olić. Ona ističe da se sada vidi razlika u postupanju suda u odnosu na vreme pre presude Evropskog suda za ljudska prava, jer se suđenja sada zakazuju u razumnom roku, na mesec dana, stranke se pozivaju ne samo u sud nego i u Centar za socijalni rad, jer sud ne može da donese odluku bez mišljenja Centra.\n- Sud sada radi ono što je trebalo da radi pre sedam godina - rekla je � olić.\nSuđenjima prisustvuje i sprovođenje presude nadgleda pravni zastupnik Srbije pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu Slavoljub Carić. On za Danas naglašava da očekuje da će se po presudi suda u Strazburu postupak pravosnažno okončati u razumnom roku.\t- Potrebna je asistencija Centra za socijalni rad i nadam se da će se suđenje završiti u razumnom roku - rekao je Carić. Po njegovim rečima, ne bi trebalo da bude problema u isplati naknade nematerijalne štete građanki V.A.M., a država Srbija na planu opštih mera mora da donese zakon da se postupci okončavaju u razumnom roku i da se odredi naknada ako se to ne ispoštuje. Carić naglašava da bi ta odredba, prema kojoj viši sud ima pravo nadzora nad nižim sudom, trebalo da bude ubačena u Zakon o uređenju sudova. Pravni zastupnik Srbije ističe da je ove godine Evropskom sudu protiv Srbije stiglo devet predmeta, 2006. ih je bilo 40, dok je 2005. bilo pet predmeta. Od svih ovih predmeta samo su tri okončana - slučaj Durlić, � ekerović i Perdu. (A. Roknić)\nRadio Slobodna Evropa, 22.jul, 2007. godine\nBroj građana s područja Zapadnog Balkana, koji pravdu traže pred Evropskim sudom za ljudska prava, iz godine u godinu se povećava. U Srbiji je godišnji prosjek 1.500, u Hrvatskoj preko 600, iz Bosne i Hercegovine je samo prošle godine poslano 16.000 tužbi. Na šta se tuže građani, da li je evropski efikasniji od domaćih sudova, da li države u regiji poštuju odluke najviše evropske instance za ljudska prava?\nSud za ljudska prava u Strasbourgu je u današnjem izgledu ustanovljen 1. novembra 1998. godine, zamijenivši time dotada postojeću Evropsku komisiju za ljudska prava koja je osnovana 1954. godine. Ovo je najviša evropska sudska instanca u oblasti ljudskih prava, gdje Evropljani, nezadovoljni presudama svojih sudova, mogu tražiti pravicu, što bi rekli Zagorci. Sudije, kojih ima koliko i država članica, bira Vijeće Evrope. Trenutan broj je 46, jer neke države, poput Lihtenštajna na primjer, zastupaju druge članice, u ovom slučaju � vicarska. Sudije, međutim, rade neovisno od države iz koje dolaze, po slovu zakona i savjesti. Za razliku od Evropskog suda pravde, gdje se u prosjeku jednom sedmično donosi jedna presuda, znači 52 godišnje, Sud za ljudska prava u Strasbourgu morao je, zbog ogromnog broja predmeta, promijeniti svoja pravila. Umjesto dotadašnje trojice, sada presudu može donijeti i jedan sudija. Ukoliko se pojavi slučaj sličan nekome koji je već bio pred sudom, primjenjuje se odluka iz predhodnog ročišta.\nZastupnica Republike Hrvatske pred sudom u Strasbourgu � tefica Stažnik potvrđuje da je hrvatska na tom međunarodnom sudu, s obzirom na masu tužbi, zasad izgubila tek manji dio sporova:\n„U prošloj godini Evropski sud je donio 21 negativnu presudu. Dok je u 357 predmeta utvrdio da nema povrede od strane države.“\tPojašnjava da i procedura na europskom sudu poprilično traje:\t„Od trenutka kada zahtjev podnositelja dođe pred evropski sud do trenutka kada dođe meni kao zastupnici vlade, prođe jedna godina. Ni Evropski sud, zbog velike količine, ne može vrlo ažurno rješavati te predmete.“\nNaknadu od 8.000 eura dobit će i � emso � ačić, prvi Rom iz Hrvatske koji je tužio državu međunarodnom sudu i prije mjesec dana – izborio pravdu.\n� ačića su prije osam godina u Zagrebu brutalno pretukli skinheadsi. Diskriminaciju je, kaže, doživio već u samoj bolnici, a pravdu na hrvatskim sudovima bezuspješno je istjerivao osam godina. Kad je nije dobio, otišao je u Strasbourg:\n„Najveći je problem kad se odluke sudova ili odluke institucija kao što su Dom za ljudska prava, kao što je Ustavni sud, ne izvršavaju. To su one ocjene o vladavini prava koje Bosna i Hercegovina neredovno dobiva, upravo iz tog razloga što se sama država ne pridržava onih odluka koje je sama donijela, odnosno neka institucija te države.“ Među predmetima pred Evropskim sudom nalazi se i 26 tužbi koje su podnijele osobe koje je sa zvaničnih funkcija smijenio Visoki predstavnik u BiH. Evropski sud u podnijetim tužbama prvo će, međutim, odlučivati o dopustivosti aplikacije, kaže Monika Mijić: „Član 1 Konvencije o ljudskim pravima govori da su sve države dužne osigurati svim pojedincima pod svojom jurisdikcijom prava i slobode zagarantirane u konvenciji. E sad je pitanje da li su osobe koje tvrde da su njihova prava povrijeđena djelovanjem međunarodnih institucija, bile pod jurisdikcijom Bosne i Hercegovine.“\n„Jednu koja se tiče neizvršenja odluke o isplati stare devizne štednje, koja je podneta protiv državne zajednice Srbije i Crne Gore, a sada se vodi protiv Crne Gore. I drugu vezanu za kršenja prava na mirno okupljanje i djelotvorni pravni lek u slučaju radnika akcionarskog društva, Radoje Dačić‘.“\nImajući u vidu ukupnu situaciju u crnogorskom pravosuđu, koja podrazumijeva da ne mali broj istraga traje godinama, sudski procesi čak i decenijama, Sud u Strasbourgu je od izuzetnog značaja, ne samo da bi mu se građani obratili nakon istrošenih pravnih sredstava u ovdašnjem sistemu, već i zbog mogućnosti da se pred Evropskim sudom potraži pomoć ukoliko se u domaćem sudstvu pravda ne zadovolji u razumnom roku. Aleksandar Zeković:\t„Kad govorimo o tim aspektima, veoma je važno pitanje koliko dugo traje istraga. U tom aspektu su kreirane i određene preporuke samog zaštitnika ljudskih prava i osnovnih sloboda u Crnoj Gori koji je ukazao da ukoliko se praksa ne promijeni da se može jednog dana očekivati i eksplozija predstavki, ne samo prema domaćem sudstvu, već jednog dana i prema međunarodnim tijelima. Čak i u ovom trenutku imamo lice koje se nalazi u istražnom zatvoru, a koje na svoju završnu riječ čeka duže od godinu dana.“\nTea Gorjanc-Prelević: „Jedan od takvih primjera je slučaj deportacije, gdje žrtve zastupa naša kancelarija. To je dobar primjer neefikasne istrage, zato što se istraga otvara tek 15 godina nakon izvršenja zločina i onda se neopravdano odugovlači – traje već godinu i po dana.“\nOva presuda bila je relativno jeftina za državu koja je bila obavezna da plati samo sudske troškove. Međutim, 13. marta 2007. godine, Evropski sud je donio prvu presudu protiv Srbije, kojom se ona obavezuje da isplati nadoknadu od 15.000 evra ženi, zaraženoj virusom side, koja se žalila na dužinu i nepravednost procedure za razvod braka i starateljstvo nad detetom. Oštećenu je ispred Komiteta pravnika za ljudska prava zastupala Natalija � olić: „Činjenica je da smo mi 2005. godine pokrenuli postupak pred Evropskim sudom i da je od tog trenutka, verovatno pod njihovim pristiskom, počeo ustvari pravi postupak. Doneta je bila i presuda po kojoj je država obavezna da u ime naknade štete isplati određenu sumu novca. Presudom su bile određene i dve individualne mere. Prva je da se pre svega konačno omogući kontakt između majke i deteta, a druga da se okonča prvostepeni postupak, znači posle devet godina. Međutim, jedino što je država uradila, to je da je isplatila naknadu štete.“\n„Nisam zadovoljan cifrom koja mi je dosuđena. Nemam praktično za hleba, jer su me Trgovački sud i određene sudije doveli na prosjački štap. Za tih 13 godina, koliko je proces trajao, promenila su se četiri predsjednika Trgovinskog suda, četiri-pet izvršnih sudija i ne znam koliko izvršnih radnika. A niko nije želeo da izvrši tu presudu. Postoje još dve presude koje taj Trgovinski sud neće da izvrši.“\n„Najteži uslov koji je postavljen je da se ta presuda izvrši. Nije mogla da se izvrši od 1996. godine zato što tužena kompanija nema imovinu. Tužena kompanija i dalje nema imovinu. Međutim, problem je što je država nije stavila pod stečaj.“\tEvropski sud za ljudska prava doneo je do sada šest presuda, kaže Slavoljub Carić: „U svakom slučaju do sada država je plaćala nadoknadu i pre roka.“\nIpak, broj onih koji u ovoj instituciji vide posljednju sudsku instancu sve je veći, a u JUKOM-u očekuju da će dobiti još pet-šest procesa pred Evropskim sudom za ljudska prava. Advokat Natalija � olić: „Svi postupci su uglavnom podignuti zbog dužine trajanja postupaka pred našim sudovima i nemogućnosti pristupa pravdi. Reč je o novinarima, o radnom odnosu… Znači, o prvostepenom postupku koji se okonča tek posle sedam-osam godina.“\nStručnjaci koji su državama zapadnog Balkana bave ljudskim pravima tvrde da je trend tuženja Evropskom sudu u porastu, što jasno govori o stanju ljudskih prava u tim državama ili pak o povjerenju u domaće sudove. Analitičari rada samog suda u Strasbourgu, međutim, primjećuju kako i ova institucija posustaje u efikasnosti, zbog pretrpanosti žalbama. Amnesty International tvrdi da se upravo zbog toga polako gubi smisao ove najveće evropske sudske instance, jer se, u želji da se što više predmeta riješi, pristupa prihvatljivijim kriterijima, koji opet uzrokuju gubitak individualnog u traženju prava. Sabina Čabaravdić (Ankica Barbir-Mladinović, Nebojša Bugarinović, Biljana Jovićević, Milorad Milojević)\nB92, 26.jul, 2007. godine\nSud u Strazburu ima sve više posla\nSve više građana s područja bivše SFRJ traži pravdu pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu.\nDok iz zemalja takozvane stare Evrope, pred sud u Strazburu stižu predmeti koji se bave recimo zaštitom ljudskih prava homoseksualaca, sa Balkana su to najčešće tužbe iz oblasti stanarskih, ratnih i radnih prava, kao i pitanja starih ušteđevina, piše na sajtu Radija Slobodna Evropa.\nSrbiji je godišnji prosek 1.500 tužbi, u Hrvatskoj preko 600, dok je iz Bosne i Hercegovine samo prošle godine poslato 16.000 tužbi.\nSud u Strazburu je najviša evropska sudska instanca u oblasti ljudskih prava, gde Evropljani, nezadovoljni presudama svojih sudova, mogu da traže pravdu.\nIz Hrvatske je prošle godine u Strazbur stiglo više od 1.000 tužbi.\nPrednjače prigovori zbog dugotrajnosti sudskih procesa na nacionalnim sudovima, zatim nerešeni stanarski predmeti i bivše štediše Ljubljanske banke.\nMeđu podnosiocima tužbi je mnogo je državljana Hrvatske srpske nacionalnosti koji se obraćaju Evropskom sudu uglavnom zbog izgubljenih stanarskih prava, raznih ratnih odšteta i radnih prava.\nOdštete koje je Hrvatska dosad isplaćivala po izgubljenim sporovima, iznosile su od 1.500 do 18.000 evra. U prošloj godini je za ukupno 47 izgubljenih predmeta isplaćeno 280.662 evra.\nMeđu tužbama iz BiH, na prvom mestu su prevarene štedise koje su do sada u Strazbur uputile preko 16.000 zahteva. Na drugom mestu su logoraši čijih je tužbi takođe na hiljade.\nEvropski sud za ljudska prava je do sada, posle četiri godine postupka, doneo samo jednu presudu, i to krajem prošle godine, u slučaju Ruže Jeličić, kojom je naloženo BiH da isplati oko 340.000 konvertibilnih maraka stare devizne štednje.\nMeđu predmetima pred Evropskim sudom je i 26 tužbi osoba koje je sa zvaničnih funkcija smenio Visoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH.\nIz Crne Gore najviše je žalbi na sporost domaćih sudova i povredu radnog prava. Međutim, kako kaže istraživač kršenja ljudskih prava Aleksandar Zeković, problem je što građani nisu dobro obavešteni o nadležnostima Evropskog suda. Često dostavljaju predstavke, a da prethodno nisu iscrpli sva pravna sredstva u Crnoj Gori.\nPrva presuda Evropskog suda za ljudska prava protiv Srbije odnosila se na povredu pretpostavke nevinosti i doneta je 19. septembra 2006. godine. Podnosilac predstavke Milija Matijašević žalio se da ga je Okružni sud u Novom Sadu proglasio krivim pre nego što je njegova krivica dokazana u zakonito sprovedenom postupku, a Vrhovni sud Srbije je propustio da ovu grešku ispravi u žalbenom postupku. Ta presuda bila je relativno jeftina za državu koja je bila obavezna da plati samo sudske troškove. Marta 2007. Evropski sud je doneo prvu presudu protiv Srbije, kojom se ona obavezuje da isplati nadoknadu od 15.000 evra ženi, zaraženoj virusom side, koja se žalila na trajanje i nepravednost procedure za razvod braka i starateljstvo nad detetom. Evropski sud za ljudska prava doneo je do sada šest presuda i u svakom slučaju država Srbija je plaćala nadoknadu.\nIstovremeno, Sud u Strazburu je do sada odbacio oko hiljadu predstavki iz Srbije, s obrazloženjem da su neosnovane ili da podnosioci nisu prethodno iskoristili sva pravna sredstva u svojoj državi.\nTo što je čak hiljadu predstavki u startu odbijeno proističe možda i iz toga što se državljani Srbije veoma često obraćaju Evropskom sudu i zbog komšijskih svađa. Neobavešteni da je Evropski sud za ljudska prava nadležan samo kada neko tuži državu, oni se vrlo brzo razočaraju kada shvate da za njih ni tamo nema pravde.\nStručnjaci koji se u državama bivše Jugoslavije bave ljudskim pravima kažu da sve veći broj onih koji se obraćaju Evropskom sudu govori o stanju ljudskih prava u tim državama i o (ne)poverenju u domaće sudove.\nAnalitičari rada suda u Strazburu, međutim, primećuju kako i ta institucija posustaje u efikasnosti zbog pretrpanosti žalbama, i da se, upravo zbog toga, polako gubi smisao te najviše evropske sudske instance. (BETA, B92)


Slikanje rečima - Pokazivač\nGrupa za razvoj kulturnog aktivizma UrLiK vam predstavlja neformalni međunarodni zbornik „Slikanje rečima. To je zbornik pesnika, pisaca, književnika i onih koji to tek žele postati, ovo je vaš zbornik! Raspisali smo poziv, poziv koji nije dodeljivao diplome, nagrade, ovaj poziv je bio za one koji pišu jer vole da pišu, za one koji pišu jer im je to ljubav – za one kojima je pisanje deo njih samih i njihovog života. Ovo je bio poziv za one koji pišu otvorenog srca i kao rezultat tog poziva, i odabira jednog broja pesama, nastao je međunarodni elektronski zbornik poezije „Slikanje rečima“.\nZbornik je u PDF formatu. Sadrži kratak uvod i tekst o Grupi UrLiK, odabrane radove, saradnike i sadržaj (dovoljno je da kliknete na pesmu koju biste da pročitate i automatski ćete biti na istoj). Nakon otvaranja zbornika (klikni na fotografiju ili idi na Slikanje rečima), zbornik će se otvoriti u novom prozoru, i sve što je potrebno jeste da sa desnim klikom idete na “save as” ili “sačuvaj kao” i elektronski zbornik će biti sačuvan na vašem računaru.\nPrethodni tekstRecept: Krempita\nSledeći tekstШУМАДИЈСКИ АТЕЉЕ: Јован Симовић – „Породица„ Симовић у Горњем Милановцу


Nekretnine za kupovinu\nNekretnine · Na prodaju\nVISOKO KVALITETNI APARTMANI U NASELJU TRESKA NA KOPAONIKU\nVisoko kvalitetni apartmani u objektu autentične planinske arhitekture na lepoj lokaciji u naselju Treska na Kopaoniku. Idealno za sve one koji žele da zimovanje provedu u opuštenoj planinskoj kućnoj atmosferi. Objekat je udaljen 18 km od Raške, 3.5 km od centra Kopaonika, 1.6 km od najbliže žičare, 600 m od magistralnog puta Kopaonik-Rudnica. Prilaz objektu je sa javne saobraćajnice, i u potpunosti je bezbedan.Podovi se završno oblažu hrastovim lamelnim parketom. Aluminijumska stolarija sa troslojnim staklom punjeno argonom. Spratnost objekta Su3+Su2+Su1+Pr+Pk.Površina apartmana je izmedju od 19 do 37 m2, a cene su od 1100 do 1200 e po m2.\nLUKSUZNI OBJEKAT KLASIČNE ARHITEKTURE NA VRAČARU\nLuksuzni objekat u izgradnji sa lepom klasičnom arhitekturom i savremenim građevinskim materijalima na vrlo lepoj lokaciji na Vračaru. Stolarija je aluminijumska sa troslojnim niskoemisionim staklom punjenim argonom.Na podovima su granitne pločice u kuhinji, kupatilu, terasi kao i na stepeništu, a u ostalim prostorijama je predvidjen hrastov parket S klase – lameliran.Keramika visok kvalitet uvoz iz italije I klasa. Bojler i sanitarije visok kvalitet uvoz iz Italilje. Interfon, kompletna instalacija za telefon i kablovsku televiziju.\nOd ukupno 38 jedinica na prodaju je ostalo stanova površina od 52 m2 - 98 m2 po ceni od 1700 - 2100 evra po m2 + PDV.\nPROSTORAN STAN NA ODLIČNOJ LOKACIJI NA BEZANIJSKOJ KOSI\nProstoran stan na vrlo lepoj lokaciji na Bežanijskoj Kosi u ulici Marka Čelebonovića. Zgrada je gradjena vrlo kvalitetno, takozvana vojna zgrada, vrlo lepo održavana. Ima lift,video nadzor. Pred ulazom u stan postoji hodnik sa odvojenim predprostorom samo za dva stana. U neposrednoj blizini nalaze se dva vrtića, moderna pijaca, 2 pošte, nekoliko supermarketa (tempo, maxi, idea), dve osnovne škole. Sportski centar 11 April sa unutrašnjim i spoljašnjim bazenima je takodje u blizini. Stan je vrlo funkcionalan, svetao i prijatan. Sastoji se od dnevne sobe, trpezarije, kuhinje sa ostavom, 3 spavaće sobe, dva mokra čvora (kupatilo i odvojen wc), dva predsoblja koja odvajaju spavaći od dnevnog dela, velika terasa i lodja. Stan takodje ima podrum. Parking je opšti sa uvek dovoljno slobodnih mesta za parkiranje. Zgradu je gradila firma "Ratko Mitrović" i vrlo je kvalitetno napravljena.\nKNEZA MILOŠA - REZIDENCIJA SA DVA STANA I DVORIŠTEM\nKneza Miloša, Belgrade\nU strogom centru, u blizini ambasada, nalazi se ova očuvana rezidencija sa dva salonska stana i dvorištem. Top lokacija za stanovanje i poslovni prostor. Veći stan od 237m2 nalazi se u visini prvog sprata, okrenut je ka ulici i ima panoramski pogled na Savu, pogodan za ordinaciju ili neku drugu poslovnu delatnost. Manji stan od 118m2 nalazi se na drugom spratu, okrenut je ka dvorištu i ima lepu terasu. Impozantna visina plafona od 4m, daje utisak još većeg prostora. Zidovi su ukrašeni prelepim ornamentima, koji čuvaju šarm stilskog života starosedelaca Beograda. Dvorište je lepo uređeno, sa nadkrivenim delom za sedenje i ima veliki kameni roštilj. Odličan prostor za druženje i organizovanje većih proslava. Ova rezidencijalna celina na prestižnoj lokaciji je odlična investicija, obzirom na planove uređenja i razvoja ovog dela grada.\nMilovana Marinkovića, Belgrade\nJEDNOIPOSOBAN U CENTRU - ZELENI VENAC\nŠarmantan stan sa jednom spavaćom sobom u centru, okrenut ka dvorištu, visina do prozora 5 metara. Mereno ima 45m2. Ima malu terasu. Kuhinja i kupatilo imaju prirodnu ventilaciju. Odlican raspored, dosta ugradnih plakara. Velika dnevna soba i odovjena trpezarija. Zgrada je održavana. Odlična investicija.


ČAJ OD KOPRIVE: LEČI REUMU, SNIŽAVA ŠEĆER, REGENERIŠTE TELO IZNUTRA I SPOLJA! – Hrana Kao Lijek\nPročitajte i ovo: Stavite samo kap sirćeta i medicinskog alkohola u uho i držite 60 sekundi: Čudesan učinak će vam oduzeti dah!\nPREVIOUS POST Previous post: PSIHA JE KLJUČNA ZA SRCE\nNEXT POST Next post: RIJEŠITE SE NADUTOSTI POMOĆU PERŠUNA


Da li Srbin može biti muftija | MIŠLJENJA | Al Jazeera\nDa li Srbin može biti muftija\nPoslednjih dana puno se prašine diglo oko dešavanja u Islamskoj zajednici Srbije. Sva ova događanja nemaju nikakve veze s religijom već samo s političko-stranačkim i personalnim interesima. Međutim, pored ponovnih podela unutar Islamske zajednice jedna sasvim druga tema se na društvenim mrežama izrodila iz čitave ove priče.\nNakon što je objavljeno da će novi muftija srbijanski biti Abdullah Numan mnogi muslimani su pohitali da konstatuju kako je Srbin postavljen za muftiju i kako je to nedopustivo. Na mnogim portalima se ubrzo rasplamsala neumesna i veoma ostrašćena nacionalistička retorika koja je za cilj imala da dovede u pitanje pravo nekoga ko je pripadnik nacionalne grupe koja većinski nije islamske veroispovesti da obnaša mesto muftije. Ovakve konstatacije koje se prvenstveno temelje na idejama nacionalne pripadnosti su u gruboj suprotnosti s univerzalističkim duhom islama koji se najoštrije suprotstavlja podelama na osnovu nacionalnosti. Pogotovu najstriktnije zabranjuje takve raskole među onima koji su islamske veroispovesti kao što je u ovom konkretnom primeru slučaj. Abdullah Numan jeste osoba koja je konvertirala, prešla u islam i jeste pripadnik nacije koja većinski ne ispoveda islamsku veru. Međutim, upravo se na takav čin gledalo s nedvosmislenim odobravanjem i simpatijama tokom čitave istorije islamske civilizacije.\nJoš u vreme objave Kur'ana poslanik Muhamed je najoštrije osuđivao podele među muslimanima koje se su zasnivale na plemenskim, rasnim ili nacionalnim razlikama.\nGovorio je krajnje nedvosmisleno da je apsolutno neprihvatiljivo da se Arapin smatra nadređenim nad nearapinom i obratno, već da o čoveku može da se sudi samo po njegovim delima i pobožnosti. Takođe, poslanik Muhamed je s najizraženijim simpatijama i pohvalama govorio i o samom činu konverzije.\nUpravo na tim osnovama tokom srednjovekovnog perioda mnogobrojni konvertiti su bez problema zauzimali veoma visoke pozicije unutar islamskog halifata. Isti slučaj je bio i tokom 20. veka tokom kojeg pronalazimo konvertite na mnogim značajnim pozicijama. Jedan od najčuvenijih primera, jeste čuveni mislilac Muhamed Asad koji je po rođenju bio Jevrejin i kome konverzija nije bila prepreka da bude među najbližim saradnicima saudijskog kralja Abdulaziza osnivača današnje Saudijske Arabije. U kasnijim godinama Asad je bio i jedan od glavnih ideologa i aktivista pri stvaranju Pakistana kao islamske države. Nakon što je Pakistan stekao nezavisnost bio je čak i na čelu vladinog “Direktorata za islamsku obnovu”.\nU najskorije doba imamo čitavu plejadu značajnih muslimanskih mislilaca koji su konvertiti.\nJedna od njih je Ingrid Matson autorka knjige “Priča o Kur'anu” koja je nedavno prevedene na bosanski jezik. Činjenica da je Ingrid Matson konvertitkinja nije predstavljala nikakav problem da četiri godine bude na čelu izuzetno uticajne “Islamske asocijacije Severne Amerike” koja okuplja muslimane iz celoga sveta koji trenutno žive na tom kontinentu.\nPored nje šejh Hamza Jusuf, koji je rođen kao Mark Hanson, je jedan od danas najpopularnijih i najuticajnijih islamskih mislilaca na Zapadu i osnivač “Zejtuna koledža” prvog islamskog univerziteta u Sjedinjenim Američkim Državama koji se vodi tradicionalnim metodama pri izučavanju islamskih nauka. Njegova konverzija takođe mu nikada nije stajala na putu da bude rado viđeni član i lider mnogobrojnih najeminentnijih islamskih institucija širom arapskog sveta. Naravno, pomenuti slučajevi su samo neki od primera kojih tokom istorije islamske civilizacije ima na hiljade.\nI za kraj. Ovaj tekst je isključivo pisan s idejom da ukaže na očigledno prisutan problem koji se tiče kako same Islamske zajednice, tako i muslimana koje god nacije bili, a koji žive na prostorima bivše Jugoslavije. On nikako nije imao za cilj da se bavi pitanjima zakulisnih radnji oko ponovnog razbijanja Islamske zajednice, a koje svakako postoje. Jer nakon svih dešavanja koja su pogodila Islamsku zajednicu u poslednjih deset godina svakome je jasno da tu nedvosmisleno glavnu reč ima politika, to jest određene strukture srpskog režima koje uz pomoć određenih političara iz redova sandžačkih Bošnjaka i pojedinih državi uvek poslušnih imama permanentno rade na razjedinjavanju muslimana Srbije.\nMeđutim, upravo zbog toga je zadatak muslimana da se tome odupru i da ne dozvole otrovnim nacionalističkim idejama da zavladaju prostorom koji je rezervisan za očuvanje islamske vere, tradicije, etike, morala i odgoja, niti da naruše njegov univerzalistički duh.\nMuftija Numan: Dolazim čim zamrznem status u Australiji\nAbdulah Numan, novoizabrani srbijanski muftija živi u Australiji, gdje predaje na univerzitetu.\nIslamska zajednica Srbije: Nelegalne odluke u Novom Pazaru\nVrhovni sabor IZS-e razriješio je reisu-l-ulemu Adema Zilkića i njegovog zamjenika muftiju Muhameda Jusufspahića.


Saša Magazinović podnio ostavku na funkciju predsjednika Glavnog odbora SDP-a - N1\nVijesti Autor:N1 BiH02. dec. 202012:09 > 12:11\nSIPA: Uhapšeni za izborne prevare pušteni nakon saslušanja\nAnketa N1: Hoćete li se cijepiti protiv koronavirusa?\nMarjanović predvodio ekipu mladih bh. naučnika: Slušali su predavanja Nobelovaca\nNovi, obnovljeni, granični prijelaz između Srbije i BiH


Broj pregleda : 6759347\nFatmir SejdiuSejdiju je, po povratku iz Njujorka, na prištinskom aerodromu rekao da sa Srbijom može da se razgovara o praktičnim pitanjima kao što su sudbina nestalih i druga.\nOn je istakao da će usvajanje rezolucije u UN ubrzati dinamiku priznavanja Kosova.\nKosovski predsednik je rekao da je u Njujorku imao niz susreta sa ambasadorima zemalja članica UN koje još nisu priznale nezavisnost Kosova i da je od njih zatražio da priznaju Kosovo.\nPrištinski mediji: Specijalni status za sever Kosova otvorena opcija?\nSpecijalni status severa Kosova mogao bi da bude jedna od posledica kompromisa između Evropske Unije i Srbije, ocenjuju danas prištinski mediji.\nPotpredsednik Demokratskog saveza Dardanije, Naser Rugova, je kazao da veoma dinamična aktivnost srpske diplomatije i letargija i potpuna agonija Vlade Kosova uznemiravaju kada je u pitanju sever Kosova.\nKoha ditore navodi da se za pronalaženje rešenja za severni deo Kosova izvan Ahtisarijevog plana, prihvatljivog za Prištinu, već neko vreme diskutuje u diplomatskim krugovima.\nNovo rešenje moglo bi uključiti veću finansijsku autonomiju severa, priznavanje četiri opštine kao posebne jedinice sa više ovlašćenja.\nModel Južnog Tirola koji se spominje kao odgovarajuća opcija za primenu na seceru Kosova nije prihvatljiv za opoziciju na Kosovu.\nIzvestilac za Kosovo u Evropskom parlamentu Ulrike Lunaček, koju citira Radio Dukađini, smatra da bi to mogla da bude opcija.\n"Specijalni status (za sever), kao jedna vrste autonomije, onako kao što imaju mnogi regioni u mnogim evropskim zemljama, mogla bi biti jedna mogućnost o kojoj treba diskutovati. Ja dolazim iz Austrije i veoma mi je poznata situacija Južnog Tirola. Ovo je alternativa o kojoj se može razgovarati".\nLunaček je precizirala da to ne znači promenu statusa, niti teritorijalne pretenzije kao rezultat budućeg dijaloga Beograda i Prištine.\nPredsednik Skupštine Kosova, Jakup Krasnići, nije želeo da komentariše ovu izjavu.\n"Nismo dužni da odgovaramo na sva mišljenja koja dolaze spolja i van naših institucija", rekao je Krasnići i dodao da bolje ponude za Srbe nema nego što ima Kosovo svojim Ustavom i Ahtisarijevim planom.


XVIII NEDJELJA ITALIJANSKOG JEZIKA U SVIJETU | JU OŠ "Anto Đedović" Bar\nPočetak › Nastavni predmeti › XVIII NEDJELJA ITALIJANSKOG JEZIKA U SVIJETU\nXVIII nedjelja italijanskog jezika 1\nOd 15.do 21.oktobra obilježava se XVIII nedjelja italijanskog jezika u svijetu. Povodom ovog značajnog datuma sedam učenica iz osmog i devetog razreda naše škole (Tijana Nikolić, Milica Perišić, Natalija Vlaović, Hristina Krgović, Helena Krgović, Lejla Grbović i Jadyn Buxton) su sa prof.italijanskog jezika Ivanom Mrvaljević i uz podršku prof.Dragane Vukčević u četvrtak 18.10.2018. posjetili Filološki fakultet u Nikšiću. U Nikšiću je tog dana realizovan susret studenata i učenika koji je organizovan u saradnji Studijskog programa za italijanski jezik i književnost sa Udruženjem nastavnika italijanskog jezika Crne Gore. Fakultet su, pored đaka OŠ „Anto Đedović“ (Bar), posjetili i đaci OŠ „Braća Labudović“ (Nikšić), JU Srednje stručne škole Cetinje, Gimnazije „Petar I Petrović–Njegoš“ (Danilovgrad) i Gimnazije „Stojan Cerović“ (Nikšić). Ovom prilikom studenti specijalističkih studija održali su tri prezentacije s ciljem upoznavanja đaka osnovnih i srednjih škola sa posebnostima italijanske kulture (hrana, praznici, sport ), dok su đaci JU Srednje stručne škole Cetinje pokazali svoje znanje o Italiji i istakli značaj učenja stranih jezika. Susret je uljepšao Luka Bajović, učenik šestog razreda OŠ „Braća Labudović“ (Nikšić), izvođenjem kompozicije „Mamma Maria“. Ovo je druga sardanja studenata i učenika, jer prošle godine radovi učenika krasili su hol Filološkog fakulteta povodom XVII nedjelje italijanskog jezika u svijetu.\nIstog dana učenice su sa pomenutim profesoricama posjetile i izložbu „DOVE IL SÌ SUONA – Viaggio attraverso la lingua italiana“ –„Putovanje kroz italijanski jezik“ u Galeriji „Centar“ u Podgorici. Izložbu o istoriji italijanskog jezika organizovala je Ambasada Italije u saradnji sa Ministarstvom Kulture Crne Gore, Ministarstvom prosvjete Crne Gore i Sekretarijatom za kulturu i sport Glavnog grada povodom XVIII Nedjelje italijanskog jezika. Udruženje „Dante Alighieri“ u Rimu je osmislilo izložbu o istoriji talijanskog jezika, a radi se o jednom sažetom, ali sveobuhvatnom pregledu, o svojevrsnoj panoramskoj šetnji kroz italijanski jezik koja na edukativan i pregledan način prikazuje nastanak italijanskog jezika iz latinskog, te njegove daljnje razne razvojne faze sve do današnjih dana. Izložba je posebno pogodna za sve one koji uče italijanski jezik i može se koristiti u nastavne svrhe. Izložba, koju je u Crnoj Gori priredila Ambasada Italije, sastoji se od četrdesetak skladno oblikovanih panoa koji obrađuju pojedine teme koje se odnose na italijanski jezik. Izložba koja je dosad doživjela vrlo zapažen uspjeh u Italiji i inostranstvu i čiji naziv potiče iz jednog stiha u Danteovom „Paklu“, bila je u Galeriji „Centar“ do 20.oktobra kada se premjestila u Nikšić, u prostorijama „Tehnopolisa“.\nXVIII nedjelja italijanskog jezika 3\nXVIII nedjelja italijanskog jezika 2\nXVIII nedjelja italijanskog jezika 11\nXVIII nedjelja italijanskog jezika 10\nXVIII nedjelja italijanskog jezika 9\nXVIII nedjelja italijanskog jezika 8\nXVIII nedjelja italijanskog jezika 7\nXVIII nedjelja italijanskog jezika 6\nXVIII nedjelja italijanskog jezika 5\nXVIII nedjelja italijanskog jezika 4\n‹ DONACIJA AMBASADE ITALIJE\nSeminar „Vještine za adolescenciju“ ›


Sigurna online prodaja knjiga - LookerWeekly.com magazin\nOnline prodaja knjiga nikada nije bila lakša. Uz velike napretke u sferi digitalnih tehnologija, pre svega interneta, ljudima se otvara veliki broj različitih mogućnosti o kojima su samo mogli da sanjaju do pre koju dekadu. Tako je upravo sa kupovinom i prodajom knjiga preko interneta. Uz ekspanziju vebsajtova i online prodajnih platformi kao što je Amazon, svako je u mogućnosti da iz udobnosti i topline svoje fotelje iz svog kreveta poruči najnovije izdanje svog omiljenog autora. A ta knjiga će ili kroz nekoliko dana ili par nedelja biti isporučena na kućnu adresu, ili još bolje, biti dostupna gotovo istog trenutka nakon obavljenog plaćanja u digitalnoj formi. Ovo je bilo potpuno neverovatno da ste nekom rekli pre nekih dvadesetak godina. Život ljudi postaje vremenom sve lakši i lakši zahvaljujući gotovo svakodnevnom napretku.\nSigurnost kad je u pitanju prodaja knjiga\nJedna od glavnih zabrinutosti gotovo svakog online kupca jeste sigurnost transakcije i same isporuke. Iako je online kupovina sasvim normalna i svakodnevna stvar u Zapadnom svetu, na ovim prostorima ljudi ipak i dalje gaje određenu sumnju i nepoverenje. Taj osećaj da će ih neko prevariti često zna da ih nadvlada. Do te mere da čak u potpunosti odustanu od kupovine. Drugi pak više vole da osete proizvod pod prstima pre nego što se odluče da daju novac za njega. Međutim, veliki broj online prodavaca u Srbiji i regionu poseduje i ispunjava neophodne standarde u pogledu sigurnosti kupovine i maksimalne zaštite potrošača. Zato strahovi od ove vrste kupovine moraju biti stvar prošlosti. Prodaja knjiganikada nije bila ne samo bezbednija i sigurnija, već zabavnija i ugodnija iz ugla potrošača odnosno prosečnog čitaoca.\nOnline prodaja knjiga osvaja Srbiju\nIako je online prodaja knjigapostala izuzetno unosna grana industrije na Zapadu, u našem regionu ona se ipak pojavila na neki način na mala vrata. Bez previše pompe i fanfara, ovaj način prodaje i kupovine knjiga polako i postepeno zauzima sve veći procenat tržišta. Prodaja knjiga preko specijalizovanih vebsajtova i online platformi postaje sve popularnija. Sa novom generacijom mladih ljudi koji sve više žive na internetu, ovaj vid poslovanja odnosno samog življenja postaje sve normalniji i uvreženiji. Iako i dalje veliki broj ljudi voli da prošeta do knjižare i u njoj provede izvesno vreme razgledajući, čitajući opise knjiga, prelistavajući ih i upoređujući ih, sve poput određenog kulturnog fenomena i posebnog rituala, sve više njih se ipak odlučuju da svoje omiljeno štivo naruče uz samo nekoliko klikova iz topline svog doma.\nProdaja knjiga kao paradigma napretka\nNova vremena donose nova iskustva, a sa njima i promenu ustaljenih navika i načina razmišljanja. Sve je to potpuno normalno i predstavlja sastavni deo evolucije i daljeg razvoja. Život predstavlja stalnu transformaciju iz jednog oblika u drugi. Tako je sasvim normalno očekivati da će digitalna revolucija dovesti do korenitih promena u ljudskim životima na svakodnevnom nivou. Bilo da se radi o unapređenim verzijama smartfonova, računara, televizora i ostalih elektronskih uređaja, ili da je u pitanju online prodaja knjiga, svet oko nas se konstantno menja, a sa njim i mi sami, i zato od tih promena ne treba bežati već ih oberučke prihvati\nonline prodaja knjiga prodaja knjiga


Merkel: Sjeverni tok 2 nemoguć bez Ukrajine\n10. april/travanj, 2018.\nAngela Merkel i Petro Porošenko\nNjemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je kako radovi na novom plinovodu “Sjeverni tok 2 ”između Rusije i Njemačke ne mogu biti nastavljeni bez definiranja ukrajinske uloge kao tranzitne zemlje za plin.\n“Ne radi se samo o ekonomskom pitanju, već treba uzeti u razmatrnje i političku stranu priče” rekla je Merkel na zajedničkoj konferenciji za novinare s ukrajinskim predsjednikom Petrom Porošenkom u Berlinu.\nPlinovod “Sjeverni tok 2”povezuje Rusiju s Njemačkom ispod Baltičkog mora i trebao bi udvostručiti postojeći kapacitet plinovda Sjeverni tok kojim godišnje prođe 55 milijardi kubičnih metra plina.\nNo, kritičari tvrde kako će novi plinovod dodatno povećati ovisnost o Rusiji i obogatiti njene državne energetske tvrtke u vrijeme kada je Moskva optužena za ugrožavanje evropske sigurnosti.\nU intervjuu njemačkom poslovnom dnevniku Handelsblatt 9. aprila, Porošenko je pozvao Berlin na odustajanje od planova za izgradnju Sjevernog toka 2, kazavši kako će to omogućiti "ekonomsku i energetsku blokadu" Ukrajine.\nOptužio je Rusiju da je "iznimno nepouzdani partner" kao dobavljač plina, navodeći da je Gazprom odbio platiti milijarde dolara nakon što je zatvorio dotok plina i to usred zime.\nPoljska i Baltičke države također se protive izgradnji Sjwvernog toka 2.


Zašto je turski plan ulaska u Siriju čekao dve godine? | WebTribune\nHome U FOKUSU Zašto je turski plan ulaska u Siriju čekao dve godine?\nAnkara je počela da planira kopnenu operaciju u Siriji još pre dve godine, izvor visoko kotiran u turskom rukovodstvu ispričao je za list „Hurijet“.\nTaj plan nije realizovan ranije pre svega zbog incidenta s ruskim bombarderom Su-24 krajem prošle godine.\nNakon jačanja ruske grupacije u Siriji, turska vojska je bila pod rizikom da ostane bez zaštite iz vazduha na sirijskoj teritoriji. Nekoliko godina ovim planovima su se protivili i istomišljenici islamskog propovednika koji živi u SAD Fetulaha Gulena, a kog turske vlasti optužuju za umešanost u nedavni pokušaj vojnog puča u toj zemlji.\n„Nakon što je u novembru 2015. oboren ruski avion, naši planovi su postali praktično neostvarivi zbog odsustva zaštite iz vazduha. Kopnenu operaciju mogli smo da počnemo tek posle otopljavanja rusko-turskih odnosa“, naveo je izvor. Oklopna tehnika Turske, uz podršku lovaca koalicije predvođene SAD, prešla je granicu Sirije 24. avgusta. Saopšteno je da je cilj operacije grad Džarablus koji je pod opsadom terorista ID.\nAnkara je navela da će operacija trajati sve dok ne bude otklonjena pretnja od ID. Damask je ovu akciju ocenio kao narušavanja suvereniteta, budući da nije dao dozvolu Ankari za ovu akciju, kao što je to učinio u slučaju operacije ruske avijacije u septembru prošle godine.


Uhićen Saša Savinović zbog optužbi za ratni zločin | Stolac Bola\nObjavljeno: 28. okt/lis 2015\nPostupajući po nalogu Tužiteljstva BiH, policijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu SIPA jutros su na području Mostara lišili slobode Sašu Savinovića (1975) zbog ratnog zločina. Savinović je lišen slobode zbog postojanja osnova sumnje da je počinila krivično djelo iz člana 172. stav (1) KZ BiH "Zločin protiv čovječnosti". Navedena osoba privedena je u službene prostorije SIPA, gdje će se nad njom izvršiti kriminalistička obrada, nakon čega će biti predana Tužilaštvu BiH na dalje postupanje, priopćeno je iz SIPA.\nPodsjetimo, Savinović je jedan od otmičara nekadašnjeg predsjednika HDZ Ante Jelavića te je osuđen na 1,6 godina zatvorske kazne. On je negirao krivnju ali je, u konačnici, sporazumnom nagodbom s konjičkim tužiteljem Seadom Đikićem, proglašen krivim i osuđen.\nSavinović je osumnjičen da je tijekom srpnja 1992. kao pripadnik Antiterorističke grupe ATG "Benko Penavić", odveo iz stana i ubio četiri civila bošnjačke nacionalnosti na području Mostara, informacije su iz Tužiteljstva BiH. Saša Savinović se tereti za krivična djela zločin protiv čovječnosti - "On će biti predan postupajućem tužiocu koji će ga ispitati te nakon toga donijeti odluku o pokretanju prijedloga za određivanje mjere pritvora ili mjera zabrane u skladu sa zakonom" - naveli su iz Tužiteljstva.\nPrethodna ObjavaPrethodno Šokantno visok broj pogubljenja u Iranu\nSljedeća ObjavaSljedeće Rusija sudjeluje u sirijskom ratu od početka


Kao što je i najavio, Boris Jerinić, zamjenik ministra odbrane BiH, stavio je mandat na raspolaganje Predsjedavajućem bh Predsjedništva. Nakon poziva Milorada Dodika srpskim funkcionerima u Sarajevu da podnesu ostavke, Jerinić je uputio dopis kojim obavještava Dodika da na raspolaganju ima njegov mandat. Jerinić kaže da nikada nije radio na štetu Republike Srpke, ali da će uvijek poštovati odluke srpskog člana Predsjedništva.\n"Shodno vašem pozivu da svi funcioneri iz Republike Srpske u institucijama BiH podnesu ostavke, obavještavam Vas da sam spreman da dam svoj mandat Vama na raspolaganje. Ukoliko je potrebno da podnesem ostavku, podnosim je odmah," naveo je Jerinić.\n"Znači malo sutra, taj film neće vidjeti, bar što se tiče mene i onih koji treba mene da slušaju, potpuno jasno, ako trebam još da vam objasnim ili objašnjava, mogu da vam objasnim," rekao je Mirko Šarović, ministar spolje trgovine i ekonskih odnosa BiH.\n"SNSD je tražio na temelju djelovanja ministra Mektića njegovu ostavku i prije par mjeseci, iz jednog prostog razloga, jer je svojim političkim djelovanjem, pod patronatom stranaca, i federalnih političkih stranaka, radio protiv interesa Republike Srpske, veoma vidljivo negirao značaj institucija i vidljivo negirao zvanične politike institucija RS," rekao je Košarac.\nostavke Boris Jerinić Milorad Dodik


NM Slika dana - 18.04.2016 - Pobednici Fejsbuk festivala !!!\nNovoMiloševačka Slika dana - 18.04.2016\nPobednici Fejsbuk festivala !!!\nOpis: Aleksandra Luthander iz Švedske, Todora Škoro iz Beograda i Igor Trpčeski iz Makedonije proglašeni su za pobednike 7. Evropskog Fejsbuk pesničkog festivala u konkurenciji od oko 500 pesnika iz 19 zemalja sveta.\nAleksandra Luthander, Haselbi, Švedska (za pesmu Pijeta )\nTodora Škoro, Beograd, Srbija (za pesmu Povratak u Damask )\nIgor Trpčeski, Prilep, Makedonija (za pesmu Duhot na tišinata/Duh tišine )\nPovratak u Damask Todore Škoro (Beograd, Srbija). Aktuelna tematika koja baca iskošen pogled na migracionu krizu kroz biblijsku paralelu, jer su seobe večne i neprestane. Ironična, jer gleda iz ugla dečaka u invalidskim kolicima, sa Londonskog koledža tako da dobija još jednu dimenziju evropsku, ali i humanu.\nRetorična pesma Duhot na tišinata/Duh tišine Igora Trpčeskog (Prilep, Makedonija) ima u sebi igrivost i duhovitost neprestano između dve krajnosti, između svetla i tame, između tišine i buke, sva je od pitanja, ali je više od upitanosti nad smislom pevanja i življenja koga najbolje izražavaju poslednji stihovi: "Da li da plačem ili da pevam?" Odgovor je jasan: Pevati.


Moderna anestezija u gerijatriji | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna izdanje br. 125 Moderna anestezija u gerijatriji\nPopulaciju gerijatrijskih bolesnika čine osobe starije od 65 godina. Poboljšanjem životnog standarda i zdravstvene zaštite životni vijek ljudi se značajno produžio, tako da osobe starije od 65 godina čine 16,1%, ukupnog stanovništva Crne Gore a do 2050. godine predviđa se da će između 17,5% i 25,5% populacije u Crnoj Gori biti starije od 65 godina. Pred anesteziolozima je velika odgovornost i izazov da omoguće efikasno hirurško liječenje i perioperativno praćenje ove veoma specifične i sve brojnije populacije bolesnika. Njihova specifičnost se ogleda u tome što su svi organi izmijenjeni uobičajenim procesom starenja, pa su funkcionalne rezerve organizma manje, ali i u tome što je kod ovih bolesnika gotovo uvek prisutan i značajan komorbiditet.\nProces starenja nervnog sistema uključuje promjene motornih, senzitivnih i autonomnih funkcija uzrokovanih smanjenjem broja nervnih ćelija, cerebrovaskularnim bolestima i oštećenjima nastalim oksidativnim stresom. Smanjenje broja neurona prati povećanje broja astrocita i mikroglijalnih ćelija, a preostali neuroni gube neke od svojih kompleksnih dendritičnih nastavaka i sinapsi. Smanjena je i sinteza neurotransmitera (dopamin, serotonin, GABA) kao i broj njihovih receptora. Oštećenje kognitivnih funkcija se često sreće kod starijih bolesnika, a njihova učestalost se povećava sa godinama starosti. U bolničkim uslovima kod ovih bolesnika lako može da nastane konfuzno stanje nakon stresnih situacija kao što su infekcija ili dehidratacija, a incidenca postoperativne kognitivne disfunkcije značajno se povećava sa godinama starosti nezavisno od tehnike anestezije. Promjene usljed starenja se viđaju i na perifernom nervnom sistemu. Zbog degeneracije perifernih nervnih ćelija vrijeme provođenja impulsa je produženo, smanjuje se mišićna masa i nastaje muskuloskeletna atrofija. Disfunkcija autonomnog nervnog sistema u hladnoj operacionoj sali lako može da dovede do hipotermije ovih bolesnika zbog poremećene funkcije termoregulacije.\nU praktičnom radu od značaja je povećana osjetljivost centralnog nervnog sistema na anestetike, što se ogleda u smanjenju potreba kako za inhalacionim tako i za intravenskim anesteticima. Potrebe za lokalnim anesteticima su takođe smanjene. Epiduralno primijenjeni lokalni anestetici kod starijih bolesnika ekstenzivnije se šire kranijalno, ali je trajanje analgezije i motornog bloka kraće. Nasuprot tome, nakon spinalne administracije lokalnih anestetika anestezija i motorni blok kod starijih bolesnika traju duže nego kod mlađih osoba.\nStarenjem broj miocita se smanjuje i zamjenjuje masnim tkivom i kolagenom, što čini zidove srčanih šupljina čvršćim i smanjuje komplijansu zidova komora. Depoziti amiloida i kalcifikati mogu da remete rad provodnog sistema srca i dovode do nastanka aritmija (najčešće atrijalna fibrilacija i atrijalni flater). Promjene zahvataju i zidove krvnih sudova, oni postaju manje elastični zbog smanjenja broja glatkih mišićnih ćelija i zamjene elastina kolagenom. Nakon administracije opšte ili regionalne anestezije (spinalna i epiduralna) kod gerijatrijskih bolesnika može da nastane značajna hipotenzija jer odgovor na hipotenziju nije tako dobar kao što je to slučaj sa mlađim odraslim osobama. Mlađa odrasla osoba može lako da poveća minutni volumen srca, bilo povećanjem udarnog volumena bilo povećanjem srčane frekvence. Kod starijih osoba promjene u strukturi srčanog mišića limitiraju mogućnost povećanja udarnog volumena, a zbog smanjenja broja pretkomorskih pejsmejker ćelija povećanje srčane frekvence kod starijih osoba je redukovano.\nSvaka epizoda hipotenzije može da dovede do ozbiljnih komplikacija zbog redukovane perfuzije vitalnih organa kao što su mozak, srce i bubrezi gde je protok ionako kompromitovan u zavisnosti od stepena ateroskleroze koja se redovno sreće u određenom stepenu kod ovih bolesnika. Ukoliko je prisutno više faktora rizika za koronarnu bolest, stres ehokardiografija ili koronarografija mogu biti indikovani u proceni srčanog rizika od predstojeće operacije. Pored koronarne bolesti kod starijih osoba su česte i degenerativne promjene valvularnog aparata srca. Posebnu populaciju starijih bolesnika čine oni bolesnici sa prethodno ugrađenim koronarnim stentovima. Anesteziolog treba da bude informisan o tome koja vrsta stenta je ugrađena, kada je ugrađen stent i u kojoj koronarnoj arteriji, kako bi zajedno sa kardiologom i transfuziologom odredio adekvatnu perioperativnu antiagregacionu terapiju.\nProces starenja ostavlja posljedice i na respiratorni sistem u vidu povećanja rigidnosti grudnog koša, slabljenja respiratorne muskulature zbog smanjenja mišićne mase, smanjenja alveolarne površine za razmjenu gasova i smanjenja centralnog ventilatornog odgovora na hipoksemiju i hiperkapniju. Smanjenje elastičnosti pluća ima za posljedicu povećanje rezidualnog kapaciteta pluća (volumen na kraju ekspirijuma) što dovodi do manje efikasnog miješanja gasova u alveolama. Pored izmijenjene ventilacije alveola redukovana je i perfuzija zbog povećanog plućnog vaskularnog otpora. Zbog toga se povećava ventilaciono-perfuzioni odnos što može da objasni smanjenje parcijalnog pritiska kiseonika u krvi kod starijih bolesnika (smanjenje od 4 mmHg po deceniji poslije 20. godine života). U postoperativnom periodu zbog slabosti interkostalnih i pomoćnih respiratornih mišića smanjena je mogućnost adekvatnog iskašljavanja sekreta. Uz to, zbog smanjenog mukocilijarnog klirensa i izmijenjenog respiratornog epitela češće nastaju atelektaze i postoperativna pneumonija.\nPrethodni tekstStručni skup o glikemijskoj regulaciji\nSledeći tekstLiječenje hemoroidalne bolesti primjenom diodnog lasera


Radio Tivat | Đukanović: Izbori u Tivtu uvod u 16. oktobar\n04 окт Đukanović: Izbori u Tivtu uvod u 16. oktobar\nPosted at 21:24h in Politika\tby\tweb master\nAprilski izbori u Tivtu bili su najljepši uvod u predizbornu kampanju za oktobarske izbore na državnom nivou, kazao je lider Demokratske partije socijalista Milo Đukanović tokom današnjeg sastanka sa rukovodstvom partije, članovima Opštinskog odbora, članovima Savjeta mladih DPS-a i partijskim aktivistima u Tivtu. Sva suština izbora 16. oktobra je u tome da biramo između daljeg razvoja i sveukupnog napretka Tivta i Crne Gore i stagnacije, odnosno povratka u prošlost, poručio je Đukanović – saopšteno je iz DPSa.\nĐukanović je podsjetio da je broj onih koji su podržali DPS na posljednjim opštinskim izborima skoro 65 odsto veći u odnosu na rezultat koji je ostvaren prije četiri godine, čime je ova partija osvojila apsolutnu vlast u ovoj značajnoj opštini.\nPredsjednik DPS-a je istakao da razlog prosperiteta i uspjeha koji je Tivat u proteklim godinama ostvario leži u mudroj državnoj politici koju je vodila Demokratska partija socijalista i državno rukovodstvo, ali i u velikom radu ovdašnje lokalne uprave i svih onih koji su svojim radom stali iza vizije stvaranja prestižne turističke destinacije na ovom dijelu Jadrana.\n“Tivat se trenutno nalazi na globalnom tržištu, pa su samim tim pred nama još veći izazovi. Lokalna uprava mora biti još efikasnija, sposobnija i transparentnija nego druge opštine, a da će tako i biti apsolutno ne sumnjam”, rekao je Đukanović, naglašavajući kako investicije nijesu i ne mogu biti same sebi cilj, već one moraju doprinijeti boljim uslovima života svih građana, što je glavni zadatak, kako lokalne, tako i uprave na državnom nivou.\n“Pri tom, ne smijemo zaboraviti na rubne djelove tivatske opštine. U narednom periodu moramo biti fokusirani upravo na ove djelove Tivta, kako bi se svi djelovi grada ravnomjerno razvijali i pružili što bolji kvalitet života i što kvalitetnije sadržaje”, naglasio je Đukanović.\n“Izbori koji su pred nama nose jednu ključnu poruku i sva je suština u tome da biramo između daljeg razvoja i sveukupnog napretka Tivta i Crne Gore i stagnacije, odnosno povratka u prošlost”, poručio je lider DPS-a.\nPredsjednik Opštinskog odbora DPS-a Tivat, Siniša Kusovac, istakao je da je lokalna uprava u veoma kratkom vremenu postigla zavidne rezultate, a članovi, simpatizeri i glasači DPS-a u Tivtu jasno prepoznali šta je najbolji izbor za njih sada i ubuduće.\nKako je saopšteno iz DPS-a, sa ovog susreta poslate su jasne poruke o važnosti predstojećih izbora, ambicijama vlasti na lokalnom i državnom nivou, uz nadu da će građani prepoznati pravu vrijednost, te da će njihova podrška dovesti do još boljeg rezultata 16. oktobra.\nEECU21 2021 TIVAT: Konacno dobar vjetar!\nEP Tivat: Konacno alavija zapuhalo 💪⛵\nOtvoren „Akvarijum Boka“


BIH – Azerbejdžan 18:7 (18:0) - Klix.ba\n24.11.2008. u 11:16\nSjajno su ragbijaši Bosne i Hercegovine završili ovogodišnju takmičarsku sezonu. U šest odigranih zvaničnih susreta zabilježili su pet pobjeda, protiv Izraela, Slovenije, Monaka, Slovačke i Azerbejdžana, i kao gosti igrali neriješeno u Finskoj. Sa ovakvim rezultatima jedna su od najuspješnijih državnih selekcija ove godine.\nStadion Bilino polje. Gledalaca oko 500. Sudija M.Morgan (Norveška) – dobar. Pomoćnici Tica i Hamzić (BiH). Delegat Mersman (Belgija). Žutih kartona nije bilo.\nBiH: Sejad Kadić, Semir Ajanović, Adis Bašić, Latif Bešo, Džemil Ćerim, Albin Kapić, Danijel Keserović, Ermin Mušinović, Adis Karabegović, Benjamin Deljić, Damir Razić, Nermin Selimbegović, Anes Smriko, Sedad Tufekčić 5, Semir Pašić, Sabahudin Subašić 13, Armin Vehabović, Elvis Tuka, Jasmin Ajkunić, Mensur Uzunović i Armin Zadić. Trener: Safet Ćerim.\nU trećem kolu Evropskog prvenstva u ragbiju grupa D3 reprezentativci Bosne i Hercegovine su savladali reprezentaciju Azerbejdžana sa 18:7. Igrali su bez petorice standardnih reprezentativaca i rutinskom igrom meč priveli kraju slaveći pobjedu. U domaćim redovima briljirao je Mušinović, Ajanović, Kadić i Razić u odbrani, a Subašić i Tufekčić u napadu. Trener Safet Ćerim dao je priliku i mlađim igračima, dok je neke standardne igrače čuvao na klupi bojeći se povreda na prohladnom novembarskom danu.\nRagbijaši Bosne i Hercegovine trenutno se nalaze na vodećoj poziciji na tabeli sa devet bodova ispred Azerbejdžana, Slovačke, Monaka i Kipara.


Putin spreman za razgovor sa Zelenskim o saradnji na Krimu\nSvet Autor:Sputnjik23. maj. 202114:16\n"Predsednik Rusije Vladimir Putin spreman je da na sastanku sa ukrajinskim predsednikom Vladimirom Zelenskim razgovara o Krimu, ako se radi o prekograničnoj saradnji, ali ne i o pripadnosti ovog regiona Rusiji", izjavio je portparol ruskog lidera Dmitrij Peskov.\nPutin: „Izbićemo zube“ svima koji pokušaju da nas „ujedu“\nZelenski: Na istoku Ukrajine se dešava isto što i na Krimu\nOn je dodao da predstoji još mnogo rada u pogledu organizacije susreta lidera Rusije i Ukrajine.\n„Bezizlazna situacija: naše ukrajinske kolege žele, na primer… Oni kažu: ‘Razgovaraćemo o Krimu’. Ali ako se razgovara o Krimu u smislu razvoja prekogranične saradnje, znate, Rusija ima prekograničnu saradnju sa regionima stranih zemalja – ako je s tim u vezi, onda sam siguran da će Putin biti spreman. Ali ako se razgovara o nečem drugom, a ne o tome da je Krim region Ruske Federacije, onda niko o tome nikada ni sa kim neće razgovarati“, istakao je Peskov u programu televizije „Rusija 1“.\nZelenski je ranije u video-poruci o bezbednosnoj situaciji u zemlji predložio Putinu da se „sastanu bilo gde u ukrajinskom Donbasu gde se vodi rat“, a Putin je odgovorio da bi ukrajinsko rukovodstvo za razmatranje pitanja o istoku Ukrajine prvo trebalo da se sastane sa rukovodstvom Donjecke i Luganske republike, a tek zatim sa predstavnicima Rusije.\nRuski lider takođe je rekao da je spreman da primi Zelenskog u Moskvi u bilo koje vreme koje mu odgovara, ukoliko on želi da razgovara o bilateralnim odnosima, ali Kijev taj predlog odbacio.\nDmitrij PeskovKrimRusijaUkrajinaVladimir ZelenskiVladimr Putin


SEHA liga počinje – "Show must go on" – Balkan-Handball.com\nVardar – Elverum ODLOŽENO\n(VIDEO): Uskoro počinje Premijer liga Hrvatske\n„GIGANTU, SREĆAN TI POVRATAK“ – Crvenka posle osam godina u eliti!\nHome / Balkan / SEHA / SEHA liga počinje – "Show must go on"\nSEHA liga počinje – "Show must go on"\nPoslednja izmena: 09/09/2011\nSEHA regionalna liga počinje narednog vikenda i pored toga što je Partizan otkazao učešće, a Crvena zvezda i Bosna iz Sarajeva su još uvek pod znakom pitanja. „Show must go on“ i to znaju svi od Tatrana do Skoplja, jer jedino regionalna liga može doneti pomak na klupskom nivou, tako da ćemo ovog vikenda gledati dva uvodna meča prvog kola i pored objektivne zabrinutosti za budućnost takmičenja, koje neće imati sponzora do nove fiskalne godine.\nBanja Luka: Borac – Vardar (17.30h)\nCetinje: Lovćen – Tatran Prešov (18h)\nLjubuški: Izviđač – Sutjeska Nikšić (odloženo zbog učestvovanja Nikšićana u Kupu EHF)\nSkoplje: Metalurg – Bosna BH Gas\nC.O Zagreb – ….\nJoš uvek nije poznato, da li će se odigrati meč između Crvene zvezde i Nexe-a iz Našica, a odluka crveno-belih se očekuje. Narednog utorka će se u Zagrebu održati sastanak na kome bi se rešila sva sporna pitanja i nedoumice, kao i potpisali svi „papiri“, neophodni za funkcionisanje takmičenja.\nZa par dana, možete očekivati i specijalnu stranicu posvećenu SEHA takmičenju, a za sada, sve vesti možete pronaći na\nNaredni članak → Krenula SEHA: Borac nadigrao Vardar – Tatran očekivano slavio na Cetinju\nRogobatnog naziva, „ali „šljaka“. PAKET 24...\nTačno 51 godinu od kako je...


RTS :: ''Imaginarna sećanja" meksičkog fotografa\nKultura ''Imaginarna sećanja" meksičkog fotografa\n''Imaginarna sećanja" meksičkog fotografa\nčetvrtak, 07. avg 2014, 12:34 -> 14:00\nU galeriji "Blok" u toku je izložba "Imaginarna sećanja" Huana Pabla Bermana, meksičkog fotografa, koji već godinu dana živi i stvara u Beogradu.\nHuan Pablo Delgado Berman detinjstvo i godine školovanja proveo je na poluostrvu na jugu Meksika, u saveznim državama Jukatan i Kampeče. Fotografijom se bavi desetak godina, radio je kao fotoreporter, a onda ga je put preko Kanade, Nemačke i Austrije doveo u Beograd.\nNa svim ovim mestima sakupljala su se "Imaginarna sećanja". Na drugoj beogradskoj samostalnoj izložbi, u galeriji u bloku 45, predstavio je kolekciju od 26 fotografija, većinom nastalih analogno, u kombinaciji sa akrilima, vodenim bojama i prirodnim materijalima.\n'"Ideja o 'Imaginarnim sećanjima' javila mi se dok sam boravio u Kanadi prošle godine, nakon jedne fotografije koju sam snimio. Poželeo sam da se poigravam sa percepcijom posmatrača slike. Glavna ideja ove izložbe je da ljudi uspostave ličan odnos sa slikom pred sobom i sa svojim sećanjima", kaže fotograf Pablo Delgado Berman.\n"Zato sam fotografije dorađivao slikanjem i intervencijama sa raznim materijalima, drvetom i lišćem na primer - da bi se kroz tu neobičnost izazvala određena reakcija", dodaje Berman.\n"Sećam se rečenice koju sam nekad, negde čuo: 'Stvari se nisu dogodile onako kako su se dogodile, već onako kako ih se mi sećamo'",ističe Pablo Delgado Berman.\nImaginarna sećanja Huana Pabla Bermana nadilaze svakodnevno, upućujući u predele, mašte, memorije i sna, kao polazišta za zajednička iskustva.\n1 U Arhivu Jugoslavije izložba o Aleksandru Karađorđeviću\n2 Goran Petrović i Rajko Petrov Nogo dobitnici "Velike nagrade Ivo Andrić"\n3 Jan Bačur – velikan naivnog slikarstva\n4 Poezija uživo – veče Ljubomira Simovića\n5 Narodno pozorište obeležilo godišnjicu smrti Branislava Nušića


Kada profesorka koja radi trideset godina u prosveti kaže: „Ne znam da li smeš da mu daš jedinicu“ - Zelena učionica\nNedavno sam u zbornici svoje škole prisustvovala ovakvom razgovoru: kolega, koji je inače vrlo odgovoran i radan, odličan poznavalac struke, pitao je da li učenik na dva uzastopna časa (blok) može dobiti dve jedinice.\nTo su one situacije kada, na primer, donosimo kontrolne zadatke i upisujemo ocene prvi čas, a drugog časa radimo nešto drugo gde takođe možemo oceniti učenike. NJegov učenik je, na primer, dobio jedinicu na prvoj proveri znanja, a zatim na drugom času nije hteo ništa da radi, zabavljao se mobilnim telefonom i na kraju predao ponovo praznu vežbu. Odgovor koleginice koja radi u prosveti skoro trideset godina glasio je: „Ne znam, nisam sigurna, proveri ti to dobro.“\nOva svakodnevna situacija po mom mišljenju savršeno oslikava srpsku prosvetu u poslednjih 15 godina. Profesor koji ozbiljno i predano radi i koji je svestan visokih zahteva programa za gimnazije, postavlja zadatke za koje se mora učiti i pripremati i, naravno, daje jedinice učenicima koji se nisu pripremili.\nTakođe, profesor koji se drži Pravilnika o ocenjivanju mora imati četiri ocene u polugodištu na dva časa nedeljno, što će reći da koristi što više prilika da oceni učenike. Ako je jedan kontrolni zadatak bio zvaničan, vežbe na času (uz knjigu i svesku) svakako su prilike da se slabe ocene poprave. Ali nezadovoljni učenik na drugom času ne samo da nije hteo da popravi ocenu, nego je odbijao da radi bilo šta. Za njega čas nije mesto gde se radi, dopunjava, proverava i utvrđuje znanje, već prilika da pokaže svoj lični odnos prema profesoru, oceni, gradivu i prilika da postigne određenu vrstu publiciteta.\nU prosveti u kojoj ja radim, gotovo polovina učenika časove shvata na isti način. A tako i njihovi roditelji shvataju roditeljske sastanke.\nKako smo došli do toga da sadržaj rada ima drugorazredni značaj u odnosu na učenički ego? Najpre, banalizovanjem sadržaja. Nastavni sadržaj ni iz jednog predmeta u Srpskoj školi nije banalan, naprotiv, zahtevi su izuzetno visoki. Ali se neko dosetio da kaže da u eri interneta više nije potrebno ništa znati, svaka informacija je na klik od nas, pa prema tome nije potrebno opterećivati decu teorijama, formulama, dokazima, samo ih treba naučiti da primene znanje koje dobiju sa interneta. Ovaj infantilni stav o internetu na globalnom nivou dočekan je kao otkrovenje, a doveo je generacije i generacije u stanje intelektualne blokade.\nSati provedeni na inernetu podesili su dečje mozgove na režim skrolovanja, dok osnovne pojmove o realnom životu gotovo da nemaju. Ono što se nekada nazivalo opštom kulturom, danas je nepotrebno znanje, u najboljem slučaju neki redak talenat koji možete imati, ali ga nemate gde upotrebiti. I dok su napredne zemlje shvatile raskorak između interneta i realnosti, kod nas su profesori koji upućuju učenike na rad u biblioteci zastareli, fanatici, ljudi koje je pregazilo vreme i koje treba prevariti tuđim radovima po sistemu copy-paste. Treba li govoriti do čega nas je ovaj sistem doveo?\nDruga banalizacija prosvete nastaje relativizacijom obrazovanja. Zapadnjački sistem primenjen u privatnom sektoru „nije bitno koju diplomu imaš, nego šta znaš“ prenesen na naše tle prevodi se kao „apsolutno nije bitno koju diplomu imaš“. Izjednačeni smo u platama, profesijama, položaju u društvu, jer elitno društvo u Srbiji predstavljaju neki drugi ljudi, po nekim drugim linijama. Visokoobrazovani se od ovih sklanjaju što dalje, po mogućstvu u druge zemlje.\nI kako bi današnji učenik razumeo vrednost visokih škola i univerziteta? Prisustvo na njima je prosto pitanje odluke: ja hoću ili neću diplomu. Onaj koji je hoće, dobiće je ovako ili onako, najlakše privatno. Znanje koje uz nju ide svakako je nepotrebno.\nZa treću banalizaciju uverena sam da je sistemski pripremana, ali je i sjajno izvedena. Kada profesorka koja radi trideset godina u prosveti kaže: „Ne znam da li smeš da mu daš jedinicu“, ona to zaista ne zna. Ne zato što za trideset godina nije naučila zakone i pravilnike, nego zato što svaki ministar donosi svoje pravilnike koji za stepen-dva umanjuju ingerenciju profesora i autonomiju časa. Pitanje koje bi trebalo biti izlišno, jer profesor mora apsolutno vladati procesom učenja, postalo je vrlo ozbiljno i vrlo često.\nPravila kojima smo se na sednicama smejali verujući da ne postoji radna grupa sastavljena o profesora koja bi ih usvojila, postala su preko noći mučna realnost. Učenik će se po svim svojim pravima žaliti, što će biti dodatni posao za sekretara, pedagoga, psihologa, direktora. Ako su mu roditelji ambiciozniji, žalba učenika će ići direktno u Ministarstvo. Tu se podrazumeva i poseta prosvetnih savetnika, inspektora, češljanje i razvlačenje po nekoliko nedelja, zaključci, rešenja, mere, nove sednice nastavničkog veća i na kraju prozivanje profesora od strane kolega, jer sve to i nije bilo neophodno zarad jedne jedinice na blok času.\nOno što nije uradio pravilnik, uradila je ekonomija. Profesor sa deset godina staža i dalje u školi radi na određeno zbog zakona o zabrani zapošljavanja u javnom sektoru. Da li će on donkihotovski da se usmeri na učenika i da mu tu drugu jedinicu za nerad i neznanje? Da li će posle gore nabrojanih neprijatnosti po školu sutra taj profesor biti primljen u stalni radni odnos? Taj čovek od trideset pet godina, koji je započeo porodični život, dobio decu, naivno podigao kredit za stan… Ne, naravno.\nOn će savesno raditi, pazeći da ispuni plan i program, pazeći da postupi pedagoški, nenasilno, igrajući po žici da bi privukao pažnju učenika i da bi što ređe čuo ono „ma šta će meni to u životu“, pazeći da ga ne pogodi kuglica od papira iz poslednje klupe. Doživeće kao lični poraz svaku lošu ocenu i to što nije uspeo da zainteresuje svakog učenika, što nije ispisao svu dokumentaciju i slikao sve što je van škole sa učenicima uradio.\nPa i ako zdravorazumski prihvati da je nemoguće u današnjoj učionici imati atmosferu o kojoj je učio, sanjao i za koju se pripremao, doći će neki roditelj da mu objasni kako nije dobar i kako njegovo posebno dete treba na drugi način animirati. U drugom razredu gimnazije, na primer. Čuće svašta o sebi, a to su suštinski dve stvari: „Nije me ništa naučio, morao sam privatno da se spremam za prijemni“ ili „Ludak, kod njega pola odeljenja ima jedinicu“ i svaka će ga zaboleti, jer je i jedno i drugo radio u interesu đaka. I jednoga dana, kada ga učenica uštine i prodere se na njega iz sveg glasa „Nisi ti nikakav čovek, nisi nikakav profesor“, pobuniće se Čovek. Profesor će pognuti glavu, jer je očekivao da će se to mnogo ranije dogoditi.\nAutorka je profesorka iz Šapca\n6 komentara na "Kada profesorka koja radi trideset godina u prosveti kaže: „Ne znam da li smeš da mu daš jedinicu“\nLiga bez briga kaže:\n25 aprila, 2019 u 1:05 am\nKoliko vidim u tekstu lepo piše da je nastavnik doneo kontrolni zadatak sa ocenom jedan a onda drugog časa ponovo dao zadatak u pisanoj formi kao ispravku prvog verovatno. U tekstu piše da je učenik predao drugog časa prazan papir, nema preciznih informacija da bi se tumačio pravilnik. Dajte tačne informacije u tekstu pa onda kritikujete.\nUčenikova mama kaže:\n25 aprila, 2019 u 8:33 am\nUčenik je pokazao da nema pojima sa gradivom i dobio zasluženu jedinicu na prvom času. Onda je nastavnik ponovo dao zadatak kao ispravku na drugom času. Šta je nastavnik očekivao? Da se učenik prosvetlio tokom ova dva časa? Šta je navelo nastavnika da pomisli da dete koje ništa ne zna, može ponovo da uradi kontrolni za veću ocenu od jedinice. Meni ovo zvuči kao da je hteo da potvrdi tu prvu jedinicu, da je zakuca za sva vremena. Koliko jedinica je dovoljno dati detetu da bi predavač stvarno bio uveren da detet taj čas NIJE SPREMNO. Čoveče shvati da on ne zna za više! Možeš da mu radiš šta hoćeš taj dan, on ne zna. Ta druga jedinica, po pravilniku, može samo da ide u svesku, nikako u dnevnik. Naravno, nastavnik mora da se pripremi za razgovor sa roditeljem. Ja bih odletela u školu. Nema tu vike, čuda, ništa, samo molim za objašnjenje. Ako objašnjenja nema, kao što ga ne može biti, e onda se drži majstore. Mogao bi lako roditelj da pomisli da ovaj nastavnik maltretira i namerno šikanira njegovo dete.\n28 aprila, 2019 u 4:41 am\nDa, jer Nastavnik je tu bas zbog toga da sikanira decu ( nema slucajnog tj. moze biti samo namerno )…… komentari te dotuku 🙁\n25 aprila, 2019 u 8:23 am\nImate pravilnik koji je jasan. Zna se kad i kako se daju ocene. Zna se kakve one mogu da budu, šta je prihvatljivo, a šta ne. Naravno, mi smo zemlja Srbija pa uvek pokušavamo da izvrnemo svaki zakon. Svaki nastavnik i profesor sam gradi svoj autoritet i odgovoran je za atmosveru na času. Da li dete sme da napadne nastavnika? NARAVNO DA NE. Imate pravilnik koji jasno kaže kako postupati u tom slučaju. Da li nastavnik može da podeli jedinice skoro celom razredu. NARAVNO DA NE. To nije pedagoški gospodo. Morate razmišljati kako je moguće da SKORO CELO ODELENJE ne može da savlada lekciju i dobije jedinicu, da nije možda do predavača? Zbog predavača koji su mislili da zamenjuju Boga na času je i napravljen ovakav zakon i pravilnik. Pitanje je zašto su predavači beskičmenjaci koji ne smeju realno da ocene svu decu. Zašto prema deci “običnih” ljudi imaju oštar i nepokolebljiv stav, a kad naiđe malo ozbiljniji lik, koji ne mora da je uticajan i nasilan, nego prosto pismen i spreman argumentima da se bori za svoje dete, onda je sistem vrednosti predavača poljuljan. Odmah sve može i cenkamo se kao na pijaci. Što bi se ispravan čovek bojao prijave inspekciji, ministru ili Svetom Petru? Ovaj članak je lament nad starim vremenima u kojima je predavač mogao da radi šta hoće.\nMiša profespr kaže:\n25 aprila, 2019 u 4:09 pm\nOsnovni nastavni principi: svesna aktivnost i očiglednost!! Mnogi nastavnici imaju nastavni oblik “ex katedra”, koji nije produktivan, već samo ceni reproduktivna znanja, a istovremeno moraju da daju ocene i nerealno ocenjuju učenike???, obrazovanje je vrhunska nauka, to ne mogu svi da rade???\nMilena Dostanić kaže:\n17 juna, 2020 u 1:54 pm\nPotpuna istina. Nažalost. Ja imam trideset godina staža i zaista se nikada ne bih loše osećala zato što mi je neki učenik ili neki roditelj objasnio ili me prosvetlio kakva sam.\nVodim se pravilom ,, Nije važno šta je rekao,nego Ko je rekao”.\nPravi ljudi poštuju prave stvari.\nI ovo unižavanje obrazovanja prolazi.\nZnamo svi gde je smeću mesto. Traje dugo već,ali ne doveka!!!


Piše: Darija Ranković\nBeogradski glas – Gerontološki centar u Valjevu ili dom za stare, čija je izgradnja počela 2009. godine, umesto da je već završen i da u njemu žive stara lica iz Valjeva, ali i iz drugih opština i regiona, propada prepušten vremenu i huliganima. Na objektu, koji je otključan, polupana su stakla, uništena je stolarija, unutrašnjost prokišnjava, tragovi vlage vidljivi su na fasadi, dvorište je u korovu…\n„Nedavno me je, s punim pravom, ambasador Japana pitao šta se dešava sa tim domom za stare u Valjevu za koji je Vlada Japana dala novac, a on još nije završen. I zbog donatora, ali i zbog nas, moramo da utvrdimo šta se desilo, gde je otišao novac“, rekao je 2014. godine tadašnji ministar za rad, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin.\nZa odgovorom na pitanje šta se dešava sa domom za stare i gde je „otišao novac“ tragamo pet godina i čini se da ćemo tragati još toliko, a Valjevci će svaki put kada prođu pored nezavršenog zdanja izgovarati dve reči: sramota i šteta!\nFunkcioneri zaobilaze problem\nIzgradnja doma za stare u Valjevu, koji je sa 2,5 miliona evra finansirala Vlada Japana, započeta je u junu 2009. godine. Kada je za objekat Gerontološkog centra izabrana lokacija na Majdanu, mnogi su smatrali da nije dobra zbog toga što gleda na groblje, ali im je odgovoreno kako se, po toj logici, s Majdana vide osnovna škola i dečje obdanište. Niko tada, a ni docnije, nije shvatao koliko će radovi biti skuplji zbog tvrde kamenite podloge jer je tu nekada bio majdan kamena.\nNakon dve godine radovi su prekinuti jer je novac potrošen. Pravi razlozi do danas nisu utvrđeni. Govorilo se da je loše budžetiran projekat, zatim da su se u toku realizacije projekta pojavili dodatni radovi, dok su pojedinci tvrdili da je reč o zloupotrebi.\nPrema projektu, dom za stare je trebalo da bude završen za godinu dana, ali bilo je izvesno kašnjenje pošto su predugo trajali radovi na izradi temelja objekta čiji je izvođač bilo GP „Ratko Mitrović“ iz Beograda.\nKada su 2011, zbog nedostatka novca, s gradilišta povučeni mašine i radnici, u Ministarstvu za rad i socijalnu politiku potvrdili su lokalnim medijima kako „ima određenih problema“, ali izbegli su da kažu kada će radovi biti nastavljeni.\nTokom 2011. godine s Ministarstvom za rad i socijalnu politiku dogovoreno je da se u budžetu Srbije obezbede sredstva za sledeću godinu, a da lokalna samouprava izdvoji novac za stolariju vrednu 50 miliona dinara i zaštitu objekta. Međutim, tek u novembru 2012. državna sekretarka Brankica Janković obećala je da će u 2013. biti nastavljena izgradnja doma za stare u Valjevu jer se „takav objekat ne dovodi u pitanje“.\nSličnu priču ponovila je u januaru 2013. državna sekretarka Stana Božović, izjavivši da će za nastavak radova na domu za stare „biti obezbeđeno 30 od potrebnih 190 miliona dinara“.\nNepoznati sudski spor\nA onda, 2014. godine na čelo Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja dolazi Aleksandar Vulin, koji je izjavio da će dati sve od sebe da Gerontološki centar u Valjevu bude završen, ali i da će postaviti pitanje zašto to nije učinjeno dotad.\nNakon tri godine ministar Vulin dolazi u Valjevo bez odgovora na pitanje zašto dom nije završen, ali sada s novom porukom da je „dom predimenzioniran, što je smetnja za nastavak radova“, tako da „niko ne može reći kada će biti završen“! Tada je Vulin rekao da „postoji neki sudski spor vezan za Gerontološki centar“ i da je podneta krivična prijava, ali nije želeo da saopšti detalje, rekavši da „o tome ne može da se izjašnjava“.\nI do danas se o tome niko ne izjašnjava, niti se zna kakav i protiv koga se vodi sudski spor. Da li, možda, protiv onih koji su potrošili donaciju Vlade Japana od 2,5 miliona evra, a da dom za stare nije završen?\n„Svaki put pocrvenim kada me predstavnici Ambasade Japana u Srbiji pitaju kakva je sudbina njihove višemilionske donacije za Gerontološki centar“, rekao je svojevremeno Vulin.\nDom za stare u Valjevu od oko 5.500 kvadrata projektovan je sa stacionarom od 184 mesta, dnevnim boravkom, ambulantom i prihvatilištem za beskućnike, a bio bi jedini takav objekat u Kolubarskom okrugu.\nKada je valjevski Centar za socijalni rad „Kolubara“ konkurisao za japansku donaciju projektom doma za stare, 164 osobe iz Valjeva i okoline nalazilo se u državnim staračkim domovima u drugim gradovima – od Krupnja, preko Šapca i Obrenovca, do Aleksinca.\nOznakeAleksandar Vulin doma za stare gerontološki centar Naslovna-centar Naslovna-traka starački dom Valjevo\nNaprednjaci nastavljaju rat protiv drveća – sledeća žrtva je park u Nišu


Loše izdanje Rudara u Petrovcu - Rudar\nLoše izdanje Rudara u Petrovcu\nPetrovac – Rudar 3:1 (1:1)\nStadion Pod Malim brdom. Gledalaca: oko 300. Sudija: Mileta Šćepanović (Podgorica). Pomoćnici: Veselin Radunović (Nikšić), Nikola Razić (Podgorica). Strijelci: Burzanović u 44. Boričić u 46. i Korničuk u 90.+4 minutu za Petrovac, Janković u 36. za Rudar. Žuti kartoni: Vujović, Ragipović, Vučinić (Petrovac), Sopo, Lakićević (Rudar).\nPETROVAC: Radulović , Savović , Vujović, Ragipović, Pepić (od 87. Košuta), Kacić, Mikijelj, Tomković, Vučinić, Boričić (od 62. Čolić), Burzanović (od 72. Korničuk).\nRUDAR: Radanović, Alić, Sopo (od 75. Nišikava), Božović, Vuković, Lakićević, Radišić, Brnović, Živković (od 85. Kalić), Zečević (od 56. Golubović), Janković .\nRudar je uspio da povede protiv Petrovca, ali to kao da je imalo kontraefekat i nedopustivim greškama olakšali posao domaćinu, koji je odigrao najbolju utakmicu ove sezone i došao do važnih bodova. Gosti su bolje otvorili utakmicu preko Draška Božovića, ali je Mileta Radulović bio na mjestu. Dva minuta kasnije Benjamin Kacić nije iskoristio ukazanu šansu, a dobro je intervenisao Miloš Radanović i loptu izbacio u korner. Ponovo su gosti zaprijetili, u 19. minutu, Slobodan Lakićević je ubacio loptu, glavom je šutirao Božović, ali se Radulović nije dao iznenaditi. Napadač domaćih Jovan Vučinić u 21. minutu iz izgledne prilike loptu je poslao preko prečke. U jeku nešto bolje igre „nebeskoplavih“ gosti ipak dolaze do prednosti u 36. minutu preko Branislava Jankovića, koji je iskoristio ubacivanje Marka Vukovića, i sa deset metara pogodio mrežu domaćih. U samom finišu prvog poluvremena domaći su izveli lijepu akciju po lijevoj strani, Vučinić je pogodio Burzanovića, a ovaj savladao Radanovića za izjednačenje 1:1.\nU drugom poluvremenu domaći su već samo što se krenulu sa centra pogodili mrežu Radanovića, a strijelac je bio Balša Boričić, koji je sa 12-13 metara iskosa sa desne strane matirao Radanovića. U nastavku, domaći su mudro čuvali prednost, u čemu im je pomogao pad u igri igrača Rudara. U 80. minutu rezervista Aleksandar Čolić dobro je pogodio takođe rezervistu Anatolija Korničuka, ali je ovaj slabo šutirao. No, isti igrač je u poslednjem minutu sudijske nadoknade, 90.+4, riješio pitanje pobjednika, postavivši konačan rezultat 3:1.\nOvog mjeseca 3918