GAMES.CON - Levelovati se mora! ( Festival igara i pop kulture ) - IT magazin\nGAMES.CON - Levelovati se mora! ( Festival igara i pop kulture )\n„Digital & Entertainment festivals“ sa ponosom najavljuje prvi Games.con festival - velikii dugo očekivani praznik za gejmere, jutjubere, kosplejere i sve ostale ljubitelje modernih vidova zabave!\nOd 25. do 27. novembra u Hali 2 Beogradskog sajma,Games.con će okupiti i suočiti najbolje domaće predstavnike u elektronskim sportovima, kao i sve one željne dokazivanja koji bi da se u njihovom društvu nađu. Snagu će odmeravati u trenutno najpopularnijim kompjuterskim igrama kao što su „League of Legends“, „DOTA 2“, „Counter-Strike: Global Offensive“ i naravno „World of Tanks“, koji je u našoj zemlji naišao na zavidan broj obožavalaca.\nZa one koji pored tastature i miša preferiraju džojstike biće prilike da pokažu svoje umeće u PlayStation 4 turnirima, takođe u najzastupljenijim naslovima – „PES 2016“, „FIFA 2016“, „NBA 2k16“, „Mortal Kombat“ i „Tekken“.\nPoseban akcenat u domaćoj sferi kompjuterske zabave biće stavljen na naše najpopularnije „strimere“, zvezde YouTube-a čije doživljaje u svetu kompjuterskih igara prate stotine hiljada obožavalaca. I oni će, shodno reputaciji, morati da međusobno odmere snage u nekoj od „disciplina“.\nSvoja borilišta imaće i ljubitelji društvenih i kartaških igara, kao i generali minijaturnih metalnih armija iz „Warhammer“ univerzuma. Od večno stresnih „Monopola“ i „Rizika“ do spektakularnih duela u „Magic: The Gathering“i „Yu Gi Oh!“, takmičari će svima pokazati zašto takozvane tabletop zanimacije u svetu zavređuju podjednaku pažnju kao i njihovi on-line „potomci“.\nUz najočekivanija takmičenja Games.con takođe priprema veliki broj drugih zabavnih sadržaja, od defilea domaćih umetnikacosplay-aizanatskih veština do prvog domaćeg turnira u Oculus Rift igrama i turnira IT majstora u overklokovanju procesora.\nMeđu događajima će se svakako istaćii sajam stripasa najnovijim izdanjima iz sveta devete umetnosti, gostujućim piscima i crtačima, kao i tribinama i predavanjima na temu stripa.\nGames.comćekonačnopružiti„glavni štab“ domaćoj gejming sceni koja je u poslednjih nekoliko godina pokazala izuzetal potencijal na najvećim evropskim i svetskim turnirima, ali kao što gejmeri i sami znaju, za najbolje rezultate igra mora da se podigne na najviši nivo.\nZato Vas u Hali 2 očekujemo u najboljem izdanju – jer levelovati se mora!Više informacija pronađite na oficijalnom sajtu festivala www.gamescon.rs


Svi komentari - HRVATSKI ISTORIČAR GORAN ŠARIĆ: Srbe za genocid optužuju oni koji su ga izvršili nad stotinama miliona Indijanaca | Novosti.rs\nSvaka mu čast. Jedini istoričar kojJe shvatio stvar u celosti. Klanjam mu se.\nBruka za Srbe ove izdajnike ko ji za šaku dolara klimaju zapadu a i da dokazu da su oni neki drugi Srbi...A zaboravljaju 1.sv rat koliko je Srba samo pobijeno silovano od strasne AU,dalje 2.sv.rat koliko je Srba pobijeno u NDH,komunisticko mracno doba sve zlocine nad Srbima zataskalo pod oznakama zrtvama fasista a ne domacih ustasa tako reci komsija.i najzad finale 91-99 zabijenjem noza u ledja Srbiji od strane tkz.brastva i jedinstva...i na kraju opet Srbi krivi...\nBravo, kako ste hrabri Gorane da zapadu kažete sve istinu. Bravo hrabri i na sve pametni čoviječe .\nBravo gospodine svaka cas u ratu nema pobjednika vec gubitnika\nLepo je kad cujes istinu i od nekog drugog.Hrabro ,nema sta.A i on odmah podleze sankcijama.Naravoucenije -uzdaj se use i u svoje kljuse. Moramo sami da stitimo sebe i prihvatimo svaku pomoc ali i da kaznimo izdajnike medju sobom.\nSve sto ovaj gospodin prica je istina. Paznju privlaci to sto je Hrvat, da je Srbin proglasili bi ga nacionalistom, diskreditovali i..nikom nista. On najvise iritira ovdasnje zapadne dupelisce jer na sve ovo nemaju odgovor! Covek za postovanje!\nBRAVO GORANE, UVEK SI NA STRANI PRAVDE I ISTINE. SVE POHVALE.\nIma važnijih tema u Srbiji od ovakvih izmišljotina - korupcija, kriminal, leševi na sve strane, nepismenost, nekultura, Zadruga, Parovi, migranti, vakcinacija, niske plate, siromašni penzioneri, partijsko zapošljavanje, ukraden novac građana, lopovluk na carini...\nDa su Srbi i Srbija uradili genocid po RH i BiH i na KiM-u po principu genocida 1941-45 i etnocida u RH 1991-95 onda bi bili slavljeni jer zapad voli pobednike na ovaj ili onaj način ! !\nTreba da cuvamo ovakve intelektualce kao oci u glavi. Recima urade vise od "radnika" i "rodoljuba" iz fotelje.\nGospodine Saricu, procenjuje se da je oko 20 miliona Indijanaca ubijeno.\nDosli smo do toga da nam jezuitski istoricar drzi stranu! Bolje da nestanemo, kad nemamo ni trunke samosvesti i patriotizma!\nDragi G-dine Šariću, Šest godina sam studirao u Rijeci od 1967. pa nadalje.Radio sam u stdent servisu kao kondukter u Autotransu, pa sam tako imao priliku da upoznam Hrvatsku uzduž i popreko.Kao 19-godišnjak u Srbiji nisam imao prilike da se sraćem sa šovinizmom nigde.Toga u Hrvatskoj nije bilo ni u Zagorju ni u Istri ni severnoj Dalmaciji ni u Gorskom kotaru ni u Međumurju.U ostalim delovima se uvek osećala neka napetost.72. se to pogotovo osetilo u tim ostalim područjima.G-din Čičak je tada bio studentski prorektor zagrebačkog univerziteta i veliki propagator maspoka.Ne znam kako je posle toliko godina promenio svoju filozofiju ali je definitivno promenio.Želim da Vam kažem da se mnogo ljudi u Istri nije slagalo sa politikom Save Dapčević i Mike Tripala , a hoću da Vam kažem da Vas apsolutno podržavam u Vašim stavovima.Srdačan pozdrav\nSaric je covjek à svi oko njrga su neljudi koji negledaju u ogledalo gdje mogu vidjeti svoju istoriju iako mnogi oko njega su slijepi on njix pita da pogledaju u ogledalo da vide svoju sramotu\nSta vrijedi sto si pravu istinu izjavijo. Zapad je gluv, nam, i slep. Kao prvo braca izdadose svog brata, nista gore nema kada na pocetku ti zamku brat sprema,. tu vise povratka nem.Znate mi Hrvat, mi Crnogorci mi Makedonci mi Slovenci, nista bolje ne prolaze, na Balkanu nema mira a to boli i u srcu dirá.\nGoranu Saricu,odmah dati srpsko drzavljanstvo,ili,bar titulu pocasnog gosta.\nGoran Šarić genocid Srebrenica zločin u Srebrenici Ratko Mladić presuda Ratku Mladiću


Skinula sam prsten, uzela telefon i poslala majci poruku - ja ti umirem - Ozonpress :: internet portal\nTag: lečenje, Tanja\nBio je jul 2012. Tanja je odbrojavala dane do osamnaestog rođendana i zamišljala sebe u haljini koju će nositi na dan punoletstva. Jedno jutro probudila se sa tupim bolom u ramenu i kao što bi svako od nas pomislio – rekla je sebi da je samo loše spavala. Od tog dana, osećala je sve jači bol sve dok nije potpuno izgubila osećaj od grudi nadole. Devet godina kasnije, seo sam da razgovaram sa mojom sugrađankom. Skoro čitavu deceniju Tanja vodi bitku o kojoj sam znao vrlo malo, da bih na kraju našeg razgovora ostao nem i naježen od pete do temena. Ovo je njena priča.\nRazgovarao sam sa Tanjom Lišanin (27) iz Ivanjice, devojkom čiji je slučaj bio enigma za iskusne lekare koji joj nisu davali šansu da će ikada prohodati u trenutku kada su shvatili da je stafilokoka u rukama počela da gnoji i pritiska kičmenu moždinu. Nažalost, do ove dijagnoze Tanja je čekala danima, trpela nesnosne bolove i jedne večeri se pomirila da će umreti u krevetu.\n– Danima su mi povećavali doze lekova. Niko se nije bavio sa mnom, samo su pokušavali da mi saniraju bol. Nakon što sam osetila bol u ramenu, svakog dana je bio sve intezivniji. Jedne večeri je došlo do toga da nisam mogla da podignem ruke više od ramena. Ujak me stavio kola i odvezao za Čačak. Tu počinje užas i najteži period za svih ovih devet godina. Imam rupu u sećanju jer sam tada doživela kliničku smrt.\nTanja je po dolasku u Čačak osetila nemoć. Kako sama kaže, posmatrala je bele mantile kako prolaze pored nje i molila se da bilo kod od njih učini bilo šta samo da joj makar malo umanji bol. Osećala je da tone, da ne može da sastavi rečenicu. Prvo veče na odeljenju za urologiju nisu joj dali ništa protiv bolova. Sledeći dan prebacili su je na ginekologiju, iz njoj nepoznatog razloga. To veče je imala napade, jer je bol bio nepodnošljiv. Rešila je da svojoj majci napiše poruku, misleći da je to poslednji put u životu.\n„Nisam više bila na ovom svetu“\n– Kao kada te neko uključi u struju. Telo mi se bacalo bez moje kontrole. Sećam se da sam skinula prsten sa ruke, uzela mobilni i napisala mami jednu poruku. Jednostavno, osećala sam da umirem. Ispala sam iz realnosti, kao da nisam više bila u toj sobi, a i dalje me boli. Napisala sam joj „Mama, ja ću da ti umrem“, sećam se da mi je posle toga pala glava pozadi.\nTanja se budi na odeljenju hirurgije. Doktor u Čačku sa intenzivne nege je posumnjao na kičmu i poslao nas u Beograd. Tanja se za dan oduzela od grudi na dole, baš tog dana kada je trebalo da uradi magnetnu leđa. Ivanjičanka je razmišljala da je to sve okej i da to tako treba baš njoj da se dogodi. Kada sam je pitao zašto, rekla mi je da nema odgovor na to. Ništa joj nije bilo važno osim da vidi majku. U njoj je videla spas i nije želela da je napusti.\n– Doktor je posumnjao 20% na karcinom, 80% da je infekcija. Nije mogao da im kaže ništa drugo dok me ne otvori. Kako mi je kasnije rekao, on se „gušio u gnoju“ koji je izvukao iz moje kičme. Ispostavilo se je u pitanju stafilokokna infekcija. Stafilokoku ima svako od nas, ali niko nikada, do današnjeg dana nama nije objasnio kako je ona dospela tu.\nTanja je na oporavku u bolnici provela 50 dana. Doktor je mojim roditeljima rekao da, po njegovoj proceni, nikada neću ustati iz kolica. Takođe je kazao da za pola veka svog posla nikada nije naišao na ovakav slučaj, niti postoji u literaturi neko ko je stao na noge sa ovakvom dijagnozom, u 95% slučajeva je smrtnost.\nOsmog dana nakon operacije Tanja je osetila levi palac. To joj je bio znak da postoji šansa za oporavak i da će vratiti osećaj u nogama. To je bio jedini osećaj koji je imala za dva meseca u bolnici.\nNa leđima, kako je i provela prethodni period, Tanja je prebačena u rehabilitacioni centar gde je ponovo počela da uči da hoda. Taj dan simbolizuje novi početak u Tanjinom životu. Posle deset meseci vratio joj se osećaj u noge, ali je desna noga uvek kasnila. Bolovi sa desne strane nikada nisu prestajali i nisu se smirivali. Ipak, ona je odlučila da počne da živi sama u Beogradu i upiše fakultet.\n– Svakog dana kada se probudim ja ne osećam noge. Kao robot živim skoro devet godina. Sve vreme moram da se usklađujem sa desnom nogom, da ne bih pala. Sećam se, prvih godinu dana nisam mogla da uđem u gradski prevoz. Ne znam koliko sam puta pala na putu do prodavnice. Tada sam upoznala veliki broj ljudi, prilazili su mi na ulici da mi pomognu i doprate do zgrade.\nIli živiš – ili ne\nTanja je završila fakultet, a sada je na masteru za gluve i nagluve osobe. Živi u studentskom domu sa dve cimerke u sobi, iz nje izbija elan ispraćen osmehom i njen um je ono što pleni. Čitavu svakodnevicu otežavaju joj bolovi i grčevi koje ima kroz celo telo.\n– Ne postoji nijedna stvar na svetu koja može da sruši ljudsku moć uma. To je glavno što sam naučila iz svega. Rekla sam ti da nema odgovore na mnoga pitanja ali ono što znam je to da me moć uma vodila. Neprestano sam sebi govorila da će sve biti dobro. Ne sećam se šta je bilo pre 18. godine ali ovo sada je moj život. Ima da ga guram i izguram. Kad je životu u pitanju, nemaš ti mnogo tu da biraš. Ili ga živiš – ili ga ne živiš – zaključila je Tanja.\n„Lek“ za Tanjin dugogodišnji problem postoji. U pitanju je električno pomagalo “C-brace ortoze”. To je uređaj koji se stavlja na nogu, a u sebi ima mikroprocesor koji reguliše nivo podrške pri hodanju, uređaj koji omogućava slobodu kretanja i funkcionisanje bez dodatnih pomagala. U tom slučaju sa ovim uređajem Tanja bi hodala samostalno, bez štapa.\nOvaj uređaj može da se nabavi samo u Nemačkoj i košta 65.000 evra.\nСида 26/03/2021 u 09:08 Odgovorite\nШто је човеку немогуће Богу је могуће.Слава Оцу и Сину и Светоме духу\nSumadija 26/03/2021 u 09:38 Odgovorite\nPravi primer borbe, pozrtvovanja, istrajsnosti devojko neka ti Bog da svu srecu ovog zivota!\nMalena 26/03/2021 u 12:23 Odgovorite\nZelim ti svu srecu ovog sveta. Ajde cacani i ivanjicani pomozimo joj da ostvari svoje snove.\nsve najbolje 27/03/2021 u 21:12 Odgovorite\nsve najbolje zelim ovoj devojci\nGordana Urban 28/03/2021 u 04:34 Odgovorite\nBudi hrabra I veruj da ce ti Bog pomoci da hodas bez Bola. Samo napred\nMilos 29/03/2021 u 11:30 Odgovorite\nSkupicemo pare, nije to problem, nego me zanima da li ova devojka jos uvek trpi bolove ili je uspela bar toga da se kurtalise – koliko sam razumeo u tekstu (a nadam se da gresim), bolovi su njena svakodnevnica 🙁 Zar nema leka i tome?


Niže administrativne takse pospešuju gradnju - Studio B\nNiže administrativne takse pospešuju gradnju Beoinfo\nBeogradBeograd Pocetna 19. 02. 2019. 11:31:02\nOd početka ove godine u Beogradu su umanjene pojedine lokalne administrativne takse za spise i radnje iz oblasti urbanizma i građevinskih poslova.\nKako je za Beoinfo rekao član Gradskog veća Zoran Adamović, pojedina prosečna umanjenja u odnosu na 2018. godinu kreću se od 26 do čak 92 odsto.\nČlan Gradskog veća je podsetio i na druge odluke Grada Beograda koje za cilj imaju pospešivanje gradnje. Među njima je odluka da svi investitori, koji ulažu više od 50 miliona evra, imaju pravo na posebnu Radnu grupu sa predstavnicima svih državnih organa i organa lokalne samouprave, važnih za realizaciju investicije, kao i da se garancija i obaveze prema gradu plaćaju fazno kako se razvija investicija, a ne odmah. Takođe, dodao je Adamović, omogućen je i veći popust prilikom plaćanja tih obaveza.


O nama - Super Green Plus\nU poslu smo još od 1995.\nSuper Green PlusO nama\nMi smo majstori za travnjake\nNaš osnovni zadatak je da klijentima pružimo vrhunski kvalitet proizvoda i usluga.\nTo radimo kroz distribuciju različitih tipova smeša ukrasnih – parkovskih trava za sve tipove travnjaka, u parkovima, kućnim vrtovima i dvorištima, na sportskim terenima, golf terenima , javnim površinama kao i na velikim poslovnim, trgovinskim i hotelskim kompleksima.\nNudimo i kompletnu uslugu projektovanja, isporuku opreme, ugradnju i održavanje zalivnih sistema – sistema navodnjavanja. Za naše klijente radimo i optimizaciju sistema zalivanja koji su već u funkciji preko najnovijih rešenja i dostignuća u toj oblasti.\nZalivanje radimo u dvorištima, kućnim vrtovima, javnim površinama, velikim sportsko-poslovnim-trgovinskim i hotelskim kompleksima, na fudbalskim, teniskim i golf terenima kao i u voćnjacima.\nVeoma smo aktivni na projektovanju, prodaji i samoj izgradnji mini golf terena. Pored gotovih staza iz saradnje sa ino-partnerima radimo i posebno projektovane unikatne terene na betonskoj podlozi sa različitim tipovima prepreka a sve u dogovoru sa investitorima.\nSvaka od naših poslovnih aktivnosti pruža nam priliku da sa našim kupcima gradimo kvalitetan profesionalan odnos kroz vrhunski kvalitet naših proizvoda i usluga. Veliko iskustvo našeg stručnog tima i rad na velikom broju prethodnih projekta pruža našim klijentima ogromno poverenje da ćemo sve svoje obaveze ispuniti i uraditi profesionalno, u najkraćem roku, uz pružanje pune tehničke podrške tokom eksploatacije i održavanja.


Poklonili priručnike svim osnovnim školama | Societe Generale Montenegro\nNaslovnica > Novosti > Poklonili priručnike svim osnovnim školama\nPoklonili priručnike svim osnovnim školama\nPodgorica, 19.jun 2014.god\nSVIM OSNOVNIM ŠKOLAMA U CRNOJ GORI SOCIETE GENERALE MONTENEGRO DONIRALA PRIRUČNIKE ZA UNAPREĐENJE NASTAVE U SKLOPU INKLUZIVNOG OBRAZOVANJA\nSociete Generale Montenegro donirala je svim osnovnim školama u Crnoj Gori priručnike za unapređenje nastave u oblasti inkluzivnog obrazovanja. Više od 800 priručnika za rad sa djecom biće distribuirano osnovnim školama kako bi spremno dočekale početak nastave naredne školske godine.\nU prethodnom periodu u redovne škole uključen je veliki broj djece sa posebnim obrazovnim potrebama sa namjerom da se obrazuju u uslovima koji odgovaraju njihovim potrebama i mogućnostima. Da bi se u potpunosti odgovorilo na potrebe ove djece važno je da nastavnici steknu specifičnija znanja o pojedinim smetnjama u razvoju, sa akcentom na metodici i savremenim pristupima rada. U tom cilju Societe Generale Montenegro donirala je niz specijalizovanih i tematskih priručnika za rad sa djecom sa posebnim obrazovnim potrebama koje je pripremio Zavod za udžbenike i nastavna sredstva. Neki od njih su: “Pristup inkluzivnoj praksi u vaspitanju i obrazovanju“, „Inkluzivno vaspitanje i obrazovanje u osnovnoj školi“, Individualni razvojno-obrazovni program, Priručnik za vaspitače, nastavnike i druge profesionalce; Poteškoće u čitanju i pisanju, Priručnik za rad s đecom u procesu opismenjavanja; Ovladavanje matematičkim pojmovima bez muke, Priručnik za I ciklus. U pripremi je i Priručnik za rad sa djecom sa autizmom koji će školama biti distribuiran na jesen. tehnoloških kapaciteta, što omogućava stvaranj operativnog\nOvi priručnici će u svakoj od 163 osnovne škole, koliko ih ima u Crnoj Gori, pomoći najprije nastavnom kadru da ojača inkluzivne praktično-metodičke kompetencije, da prilagodi i poboljša način nastave djeci sa smetnjama u razvoju, ali će takođe pomoći u pristupu svim učenicima kada je u pitanju jednostavnije učenje grafomotoričkih, verbalnih i drugih vještina.\nPodržavanje inkluzije od prvih godina života kroz igru i socijalne interakcije veoma je važno da bi djeca dugoročno uspjela, kao i da bi se svakom djetetu pružila šansa da se razvije do punog potencijala. Ova donacija je svojevrsno nastojanje Societe Generale banke Montenegro da se od samog početka obrazovanja djeteta u školi pomogne njegovom razvoju i napredovanju na najbolji mogući način.\nSociete Generale Montenegro već je donirala prve inkluzivne stimulativne sobe u pet osnovnih škola u Podgorici, a ova donacija doprinos je daljem unapređenju i promovisanju inkluzivnog obrazovanja u Crnoj Gori. Ovaj projekat koji je banka sprovela u saradnji sa Ministarstvom prosvete je još jedan u nizu društveno odgovornih akcija koje su organizovane u sklopu obilježavanja 150 godina od osnivanja Societe Generale Grupe.


Beta 22. novembra 2021. 16:55\n„Ovakav Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o eksproprijaciji predstavlja nedopustiv udar na privatnu svojinu gradjana, suprotno Ustavu Srbije i principu pravne sigurnosti, čime se ugrožava Ustavom zagarantovano pravo na mirno uživanje imovine“, navodi se u saopštenju.\nPredlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o eksproprijaciji predvidjeno je da se svi postupci sprovode po hitnom postupku.\nU saopštenju se dodaje da „eventualna primena ovako izmenjenog zakona, ne bi doprinela stvaranju dobrog poslovnog okruženja za sve učesnike u srpskoj ekonomiji i stabilnim uslovima privredjivanja, niti ispunjavanju Kopenhaškog kriterijuma o ekonomskim slobodama i razvoju tržišta“.\n„Svi postupci po predlogu izmena postaju hitni, što znači da se eksproprijacija sprovodi u roku od 5 (+3) dana. Zakon će omogućiti i privremeno zauzimanje zemljišta u trajanju od najduže tri godine, ako je u pitanju projekat koji Vlada proglasi za projekat od državnog ili medjunarodnog značaja. Svaki ugovor o kreditu može da se tumači kao medjunarodni ugovor, a takodje i svaki projekat koji proizilazi iz ugovora o strateškom partnerstvu“, ocenio je Nacionalni konvent.


Brisel razmišlja o novim porezima za punjenje budžeta EU :: EMG :: Ekonomske vesti iz sveta\nBrisel razmišlja o novim porezima za punjenje budžeta EU\n09. avgust 2010. | 15:27 16:07\nEvropska komisija (EK) planira da u septembru predloži uvođenje novih poreza od kojih bi se direktno finansirao budžet Evropske Unije (EU), objavio je danas nemački dnevnik Financial Times Deutschland, citirajući evropskog komesara za budžet i finansijsko planiranje Janusa Levandovskog.\nVlade zemalja članica Unije treba da konsoliduju svoje javne finansije i zbog toga su otvorenije prema mogućnosti uvođenja novih poreza, jer ako EU dobije nove prihode, mogli bi da se smanje prihodi koji dolaze u evropski budžet direktno iz nacionalnih budžeta, izjavio je komesar.\nMeđu mogućim izvorima novih prihoda EU, o kojima bi evropski komesar trebalo da u septembru informiše zemlje članice, taj list spominje porez na avio prevoz, zatim porez od finansijskih transakcija, ili prihode od prodaje emisionih kvota.\nPovodom ove informacije već su se mogli čuti komentari o daljem skandalu u EU, pošto bi zemlje pomenute poreske prihode, koji se sada ubiraju na nacionalnom nivou svake članice, morali direktno da šalju Briselu.\nZemlje članice EU budžetu Unije trenutno doprinose sa jednim procentom svog bruto domaćeg proizvoda. Pri tome najviše plaća Nemačka koja je, na primer, ove godine u zajedničku kasu Unije već unela ukupno 21 milijardu evra.\nDoprinose u taj budžet plaćaju i postkomunističke zemlje, članice Unije, koje, međutim, od Brisela, na drugoj strani, dobijaju mnogo više novca za najraznovrsnije dotacije.\nTako je, na primer, Češka Republika, prema danas objavljenim podacima tamošnjeg ministarstva finansija, dobila u prvom polugodištu 2010. iz budžeta EU 22,7 milijardi kruna (oko 911 miliona evra) više nego što je uplatila u zajedničku kasu EU.\nVlada Nemačke protiv EU poreza\nVlada Nemačke neće podržati plan Evropske komisije za uvođenje poreza od kojeg će se prihod direktno slivati u kasu Evropske unije (EU).\nKako je danas saopštio predstavnik Saveznog minstarstva finansija u Berlinu, Vlada Nemačke će se, kao i vlade većine drugih država koje u kasu EU uplaćuju više nego što iz nje dobijaju, suprotstaviti nastojanjima da se uvede direktan EU-porez.\nBritanija i Nemačka odbacile direktno oporezivanje u EU\nEU razmatra obrazovanje radne grupe za slanje pomoći\n16. avgust 2010. 16:08 |\nLjajić: Sa MMF-om o zakonu o fiskalnoj odgovornosti\nĐelić: Pritisak EU - ili integracije ili Kosovo\nPKS: Rast spoljnotrgovinske razmene\nGrčka recesija veća od očekivanog


Kako GDPR može promeniti web? - unlimited.rs - Hosting visokih performansi | cPanel Web hosting u Srbiji, VPS SSD, registracija domena\nU prethodnih par nedelja samo srećnici (prim. aut) odsečeni od sveta nisu, makar usputno, načuli ponešto o GDPR-u, odnosno o Opštoj uredbi o zaštiti podataka o ličnosti (General Data Protection Regulation). S obzirom da nas od početka primene ovog zakona deli svega dva dana, znamo da je nama, a verovatno i vama, inboks bilo preplavljen mailovima od raznih kompanija na čije ste newslettere pretplaćeni u vezi sa ovom regulativom.\nPre nego što pokušamo da vam na što bolji način objasnimo šta tačno ova uredba zakazana za 25. maj podrazumeva, postavite sebi par pitanja:\nDa li ljudi, naročito vaši klijenti, veruju vašoj kompaniji?\nDa li znaju ko ste vi?\nImaju li informacija na koji način kontrolišete podatke svojih korisnika?\nDa li ste dovoljno transparentni?\nIli su se, ipak, korisnici okrenuli protiv vas?\nVerovatno se ova situacija nije desila baš vama ili vašoj kompaniiji, međutim, nedavno, nekoliko svetskih kompanija, doživele su velike javne incidente zbog deljenja podataka korisnika sa trećim licima. Jedna od kompanija je upravo Facebook, koja je bila uključena u skandal sa proneverom podataka više od 50 miliona naloga svojih korisnika. Sve je započelo 2014. godine kada je istraživač sa Kembridž univerziteta, Aleksandar Kogan, kreirao aplikaciju za Facebook koja je služila za određivanje tipa ličnosti. Ovo je omogućilo Koganu da, nakon pristanka za prikupljanje podataka, u svoju privatnu bazu podataka sačuva informacije, ne samo korisnika koji su instalirali aplikaciju, već i njihovih prijatelja. U susret Američkim izborima, Kogan je obezbedio podatke kompaniji Kembridž analitika koji su kasnije iskorišćeni za kreiranje izbornog tela. Iako Kogan tvrdi da su svi podaci prikupljeni kako bi se sačinio model ljudskog ponašanja na društvenim mrežama, Facebook ipak kaže da su time prekršili politiku te kompanije. U tim trenucima, velika većina ljudi počela je da gubi “poverenje” u kompanije koje se bave online poslovanjem (ali i internet u celini u ekstremnim slučajevima) i način na koji se privatni podaci skladište i obrađuju.\nSkora istraživanja pokazuju da korisnici najmanje veruju kompanijama koje posluju na polju društvenih mreža, pa čak 58% ispitanika kaže da predstavljaju najveći rizik i pretnju njihovim privatnim podacima. Isto tako, jedan od pet anketiranih, boji se sajtova putem kojih se rezervišu putovanja, dok jedan od desetoro ispitanika veruje da ne postoji sajt koji zapravo predstavlja rizik. Kao odgovor na ova i mnoga druga istraživanja u vezi sa strahom korisnika u vezi sa privatnim podacima i njihovim korišćenjem u komercijalne svrhe, kreiran je GDPR.\nGDPR je nova uredba o zaštiti podataka o ličnosti u Evropskoj uniji, a cilj uvođenja je da svojim stanovnicima da veću kontrolu nad svojim podacima i promeni pristup koje organizacije širom sveta imaju ka zaštiti i privatnosti podataka.\nDobro, ali mi se nalazimo u Srbiji. Zašto bi me zanimao GDPR?\nTu grešite, jer se GDPR primenjuje na sve podatke koji se prikupljaju o državljanima EU. Dakle, ukoliko vaša kompanija prodaje proizvode i nudi usluge i na tržištu EU, ili vaš sajt posećuju državljani EU, GDPR važi za vas i može da se primeni. Zato je veoma bitno da se razume da, iako politički ne pripadamo EU, ukoliko poslujemo na ovom tržištu, moramo da se prilagodimo novoj uredbi i primenjujemo sve ono što ona nalaže.\nNa Međunarodnoj konferenciji na temu “Opšta uredba EU o zaštiti podataka o ličnosti (GDPR)” koja je održana 17. i 18. aprila 2018. u Beogradu, iz kancelarije Poverenika za za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, to objašnjavaju detaljno:\n“Uredba se primenjuje i na obradu podataka o ličnosti lica koja se nalaze u Evropskoj uniji, a koju obavlja rukovalac ili obrađivač podataka koji nema poslovno sedište u Evropskoj uniji ako su aktivnosti povezane s nuđenjem roba i usluga licima u Evropskoj uniji (bez obzira na to da li to lice treba da izvrši plaćanje) ili praćenjem njihovog ponašanja dokle god se njihovo ponašanje odvija unutar Unije, To praktično znači da i privredna društva koja imaju poslovno sedište u Srbiji moraju da poštuju pravila Uredbe ako obrađuju podatke o ličnosti lica u Evropskoj uniji pod napred navedenim uslovima.”\nPrvenstveno, Srbija kao kandidat za članstvo u Evropskoj uniji ima obavezu da svoje zakone prilagodi sa ovom uredbom. Potom, iz perspektive kompanija, GDPR će nas sve sigurno naterati da primenimo staru izreku “tri puta meri, jednom seci”, s obzirom na to da nepoštovanje i kršenje članova uredbe mogu doneti astronomske kazne. GDPR omogućava i dozvoljava nadležnim organima da primeni kazne do 20 miliona eura ili 4% ukupnog godišnjeg obrta (šta god da je veće od ta dva). Isto tako, za sve komunikacione sektore u okviru jedne kompanije, ovo će takođe predstavljati i znatno smanjenje mejling liste – čak do 60% preko noći.\nŠta GDPR znači za pojedince?\n– Pravo na pristup – svako će imati pravo na pristup nad svojim podacima i informacijama i načinu na koji se koristi;\n– Pravo na digitalni zaborav – svako će imati pravo da zatraži da njegovi podaci budu izbrisani;\n– Pravo na premeštanje podataka – svako će imati pravo da prenese svoje podatke sa jednog elektronskog sistema na drugi, bez ograničenja;\n– Pravo na podrazumevanu zaštitu podataka – biće očekivano da se podaci čuvaju na najvišem mogućem nivou, kako bi bili u skladu sa uredbom o zaštiti ličnih podataka;\n– Pravo na ograničenu obradu podataka – dokazi o obradi podataka moraju biti dostupni, kao i razlozi za pristup.\nOvo je deo uredbe, kao i kratko objašnjenje šta predstavlja. Predlažemo da sve detalje proverite putem zvaničnog sajta EU o GDPR.\nKako bismo bolje razumeli šta ovo znači u praksi, pogledaćemo uticaj GDPR-a iz perspektive programera i vlasnika sajta.\nGDPR se ne primenjuje samo na vlasnike sajtova, već i na one koji procesuiraju podatke. Zato, programeri takođe imaju odgovornost da su njihovi kodovi u skladu sa propisanim standardima. Ovo ne uključuje samo programere kojii kreiraju sajtove za svoje klijente, već i one koji pišu kod u vidu dodataka i tema za širu distribuciju.\nGDPR može imati uticaja u sledećim situacijama:\n1. Pri korišćenju tema i dodataka tokom kreiranja sajtova za klijente;\n2. Kada teme i dodaci uključuju formu koja zahteva unos ličnih podataka\n3. Tokom povezivanja na third-party API za procesuiranje i prikupljanje podataka\n4. Prilikom kodiranja analitičke funkcionalnosti ili bilo čega drugog što može identifikovati korisnike putem IP adrese, lokacije ili nekih drugih sredstava.\nPerspektiva: Vlasnici sajtova.\nKada je reč o vlasnicima sajtova, postoji šest glavnih načina na koji odredbe GDPR-a mogu da ih se tiču:\n1. Način na koji se prikupljaju podaci (kontakt forme, prijava na newsletter, itd.) – svi lični podaci koji se prikupe nakon popunjavanja formi je već pokrivena zakonodavstvom o zaštiti podataka, ali GDPR donosi nove uredbe koje kažu da je potrebno modifikovati način na koji se to radi;\n2. Način na koji se prikupljaju podaci za analitiku – svaka kompanija koja ima razrađenu SEO strategiju prikuplja podatke kako bi mogla da meri performans svog sajta. GDPR pokriva i ovaj sektor, tako da podaci nikako ne mogu biti povezani sa jednom individuom;\n3. Gde se prikupljeni podaci čuvaju;\n4. Kako se prikupljeni podaci koriste;\n5. Na koji način se komunicira sa korisnicima;\n6. Određeni kod koji se koristi – dodaci i teme.\nPut ka transparentnosti\nGDPR zvuči veoma zbunjujuće i kao nešto što će oduzeti puno vremena. Moramo da priznamo da ovo jeste veliki zadatak za koji je potrebno izdvojiti određeno vreme… Ipak, verujemo da će se dugoročno isplatiti i da ima mnoge benefite kao što su:\n– Čistiji podaci;\n– Veće angažovanje od strane korisnika;\n– Kvalitetniji odnos korisnika i kompanija.\nDakle, vaša email lista će se možda smanjiti, ali verujemo da će, ipak, oni koji ostanu biti aktivniji i dinamičniji korisnici, kao i da će pokazati određenu dozu veće angažovanosti. Sve u svemu, GDPR regulativa je pravi korak ka putu transparentnosti korišćenja podataka.\nPripremite se za GDPR na vreme!


Uhapšeni gradonačelnik Zrenjanina Goran Knežević optužio je Demokratsku stranku da se finansira neprijavljenim donacijama u gotovini, najviše iz NIS-a i vojvođanskog Fonda za kapitalna ulaganja | Probajuci's Blog\nSNP: Razgovaraćemo o mjestima koja bi u parlamentu trebalo da pripadnu opoziciji\tMedenica: Crna Gora ima privilegiju da sudi za ratne zločine, a sudije na tim predmetima imaju "određene" edukacije\nUhapšeni gradonačelnik Zrenjanina Goran Knežević optužio je Demokratsku stranku da se finansira neprijavljenim donacijama u gotovini, najviše iz NIS-a i vojvođanskog Fonda za kapitalna ulaganja\n– Te pare se potom drže u sefovima, to je slučaj i sa novcem koji je pronađen u Vojvođanskoj banci, u sefovima koji su bili zakupljeni na moje ime. Isti princip finansiranja postojao i u Pokrajinskom odboru DS-a u Novom Sadu, a najveći izvori finansiranja su NIS i vojvođanski Fond za kapitalna ulaganja. Tako prikupljena sredstva koriste se u odborima za naknade zaposlenima, režijske troškove, troškove održavanja prostorija odbora, izborne štabove, kandidate, medije, promocije, troškove prevoza, telefone, kartice, bine, ozvučenja, spotove, obilazak terena, reprezentaciju, plaćanje fizičkih poslova… – tvrdi Knežević, koji je optužen kao vođa „zrenjaninske građevinske mafije”.\n– Vodio sam evidenciju uplata i isplata, a o samom iznosu nismo imali obavezu da nikog izveštavamo, jer je to bila autonomna stvar svakog dela stranke i svako se snalazio na svoj način, osim onog dela koji je bio zajednički i koji je dolazio iz centrale u Beogradu i Novom Sadu.\n– U Zrenjaninu su za finansiranje stranke, pored mene, bili zaduženi još i Bratislav Tomić kao predsednik Gradskog odbora, Predrag Grgić, kao član IO, i Miloš Kovačević, direktor DS-a. U Zrenjaninu postoji još jedan sef za manje priloge, i to na ime Miloša Kovačevića – rekao je Knežević.


Novalić: Novca ima, investicija nema – Dnevni list\nNovalić: Novca ima, investicija nema\n5 ožujka, 2020 Dnevni list\n– To je apsolutno najveći rast u jednom petogodišnjem periodu, a podstaknut je potrošnjom – kazao je federalni premijer Fadil Novalić na Ekonomskom forumu u Sarajevu.\n– Apstiniramo od investiranja. Investicije su izuzetno male, uzrok najvjerovatnije stoji u političkoj nestabilnosti, slabo nam stoji i izvoz, a novca na raspolaganju ima – naglasio je Novalić.\n– Bili smo na sastanku s predstavnicima MMF-a i oni su nam rekli da moramo početi razmišljati kako da novostvoreni fiskalni prostor koristimo kao faktor multiplikacije, rasta BDP-a – kazao je Novalić te poručio da Federaciju BiH prati pošast, neefikasnost javnih kompanija.\n– Mi smo taj novac uzeli iz potrošnje, na jedan način umanjili BDP, da bi na multiplikativnijoj strani ubacili taj novac, a on se ne ubacuje – naveo je Novalić.\n– Mi tu svakako mislimo na ubzanje koridora Vc, imamo mogućnost kroz akcize i fiskalni prostor koji je okarakterizan suficitom. Imamo mogućnost od dvije milijarde i 400 u tri godine da investiramo. To je deset posto našeg GDP-a – poručio je Novalić.\nEnergetika kao prilika\nPodsjetio je da je Vladi FBiH dala suglasnost za nekoliko vjetroelektrana, da slijede pregovori sa Španjolcima u vezi izgradnje solarnih panela, ali da su u planu i hidro centrale.\n– Energetika nam je zanimljiva jer i ona može donijeti tri, četiri milijarde KM u narednih pet godina – rekao je Novalić.\nPoručio je i da je u proteklih pet godina rast zaposlenosti i plaća evidentan, da je porastao broj registriranih poduzeća i obrta. Sve to je, istakao je, doprinijelo porastu direktnih i indirektnih poreza za jednu trećinu, više nego prije pet godina. Naglasio je da se to odrazilo na potpuno umirivanje socijalnog stanja u društvu.\n← Previous Temperature na proljeće veće nego inače\nGrčka će deportirati migrante koji su stigli nakon 1. ožujka Next →


Struènjaci: Koronavirus može da ima ogromne posledice na mentalno zdravlje i u ranim godinama - B92\nOsim što je pandemija koronavirusa uveliko uticala na našu svakodnevnicu te nam “nametnula” nove oblike ponašanja, struènjaci kažu da koronavirus može da ima ogromne posledice i na mentalno zdravlje.\nIzvor: Kliks.ba ponedeljak, 6.07.2020. | 16:57\nNažalost, èesto zaboravljamo da se s problemima u mentalnom zdravlju suoèavaju i najmlaði. Deèija depresija je ozbiljna, realna pojava koja nije nimalo zanemarljiva, i koja je, suštinski duboko ukorenjena u društvu. Meðutim, nauènici tvrde, ova pojava se kod dece vrlo èesto uzima zdravo za gotovo pod izgovorom da “deca nemaju briga”, što je potpuno pogrešno razmišljanje.\nPorodièni ili ekonomski problemi, pritisak vršnjaka i samoizolacija su samo neki od razloga koji se istièu kao potencijalni preduslovi za obolevanja od depresije i u ranim godinama.\nDeèija depresija, još jednom se naglašava, ozbiljan je problem, koji, prema istraživanju Svetske zdravstvene organizacije, predstavlja treæi po redu motiv za veliki broj deèijih samoubistava. Tvrdi se da upravo neevidentiranje depresije može voditi suicidalnim tendencijama. Zbog toga se, izmeðu ostalog, preporuèuje roditeljima da obrate pažnju na ove znakove:\nBezvoljnost odnosno gubitak interesa za igru, znaèajan gubitak težine, problem s koncentracijom, gubitak apetita, tuga i oseæaj usamljenosti te problem sa spavanjem.\nAko, kao roditelj, prepoznate navedene simptome, preporuèuje se da svoje dete odvedete kod lekara i prekontrolišete njegovo mentalno stanje.


Upoznajte male Fokerove\nJ. T. 21. decembra 2010. 00:00\nGlavne uloge: Robert de Niro (Robert De Niro), Ben Stiler (Ben Stiller), Oven Vilson (Owen Wilson), Blajd Daner (Blythe Danner), Džesika Alba (Jessica Alba), Lora Dern (Laura Dern), Harvi Kajtel (Harvey Keitel), Teri Polo (Teri Polo), Barbra Strajsend (Barbra Streisand), Dastin Hofman (Dustin Hoffman)\nScenario: Lari Staki (Larry Stuckey), Džon Hamburg (John Hamburg), Viktorija Straus (Victoria Strouse)\nRežija: Pol Vajc (Paul Weitz)\nTestiranje živaca između Džeka Barnsa (Robert de Niro) i Grega Fokera (Ben Stiler) eskaliraće do neslućenih granica u trećem nastavku blokbaster serijala – "Upoznajte male Fokerove". Lora Dern, Džesika Alba i Harvi Kajtel pridružili su se zvezdanoj ekipi iz prva dva dela.\nBilo je potrebno deset godina, dva mala Fokera sa ženom Pem (Polo) i prevazilaženje brojnih prepreka da Grega konačno prihvati njegov neurotični tast Džek. Kada Greg prihvati da zbog novčanih problema honorarno radi za farmaceutsku kompaniju, Džekove sumnje u omiljenog mu medicinskog brata vraćaju se istog trenutka.\nKad se čitav Gregov i Pemin klan – uključujući i Peminog nesrećno zaljubljenog bivšeg dečka Kevina (Oven Vilson) – skupi za proslavu rođendana blizanaca, Greg će morati da dokaže skeptičnom Džeku da je potpuno sposoban da bude domaćin kuće. Ali, uz sve nesporazume, špijuniranje i tajne misije, hoće li Greg proći Džekov konačni test i postati novi patrijarh porodice – ili će krug poverenja biti prekinut zauvek?\nSve je počelo 2000. godine komičnim frustracijama medicinskog brata Grega Fokera, koji je pokušao da impresionira roditelje svoje devojke, ali se našao na milosti i nemilosti zastrašujućeg patrijarha porodice, Džeka Barnsa. Publika širom sveta bila je oduševljena ovom komedijom i dirljivim momentima koji odražavaju svakodnevne probleme u porodici.\nUspeh je ponovljen i 2004. godine, kada je Greg upoznao svoje nekonvencionalne roditelje s budućom tazbinom i kad je pokušao da se snađe u zapaljivoj situaciji, ali tako da ne bude izbačen iz Džekovog kruga poverenja. Franšiza je rođena jer bioskopska publika nije mogla da se zasiti Džeka, Grega i njihovih otkačenih klanova. Zapravo, "Upoznajte Fokerove" postala je najuspešnija komedija u istoriji studija "Univerzal" jer je posle filma "Sam u kući" komedija s najvećom bioskopskom zaradom u Americi.\nSada je vreme da upoznamo male Fokerove – Samantu i Henrija, u filmu koji će se baviti iskušenjem i mukama koje nastaju u porodici koja se širi. S obzirom na to da se "Upoznajte Fokerove" završio tako što se trudna Pem udala za Grega pred njihovim voljenima, sledeće poglavlje je već bilo utvrđeno.\nŠest godina kasnije, pronalazimo Grega, koji je glavni medicinski brat u bolnici, a Pem je majka koja ostaje kod kuće da čuva decu. Zajedno se suočavaju s najvećim životnim izazovima dok odgajaju malu decu. Kada Džekov drugi zet, dr Bob, dokaže da više nije dostojan, on gubi i poziciju naslednika trona. Sada će Džek proglasiti Grega za novog patrijarha porodice, što će Gregu uliti novo samopouzdanje, ali i mnogo novih briga.\nZa oskarovca Roberta de Nira mogućnost da igra u filmu koji se bavi više fizičkom komedijom bila je osvežavajuća promena. Bilo da je zakopan u pesku ili ima nepovoljnu reakciju na lek za postizanje erekcije, De Niro će izazvati smeh. Posebno je uživao u tome što se udružio sa starim drugarom: "Ben ima poseban način na koji reaguje i izgovara tekst koji je prilično jedinstven. Mi smo praktično stari drugari i sjajno se zabavljamo na snimanju." O saradnji sa De Nirom Stiler kroz smeh kaže: "Konačno, posle deset godina, mogu opušteno da mu se obraćam s ‘Bobe’. Za mene je poenta filma ‘Mali Fokerovi’ to što sam ponovo radio s Robertom de Nirom."\nReditelj filma ceni De Nirovu spremnost da uradi sve što se od njega traži. "U jednoj sceni, Džek treba da skoči u jedan od onih bazena s lopticama koje imate na dečijim žurkama. De Niro je sam odradio tu scenu, skočio je uvis i licem zaronio u gomilu plastičnih loptica. Tako nešto obično odrade kaskaderi, ali Bob je u odličnoj formi i bio je spreman sam to da uradi. Bilo je zabavno videti njegove stare poteze iz ‘Razjarenog bika’."\nNakon što ih je venčao u filmu "Upoznajte Fokerove", činilo se da je Kevinova opsednutost bivšom prestala – ali to je bilo samo privremeno. "Kevin je sušta suprotnost Gregu, koji ne može da funkcioniše a da se ne upuca u nogu. Kevin je neko koga želite da zadavite, ali ne možete jer je stvarno dobar momak", kaže reditelj. "Ideja o savršenom bivšem dečku koji ima prošlost s vašom devojkom teško je svariti, posebno ako je i taj momak opsednut idejom da se pomiri s njom", kaže Stiler. "Oven je zaista duhovit i kakva god da je uloga, on shvata ko je njegov lik i toliko se uživi da je na kraju na snimanju isprobavao razne verzije kako bi Kevin odreagovao u nekoj situaciji."\nŽene iz ovog serijala takođe su se promenile tokom godina. Pem Foker, koju igra Teri Polo, zamenila je ulogu tatine devojčice ulogom žene i majke, dok je nežna Dina, koju igra Blajd Daner, postala mnogo opuštenija pod uticajem nove prijateljice, Roz Foker, koju glumi dvostruka dobitnica Oskara, Barbra Strajsend, čija je karijera seksualnog terapeuta posle izdavanja knjige i pokretanja emisije dostigla neslućene razmere.\nGlumačko ujedinjenje ne bi bilo potpuno bez prisustva dvostrukog dobitnika Oskara Dastina Hofmana, koji se vratio ulozi Gregovog netipičnog oca Bernija. S njim je krug poverenja bio kompletiran. Ovoj snažnoj ekipi pridružili su se i Džesika Alba u ulozi prelepe i živahne predstavnice farmaceutske kuće Endija Garsije, koja će imati bitnu ulogu u stvaranju dodatnih neprilika za Grega, sjajni Harvi Kajtel u ulozi preduzetnika Rendija i Lora Dern kao stereotipna direktorka elitnog obdaništa.\nPremijera: 22. decembar 2010. godine u 21 čas, bioskop "Ster"\nDe Niro o filmu „Irac“ (video)\nBivša asistentkinja tužila De Nira za seksualno uznemiravanje\nben stilerdastin hofmanrobert de nirofokerovi\nOd ubica s ljubavlju (video)\nUkleta kuća (video)


NUNS :: Vesti / view=comment / topicId=2647 / backUrl=/info/news/2647/ekspres-vise-ne-izlazi-zbog-trzisnih-razloga.html / position=3057 / type=story\n07. 03. 2005. Večernje novosti\nPretučen hrvatski novinar\nUrednik sportske rubrike zagrebačkog "Jutarnjeg lista" Željka Petana napali navijači crno-belih...\nLake mete za klevete\nU našem novinarstvu prema izveštaju Saveta za štampu odomaćili se laž, neprovereni podaci, klevete.....\n07. 03. 2005. Danas\n"Čovek izuzet od zakona"\nBeograd - Srbiji je potrebna normalnost, a ona se može dostići samo ukoliko se javno i glasno kaže ko je ko. Zato je potrebno da učinimo mali napor i povratimo sećanje, bar na ono što je učinjeno javno, na ono što je javno rečeno i na ono od čega se nikad nismo...\n07. 03. 2005. Dnevnik\nBEOGRAD: TOMISLAV TRIFIĆ KANDIDAT ZA ČLANA SAVETA RADIODIFUZNE AGENCIJE\nSavet Republičke radiodifuzne agencije predložio je za devetog člana Saveta Tomislava Trifića, dekana Fakulteta umetnosti u Prištini, sa sedištem u Zvečanu. Odluku o tom predlogu članovi Saveta su doneli tajnim glasanjem, a o konačnom izboru Trifića odlučiće Skupština...\nKOSTREŠ PODRŽAO PROJEKAT VOJVOĐANSKOG SERVISA BETE\nNovi Sad - Predsednik Skupštine Vojvodine Bojan Kostreš podržao je juče nedavno pokrenuti regionalni vojvođanski servis vesti Novinske agencije Beta i ponudio podršku vojvođanskih institucija tom projektu...\nMediji upoznaju Jat sa zakonom o dostupnosti informacija\nBEOGRAD - Avio kompanija Jat ervejz donedavno nije znala za Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, iako je, kao javno preduzeće, obavezna da građanima i medijima dostavi sve podatke koje oni zatraže...\n07. 03. 2005. Blic\nAmerikanci su hteli da me ubiju!\nSreću i radost, za svega nekoliko trenutaka, zamenio je užas. Na oko 700 metara do aerodroma - Amerikanci su odjednom bez ikakvog upozorenja počeli da pucaju na naš konvoj vozila. Nikola me je zaštitio svojim telom i oni su ga ubili, priseća se italijanska novinarka...


Četvrtaci OŠ "Slobodan Sekulić" poneli titulu Apsolutnog šampiona na konkursu za mlade basnopisce - Portal Pasaž\nČetvrtaci OŠ „Slobodan Sekulić“ poneli titulu Apsolutnog šampiona na konkursu za mlade basnopisce\nPosted: 9. juna 2019. u 15:51 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nRadovi učenika IV3 razreda OŠ “Slobodan Sekulić“ iz Užica pod mentorstvom učiteljice mr Ljubice Aničić osenjeni su kao Apsolutni šampion na konkursu Zadužbine „Dositej Obradović“ za najbolje mlade basnopisce iz Srbije. Ovu tituli užički đaci dobili su za kolekciju radova, a u pojedinčanoj kategoriji, Đurđina Janković je osvojila treću nagradu za literarni rad pod naslovom „Srna i 12 medveda“. Na ovogodišnji konkurs Zadužbine „Dositej Obradović“ za najbolje basnopisce namenjene učenicima trećeg i četvrtog razreda osnovnih škola koji slikaju i pišu svoje basne pristiglo je više od 450 radova, a o nagradama je odlučivao žiri u sastavu: Slobodan Stanišić, predsednik, i članovi. Marija Bišof, Ljubica Beljanski, Suzana Ponjavić i Predrag Todorović.\nOvaj konkurs organizuje se jedanaesti put a cilj je da se na ovaj način razvijaju „kreativnost, druženje kroz stvaralačku igru, učenje na Dositejevim poukama i porukama koje govore o životu, lepoto, humanosti i razumevanju, o poštovanju različitosti“.\nNagrade će biti uručene u ponedeljak, 10. juna u 12 časova na prigodnoj svečanosti u Zoološkom vrtu u Beogradu.


Težina kofera za let iz Johanesburga\nDa li mogu poneti dva kofera iz Johanesburga, zbir oba kofera je ispod 23 kg, kojom avio kompanijom mogu leteti i kakvi su uslovi? Hvala.\nTežina kofera za let iz Johanesburga zavisi od avio kompanije i klase kojom letite. Zavisno od koncepta koji primenjuje podela se vrši na:\n- težinski koncept- Određuje se težina koju pojedinac može predati (20 ili 30 kg za ekonomsku klasu, 30 ili 40 kg biznis), nezavisno da li je u pitanju jedan veliki ili više manjih kofera.\n- komandni koncept- Avio kompanije određuju koliko komada prtljaga možete da ponesete u zavisnosti od tarife i klase. Svaki kofer ima određene maksimalne dimenzije, ukupno 158 cm (obim kofera), i težinu koja iznosi 23 kg u ekonomskoj i 32 kg u biznis klasi.\nUkoliko se u vašem slučaju za let koji ste odabrali primenjuje komadni princip, možete imati samo jedan kofer maksimalne težine 23 kg.\nKompletnu ponudu letova pogledajte na Johanesburg Beograd


TotalCar.rs » “Fijat” iz Srbije u Moskvi dogodine\n“Fijat” iz Srbije u Moskvi dogodine\nFAS, FCA, Fiat, novo, Rusija, Srbija\nStručnjaci očekuju zeleno svetlo iz Rusije za automobile iz Kragujevca. Narednih meseci sređivanje dokumenata oko odobravanja kvote.\nTržište automobila u Rusiji počeće da se oporavlja i “povećava apetite” pročetkom 2017. godine. Ta prognoza Denisa Manturova, koji rukovodi Ministarstvom industrije i trgovine Rusije, mogla bi da ohrabri i proizvođače automobila u Kragujevcu. U narednih šest meseci mogla bi da se sredi papirologija oko odobravanja kvote za kragujevačke “fijate”, pa bi se uz povlašćene uslove mogli izvesti prvi automobili na to veliko tržište.\nČim se sve tri zemlje carinske unije, Rusija, Belorusija i Kazahstan, usaglase i daju “Fijatu” zeleno svetlo, brzo treba krenuti u razgovore sa dilerima i serviserima koji su zainteresovani za saradnju. Eksperti kažu da taj deo posla neće biti nimalo lak, jer “fijat” nije automobil oko koga postoji veliko interesovanje kupaca. Statistika govori da se do sada u Rusiji prodavao simboličan broj “fijata”.\nEksperti predviđaju pad proizvodnje automobila u Rusiji u ovoj godini, pa će i prodaja biti manja od pet do sedam odsto. Prognoza Asocijacije evropskog biznisa (AEB) je optimističnija i po njoj će ove godine biti prodato 1,53 miliona automobila, pa bi na kraju godine pad trebalo da bude oko četiri odsto. U januaru ove godine pad prodaje je bio zabrinjavajući i iznosio je 29,1 odsto, ali kasnije se situacija popravljala, kaže Jorg Šrajber, predsednik Komiteta auto-proizvođača Asocijacije evropskog biznisa. Poređenja radi, 2015. je prodato 1,6 miliona i to je bila najteža godina, jer je pad prodaje bio čak 35,7 posto.\nIako eksperti tvrde da su danas u Rusiji najjeftiniji automobili u Evropi, zbog drastičnog pada kupovne moći građana, prodaja slabo ide, pa svaki, makar i mali, rast ovdašnji mediji poprate ulivajući optimizam domaćim fabrikama. “AvtoVAZ” je prvi put u toku dve godine imao porast prodaje “lada”. To je postignuto zahvaljujući novim modelima “lade” – “vesta” i “X rej”, ali tržište u celini je i dalje u minusu.\nAsocijacija evropskog biznisa objavila je podatak da je prodaja “Opelovih” vozila u Rusiji opala čak 74 posto. “Suzuki” je smanjio prodaju za 67 odsto, dok je prodaja “Subarua” manja za 61 odsto. Drastičan pad prodaje imao je i “Ševrolet” – oko 60 odsto.\nUzgred, novi modeli “lade” imaju pojačan novi motor, a takođe i znatno bolju klimatizaciju. U aprilu je prodato 24.700 “lada”, što je 7,8 posto više od istog perioda u lanjskoj godini. Od ukupne prodaje automobila u aprilu u Rusiji, na “lade” je otpalo 20 odsto. Proizvođače “lada” raduje što dilerske mreže tvrde kako stalno raste potražnja za novim modelima. Inače, najprodavaniji automobil u Rusiji je i dalje “lada-granta”.\nProšlog meseca (april) u Rusiji je prodato 123.200 novih putničkih vozila, što je 6,9 posto manje nego u istom periodu 2015.\nŠto se tiče drugih proizvođača vozila u Rusiji, oni imaju još veće probleme.\nNe samo proizvođači, već i vlasti Rusije su veoma zainteresovane za stabilizaciju situacije na tržištu vozila. U tim fabrikama je zaposlen veliki broj radnika i stavljanje katanaca na proizvodne pogone donelo bi nove probleme, jer bi se povećao broj nezaposlenih. Zbog toga će ruska vlada na razne načine da podrži svoje fabrike vozila. Svakako je ohrabrenje to što što domaća valuta rublja nema više drastične skokove i padove u odnosu na dolar i evro. Slaba rublja direktno utiče na smenjenje broja ljudi koji uopšte ulaze u auto-salone.\nZa nas je svakako interesantno i to hoće li se ostvariti priče da će srpski proizvođači auto-delova zameniti Turke, koji su do sada prodavali znatne količine delova automobilskoj industriji u Rusiji. Jasno je da o tome ne odlučuju političari nego vlasnici fabrika, koji i licenciraju delove koje koriste. Mora se znati da o tome hoće li u “tojoti” biti turski ili srpski delovi odlučuju Japanci, a ne neki ruski političar bez obzira na to koliko visoku fotelju zauzima. Dobro upućeni znaju da licenciranje auto-delova nije brz proces.\nTerenska vozila glavna atrakcija na salonu automobila u LA


Litvanija ne veruje u nadoknadu EU za gubitke od ruskog embarga - Sputnjik Srbija\nLitvanija ne veruje u nadoknadu EU za gubitke od ruskog embarga\n18:45 24.08.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPredsednica Litvanije Dalja Gribauskajte sumnja da će Evropska komisija toj baltičkoj zemlji dodeliti zatraženih 50 miliona evra pomoći kao kompenzaiciju za gubitke u industriji mleka i mlečnih proizvodanastale usled prehrambenog embarga Ruske Federacije.\nPrema rečima litvanske predsednice, problemi u mlečnom sektoru pogodili su ne samo Litvaniju, nego i celu Evropsku uniju. „Nekakvu pomoć dobiće svaka od zemalja Saveza, u zavisnosti od toga koliki su joj gubici“, izjavila je predsednica. „Ali nadati se sumi koja je obećana nije baš realno“, rekla je ona.\nRanije je premijer Litvanije Algirdas Butkjavičus posle susreta s evropskim komesarom za poljoprivredu Filom Hoganom izjavio da je Vilnjus zatražio od Evropske unije pomoć od 50 miliona evra kao nadoknadu za gubitke.\nKako je naveo premijer, Litvanija je pretrpela najveće finansijske gubitke među zemljama Evropske unije usled ruskog prehrambenog embarga. Oni su, prema njegovim rečima, tri puta veći nego u Letoniji i Estoniji.\ngubici, mlečni proizvodi, nadoknada, prehrambeni proizvodi, embargo, EU, Litvanija


Dugometražni “Tom i Džeri” stigli u bioskope VIDEO\nDanašnji BDBOX poklon: 2 BDT (loguj se da preuzmeš) Vodostaji Novo! Cijene Novo! BDBOX Novo! Facebook (60K+) IG (10K+) DARK MODE\nU svijetu animiranog filma, vjerovatno najpoznatiji rivali u čijim vragolijama su generacije odrastale i uživale, su Tom i Džeri, koji su nastali prije više od osam decenija, a ove godine, njihove priče dobijaju novo ruho.\nINTERVJU - KALO Beganović: "Cijela Bijeljina zn...\nHolandski trgovci: Postupak protiv države, traž...\nGradonačelnik Petrović: Grad će nastaviti da po...\nPorodica Radišić oštro demantuje niz neistina k...\nNaime, ostvarenje koje je spoj igranog filma i animacije, premijerno je emitovano prije nekoliko dana u pojedinim svjetskim bioskopima, a svi ljubitelji Toma i Džerija, proteklog vikenda imali su priliku da u filmu uživaju u banjalučkom "Sinepleksu Palas", u okviru pretpremijernog prikazivanja. Film "Tom i Džeri" u režiji Tima Storija od ove sedmice će biti i na redovnom repertoaru "Palasa".\n- Tokom odrastanja, to je bio crtani film koji mi je bio na prvom mjestu. Ko ih gleda, odmah da prodrma neka nostalgija i osmijeh se vrati na lice. Pravi izazov bio je epizodno animirano ostvarenje smjestiti u dugometražni film. Scenario je bio sve što sam tražio. Pun je humora i u sebi ima ljudsku priču koju je moguće pratiti - naveo je Stori.\nFilm Tima Storija je omaž satima gledanja fantastičnih animiranih epizoda Vilijama Hane i Džozefa Barbere, koji su pratili mnoga djetinjstva. Tom, sivo-bijela kućna mačka i njegov rival, mali miš Džeri, prvi put su se na ekranima pojavili 1940. godine, a od tada su nastajali i brojni planovi Toma da uhvati Džerija i razvilo se jedno od najzanimljivijih rivalstava na ekranu.\n- Toma izbacuju vlasnici i ostaje bez mjesta za boravak zajedno sa svojim dugogodišnjim rivalom Džerijem, koji je takođe ostao bez izvora hrane. Sada beskućnici, dvojac mačke i miša ostaje da luta ulicama i odlučuju da pozovu primirje na svoje rivalstvo, a zatim krenu na svoje načine da započnu novi život. Oni kasnije ukrštaju staze na Menhetnu, gdje se Džeri nastanio u najvećem, izvrsnom i najboljem hotelu "Rojal gejt" u gradu, uzrokujući svakakve nevolje dok se osoblje priprema za "vjenčanje vijeka" između Bena (Kolin Džost) i Prite (Palavi Šards) - stoji u najavi filma.\nMlada službenica Kajla (Kloi Grejs Morec) zadužena je od menadžera hotela, gospodina Dabrosa (Rob Delani), za planiranje događaja i rješavanje Džerija. Kajla unajmljuje Toma da uhvati Džerija, ponovo uspostavljajući njihovu beskrajnu borbu. Veliki zaplet nastaje kad borba mačke i miša stvori ogroman haos što se Kajline karijere tiče, vjenčanja, ali i samog hotela.\nScenario za film pisao je Kevin Kostelo.\nPOSAO POSLUŽIVANJE PIĆA\nČišćenje kuća, stanova i poslovnih objekata\nINTERVJU - KALO Beganović: "Cijela Bijeljina zna da sam radio loše stvari, morao sam"


GOTOVO Zvezda potpisala ugovor sa Nokom! - MaxBet Sport\nGOTOVO Zvezda potpisala ugovor sa Nokom!\n23.12.2020. Ažurirana vest: 23.12.2020. u 08:42\nLendri Noko je i zvanično novi igrač Crvene zvezde (Foto: Printskrin/Jutjub)\nDošao, odradio preglede i potpisao ugovor. Crvena zvezda je i zvanično jača za Lendrija Noka (26). Potvrđeno je ono što je MaxBet sport prvi najavio još pre skoro dve nedelje. Noko je i licenciran u Košarkaškom savezu Srbije…\nEVROLIGA: Kvota naše kladionice na pobedu Žalgirisa protiv Bajerna je 1.60. Meč počinje u 18:00.\nDovođenje Kamerunca koji ima iskustvo igranja u Evroligi jer je bio član Albe (decebar 2018 – jun 2020), crveno-beli bi konačno trebalo da reše pik end rol, što je boljka ovog tima od prvog dana. Odnosno, od dana kada je zbog problema sa srcem Noko morao da sporazumno raskine ugovor sa Zvezdom, koji je potpisao 29. juna ove godine.\nU sezoni 2019/20 Noko je u dresu Albe odigrao 28 mečeva u Evroligi i prosečno je beležio 8.7 poena i 5.8 skokova. Videćemo koliko će timu Saše Obradovića da doprinese u ovoj sezoni, pošto ne bi trebalo tako brzo da zaigra. Prvo mora da bude fizički spreman što, zbog velike pauze, trenutno nije slučaj.\nAko bude sve u redu, u sezoni 2021/22 bi Noko trebalo da bude jedan od glavnih aduta. Tako je projektovan i za ovu, ali onda su se pojavili zdravstveni problemi. Sada je sve u redu…\nSAZNAJEMO Noko se vraća u Zvezdu!\nTagovi:KK Crvena zvezdalendri nokoSaša ObradovićTopTop2Top3\nKAKO DO EVROLIGE? Sve karte na Evrokup, ali s kim?\n23.12.2020. at 11:37\nZa kraj sezone tj plejof ABA lige i za sledecu sezonu sasvim dobra petica.Ako su to tako videli,onda je to ok.Momak ima kvalitet a nije ni skup.A mlad igrač.Solidan potez.Samo ga ne gurati na silu nespremnog.


Od poricanja do nedovoljno jasnih stavova - Suočavanje - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Suočavanje » Od poricanja do nedovoljno jasnih stavova\nSagovornici Danasa ocenjuju stavove učesnika izbora o ratnoj prošlosti i suočavanju sa zločinima, objavljene u našem predizbornom serijalu\nS. Čongradin16.06.2020. 14:00\nMalo je toga što srpske političke partije ne bi zloupotrebile radi pridobijanja glasača. Dokazuju to svoje opako razumevanje politike i vlasti, već trideset godina. Vlast je za njih najveća vrednost i opravdano je sve što ih približava vlasti. Za njih je politikantski pragmatizam vrhunska strategija i omiljena taktika. Uvereni su da je većina birača opsednuta nacionalizmom, pa stoga profiterski „slede“ „javno mnenje“ i zato će te partije zastupati nacionalističke ideje i istu takvu političku praksu, uvereni da će to doprineti njihovom približavanju vlasti – ocenjuje za Danas Srećko Mihajlović, sociolog i istraživač javnog mnjenja, u okviru predizbornog serijala našeg lista o tome kakvi su stavovi učesnika izbora o ratnoj prošlosti i suočavanju sa zločinima koje su predstavnici vlasti učinili u ime građana Srbije.\nU prethodnih nekoliko nedelja, objavili smo stavove predstavnika vladajućih i najjačih političkih opcija, koje pretenduju na ulazak u budući saziv parlamenta.\nEvidentno je da za predstavnike takozvanih nacionalističkih struja, koje smo intervjuisali, a među kojima su SNS i SPS, ali i DSS, ova tema ne samo da nije relevantna, već im je diskurs takav da na pitanja o tome kako se odnositi prema ratno zločinačkoj prošlosti, odgovaraju tako što Srbe predstavljaju kao najveće žrtve ratova devedesetih, negirajući i presude Srbima u Hagu i genocide i etnička čišćenja koje su predstavnici vlasti počinili u ime građana Srbije.\nZa one koji se ubrajaju u proevropske i nisu zagovornici nacionalističkih ideja, ratnim zločincima nije mesto u parlamentu, a oni koji su počinili zločine i bave se promocijom mržnje, čine veliku štetu sopstvenim građanima. Reč je o LDP, kao i strankama koje čine predizborni savez UDS – LSV, GDF, SMS, i drugi…\n– Nacionalizam kad-tad dovodi do krvavih ishoda, to je u njegovoj prirodi. Videli smo to i doživeli u devedesetim godinama prošlog veka. Ti zločini inicirani i obavljani od javnih ljudi, političara, medija i partija koje znamo sistematski se teraju u zaborav duže od dve decenije. Neki zaboravljaju jer se stide tih zločina pa ih prećutkuju isto kao što su ćutali i dok su se zločini dešavali. Drugi zaboravljaju jer smatraju da njihovo aktuelizovanje onemogućava normalizaciju života sada i ubuduće. Treći ništa ne zaboravljaju već ovako ili onako slave ono što se događalo i na tim zločinima temelje opravdanja nacionalističke ideologije. Njihov cilj je normalizacija zločina i heroizacija zločinaca. Četvrti pak, moralno indiferentni prema svemu što je u devedesetim dovelo do 300.000 žrtava, manipulišu idejama nacionalizma, koketiraju sa zločincima i sve to ovako ili onako ugrađuju u svoju izbornu kampanju uvereni da to na izborima može da koristi a ne može da šteti – kaže za Danas Srećko Mihajlović.\nPrema rečima Marka Milosavljevića iz Inicijative mladih za ljudska prava, na osnovu izjava predstavnika izbornih lista odnos prema zločinačkoj prošlosti može se oceniti kao dominacija kulture poricanja zločina. Sagovornik Danasa podseća na izjave učesnika u našem predizbornom serijalu.\n– To pokazuju stavovi Zorana Dragišića (SNS), kao i Đorđa Milićevića (SPS) koji, navodeći da „ratni zločini nisu tema za izbore“, zatvaraju neophodan razgovor u društvu o temi kroz koju se ogleda poštovanje vladavine prava u Srbiji. S druge strane, imamo liste poput LDP-a, UDS i PSG koje govore o potrebi za preuzimanjem odgovornosti za zločine, ali ne dovoljno jasno da bi građani razumeli da je zločinačka politika dovela do društvenog i ekonomskog sloma Srbije čije posledice i danas živimo – smatra Marko Milosavljević. Kultura poricanja zločina, navodi on, dovela do je promocije osuđenih ratnih zločinaca koji su se u ovoj izbornoj kampanji pojavili ne samo kao promoteri stranaka (Šljivančanin, Šainović) već i kao kandidati (Šešelj, Vasiljković).\n– Iako Draganu Vasiljkoviću nije uspelo da se kandiduje, činjenica da je Šešelj ostao poslanik u prethodnom mandatu nakon pravosnažne presude, pokazuje željenu simbiozu između vladajuće koalicije i osuđenih ratnih zločinaca. Shodno tome, stranke i pokreti bez obzira da li izlaze na izbore ili ne, trebalo bi da – na osnovu principa odgovornosti i poštovanja žrtava – zagovaraju izborne uslove tako da osuđeni ratni zločinci ne mogu biti kandidati za parlament – zaključuje sagovornik našeg lista.\nIzbori 2020Marko Milosavljevićpolitičke strankePoricanjeRatni zločiniSrećko MihailovićBeograd


Bez pardona na Lale (video) — ZoomUe\nby Zoran Kanacki · decembar 7, 2016\nIVANJICA – Javor Matis na svom terenu u premijernom meču 20. kola Super lige dočekuje Vojvodinu iz Novog Sada.\nPoraz od Partizana je prekinuo seriju Javor Matisa od pet uzastopnih pobeda ali Veselinović nije nezadovoljan. Po njegovim rečima ekipa je odigrala sasvim dobro i u okviru svojih mogućnosti ali to nije bilo dovljno da se isparira Partizanu. Za iznenađenje treba mnogo više kockica da se slooži a to u ovom trenutku nije bilo tako pa je poraz bio neminovan.\nAleksa Amanović je jedan od najstandardnijih prvotimaca Javor Matisa. Završava sve svoje obaveze po levoj strani kako u odbrani tako i u napadu. O Vojvodini sve najbolje ali bez bele zastave bez obzira o kakvom se protivniku radi.\nVojvodina u Ivanjicu dolazi sa gotovo kompletnim timom. Lalatoviću će na raspolaganju biti Maksimović, Malbašić i Puškarić dok je jedino Meleg u magli. To obećava dobar fudbala a utakmica Javor Matis Vojvodina otvara 20. kolo Super lige i igra se u petak u 17 sati na stadionu pored Moravice.\nTags: FK Javor MatisFK VojvodinaNovi SadSuper liga Srbije\nby Vesna Đurović · Published januar 27, 2017\nNext story U Prijepolju zaplena cigareta\nPrevious story Požar u Užicu:Vlasnika spasile komšije


Kia No. 3 na ženevskom salonu pokazala svoje pr(a)vo lice\n- Koncept nakazao smernice razvoja novih Kijinih modela\n- Krajem godine će zablistati u serijskoj izvedbi\n- Novi Kijin Evropejac privukao mnogo pažnje i oduševljenih pogleda\nKia je premijerno na ženevskom automobilskom salonu predstavila konceptni monovolumen. Kia No. 3 donosi potpuno novi stil u segment manjih monovolumena. Odlikuju ga veliko vetrobransko staklo, velike staklene površine i panoramski krov sa automatskom zaštitom od sunčevih zraka. Prednja maska je prilagođena novom licu Kije. Mali monovolumen dug je 4,05 m, a što se tiče spoljašnjeg izgleda odskače siva mat boja.\nKoncept, Kijin novi Evropejac, krajem godine kreće u serijskoj izvedbi. S obzirom na više nego pozitivne reakcije posetilaca ženevskog auto salona već sada je jasno da veliki broj pristalica sa nestrpljenjem očekuje njegov dolazak.\nViše fotografija koncepta na: http://www.kia.rs/concepts/


Italijanski Senat bez većine nakon izbora | Izbori u Italiji | Al Jazeera Balkans\nItalijanski Senat bez većine nakon izbora\nNijedna koalicija nema dovoljno glasova da formira vladu u momentu kada zemlji trebaju snažne mjere protiv krize.\nIzbori nisu donijeli stabilnost Italiji - Al Jazeera Balkans\nItalija se suočava s političkom paralizom, budući da dosadašnji rezultati parlamentarnih izbora održanih tokom vikenda pokazuju da nijedna politička grupa nije osvojila dovoljno glasova da formira vladu.\nKako procjenjuju stručnjaci, takva situacija nimalo nije dobra u momentu kada zemlja mora usvojiti teške reforme koje bi je izvukle iz ekonomske krize i spriječile nova finansijska prevrtanja na globalnom planu.\nS više od 99,9 posto prebrojanih glasova, rezultati su u ponedjeljak pokazali da je lijevi centar osvojio skromnu pobjedu s oko 130.000 glasova u Donjem domu Parlamenta.\nPrema Izbornom zakonu, ona partija koja osvoji najviše glasova dobija bonus od više od 50 posto poslaničkih mjesta.\nMeđutim, nijedna stranka, ili moguća koalicija, nije osvojila dovoljno mjesta da formira većinu u Gornjem domu, što će dovesti rad Parlamenta u zastoj u momentu kada Italiju pogađa duboka recesija, velika nezaposlenost i ogromni javni dug.\nIzborni rezultati veliki su uspjeh za komičara Beppea Grilla, lidera populističkog Pokreta pet zvjezdica, koji se tokom kampanje nije pojavljivao na televiziji, ali je koristio blogove, Twitter i Facebook i tako dopro do mladih ljudi.\nMjesta u Senatu\nOn je osvojio četvrtinu glasova na izborima, što je ogroman napredak, budući da je na lokalnim izborima 2010. godine dobio tek 1,8 posto glasova birača.\nPoziv evropskih partnera\nEvropski partneri pozvali su u utorak Rim da poštuje preuzete obaveza prema Evropskoj uniji (EU) i da brzo formira stabilnu vladu, što će biti težak izazov jer parlamentarni izbori nisu dali jasna pobjednika te su evropske i azijske berze već u utorak ujutro reagirale oštrim padom.\nEvropska komisija (EK) razumjela je "zabrinutost" koju su italijanski birači pokazali na izborima, rekao je glasnogovornik EK-a Olivier Bailly u Briselu.\nKomisija vjeruje da će "Italija biti sposobna brzo formirati vladu i poštovati preuzete obaveze", bilo da se radi o obavezi smanjenja deficita, smanjenju duga i strukturnim reforma jer, "za nas te obaveze ostaju i EK očekuje da ih Italija poštuje", kazao je Bailly.\nI njemačka i francuska vlada u prvim su reakcijama pozvale Rim da brzo formira stabilnu i čvrstu vladu.\nIzborni uspjeh komičara Grilla i njegove "nestranke" govori da birači ne prihvataju štednju i evropski diktat, ocjenjuju analitičari.\nTo je protestna poruka italijanskih birača, rekao je predsjednik Evropskog parlamenta (EP), njemački socijaldemokrat Martin Schulz, i dodao kako su birači rekli da "nisu spremni na žrtve po svaku cijenu" i "nisu zadovoljni" oštrim mjerama štednje koje im je Brisel nametnuo.\nGrillo je u ponedjeljak navečer izjavio da neće praviti dogovore s drugim političkim partijama.\n"Bit ćemo izuzetna snaga. Bit će nas 110 u Parlamentu, a više miliona ispred njega", kazao je on.\nOcijenio je da su lider Alijanse lijevog centra Pier Luigi Bersani i Silvio Berlusconi "propali ljudi" i da su "oni Italiju doveli do katastrofe".\nBerlusconi, koji je imao veliki povratak na političku scenu nakon mnogobrojnih skandala, drugi je u utrci za Senat, sa oko 117 osvojenih mjesta.\nU glasanju za Senat, Bersanijeva Alijansa lijevog centra i njegovi saveznici osvojili su 31,69 posto glasova, odnosno 121 mjesta, Grillo 54, dok je Mario Monti dobio 22.\nVećinu u Senatu čini 158 mjesta.\nBorba protiv krize\nSljedeći korak u rješavanju krize morat će napraviti predsjednik Giorgio Napolitano, pozivajući političke lidere na razgovore o formiranju vlade.\nMeđutim, ovo se ne očekuje do 10. marta, kada će izborni rezultati biti zvanično potvrđeni, a Parlament sazvan.\nRezultati pokazuju da je više od polovine Italijana glasalo za "anti-euro" platforme koje su imali Berlusconi i Grillo.\nInvestitori su Vladu lijevog centra, samu ili u koaliciji s Montijem, vidjeli kao najbolju garanciju za borbu protiv krize i stagnacije italijanskog rasta, što je ključno za stabilnost eura.\nMeđutim, neuspjeh Montija, koji je imao podršku biznismena i stranih vlada, i slab rezultat lijevog centra znači da oni neće imati dovoljno senatora da ovo urade.\nDonji i Gornji dom italijanskog Parlamenta imaju jednake ovlasti u donošenju zakona.\nPrema podacima Ministarstva unutrašnjih poslova, izlaznost na izborima je bila nešto manja od 75 posto.\nItalija: Prvog dana glasalo 51 posto birača\nMarin Veršić o kandidatima na italijanskim izborima - Al Jazeera Balkans\nMarin Veršić o kandidatima na italijanskim izborima\nBerlusconi vodi u utrci za senat


DELIJE SPREMITE SE! Katai pristao na ZVEZDINU ponudu - Crvena zvezda info\nOstalo / 2113 pregleda\nFudbal / 10426 pregleda\nKošarka / 9839 pregleda\nFudbal / 8738 pregleda\nDELIJE SPREMITE SE! Katai pristao na ZVEZDINU ponudu\nČeka se njegov povratak iz Amerike kako bi se dogovorili neki detalji ugovora\nU prvi mah je delovalo da neće biti ništa od toga, ali sada je izgleda Aleksandar Katai na pragu dogovora oko povratka u Crvenu zvezdu.\nNa Marakanu bi moglo da stigne najzvučnije pojačanje ovog leta i to vrlo brzo, jer pregovori kluba s Marakane i igračevih menadžera ne da su poodmakli, već je iskusni krilni napadač i pristao na uslove koje mu je ponudio bivši tim, prenosi "Informer".\nCrveno-beli su navodno spremni da bivšem igraču ponude 480.000 evra godišnje (40.000 na mesečnom nivou) čime bi bio u redu najplaćenijih igrača zajedno sa Benom, Borjanom i odlazećim Garsijom, pogotovo što će na Marakani biti "kresanja" plata zbog finansijskog gubitka zbog koronavirusa.\nOčekuje se da kada se povremeni reprezentativac Srbije vrati iz Amerike pregovori nastave i da se dogovore detalji ugovora.\nOn će stići kao slobodan igrač jer je dobio otkaz u LA Galaksiju posle rasističkog ekscesa svoje supruge i zbog toga će i za sam potpis sa crveno-belima dobiti određenu svotu novca što je uobičajeno u ovakvim situacijama.\nPrema nekim informacijama Katai ima veliku želju da se vrati na Marakanu, gde bi očigledno imao slična primanja kao i u Los Anđelesu, ali s obzirom na ranija iskustva kada u klubu nije bilo plata po nekoliko meseci želi da dobije pismene garancije da će biti isplaćivan na vreme i tako se osigura, mada su se u Zvezdi pozvali na kontrolu UEFA.


Rada Trajković: Koalicija Srba sa Kosova neće biti formirana danas, tek su razgovori u toku - Balkanska\nPredsednica Evropskog pokreta Srba sa Kosova Rada Trajković potvrdila je da su u toku razgovori o formiranju koalicije stranaka, organizacija i pojedinaca iz srpske zajednice na Kosovu, ali je demantovala da će formiranje biti ozvaničeno 5. avgusta.\n„U toku je priprema i razgovori sa predstavnicima Srba sa Kosova, diplomatskim predstavnicima i stanovnicima“, kazala je Trajković za agenciju Beta.\nOna je istakla da na Kosovu ne postoje uslovi za normalne izbore jer se Srbi više ne kandiduju kao protivkandidati Srpske liste nakon ubistva dvojice kandidata za predsedenika opštine Severna Mitorovica.\n„Mi moramo da se formiramo i od međunarodne zajednice zatražimo da obezbedi izbore kako bi se razbio ‘mafijaški sistem’ koji ne dozvoljava Srbima da se pojave kao protivkandidati“, kazala je Trajković.\nPortal Kosovo Onlajn objavio je da bi danas u 12 časova trebalo da se ozvaniči formiranje široke koalicije stranaka, organizacija i pojedinaca iz srpske zajednice sa Kosova.\nPozivajući se na svoje izvore, taj portal je naveo da će koaliciju će, izmedju ostalih, činiti i predvoditi je Rada Trajković, Aleksandar Jablanović, Nenad Rašić, Nenad Radosavljević, Dragiša Mirić, Ksenija Božović, Marko Jakšić.\nTags: IZBORI, KOSOVO, RADA TRAJKOVIĆ


Da li je zajedništvo jedino moguće u pozorištu - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Da li je zajedništvo jedino moguće u pozorištu\nVatrometom, nastupom trubača koji su svirali „Bože pravde“, otvaranjem izložbe fotografija užičkog fotografa Radovana Baje Vujovića i izvođenjem komada „Nečista krv“, u Narodnom pozorištu Užice je počeo 24. Jugoslovenski pozorišni festival – Bez prevoda.\n0Piše: N. Kovačević 06. novembra 2019. 20.59\nOtvarajući festival, čiji je moto „Ko je junak našeg doba“, Branislav Mićunović, reditelj, profesor glume, raniji ambasador i ministar kulture Crne Gore, istakao je da je upravo taj festival „junak našeg doba, jer nadilazi nevolje regiona i šalje jasne poruke o tome kako je moguće biti hrabar, istrajan i naklonjen zajedništvu“.\n„Definisan kao festival bez prevoda jasno nam je ukazao na to da je moguće živeti u zajedničkom prostoru, ne samo jezika, ne samo na prostoru sa 16 miliona stanovnika i svih prednosti koje ta činjenica sobom nosi, već i potrebe za dubokim smislom prožimanja i života i kulture. Ovaj festival je time postavio pitanje – da li je to zajedništvo jedino moguće u pozorištu i stavio nam na savest i to – da li smo, još uvek, osvestili sve prednosti našeg zajedništva.“\nPrve večeri festivala, na kome se prikazuje sedam najboljih predstava iz prošlogodišnje produkcije u regionu bez obzira na žanr, poreklo pisca i autora, glumci NP Beograd su igrali „Nečistu krv“, osavremenjeno delo Borisava Stankovića, u režiji Milana Neškovića.\nU komadu bez dijalekta, koji je publika ocenila sa 4,40, a koji problematizuje odnose u porodici, pritisnutoj nekadašnjim i današnjim sistemima vrednosti, u fokusu je nasilje nad ženama i žensko trpljenje.\n„Drago mi je što ljudi prepoznaju da ono što se dešavalo nekada, negde dole, na jugu uopšte nije pitanje dijalekta već istinitosti, odnosno – verovatnosti“, kazao je reditelj Nešković.\nDramaturškinja Maja Todorović, navodeći da je „iz jednog Borinog romana moguće izvući materijal za minimum tri drame“, kazala je da su se ona i reditelj odlučili za temu nasilja nad ženama, što je problem i našeg vremena.\nRekavši da je gledajući predstavu, video mnogo toga što gleda u TV dnevnicima, Almir Imširević, festivalski kritičar, dodao je da je kao najstrašniju scenu u komadu doživeo razgovor oca i sina, odnosno dečaka, poručivši da smo „postali toliko bezosećajni da ne primećujemo šta se radi deci“.\n„Gotovo identičnu scenu video sam nedavno na televizijama u Srbiji, kada čovek koji priča sa dva dečaka pita jednog od njih: ‘Luka, piješ li ti nekad?'“, aludirao je Imširević na neprimeren postupak Aleksandra Vučića prilikom njegove posete selu Kutlovac kod Blaca, a potom ocenio da su „društva u bivšoj Jugoslaviji bolesna“.\nDruge festivalske večeri publika je gledala komad JDP „Lorencačo“ (Alferd De Mise/ Boris Liješević), a u četvrtak će nastupiti isti ansambl u predstavi „Vrat od stakla“ (Biljana Srbljanović/ Jagoš Marković). Do kraja takmičarskog programa, uz bogat prateći program, koji se završava 12. novembra, biće izvedeni komadi: „Sjećaš li se Doli Bel“ (Abdulah Sidran/ Kokan Mladenović, Kamerni Teatar 55 Sarajevo), „Tartif“ (autorski projekat Igora Vuka Torbice po motivima Molijerove drame, SNP Novi Sad i NP Sombor), „Kavkaski krug kredom“ (B. Breht/ Paolo Mađeli, NP Sarajevo i Scena MESS) i „Blue Moon“ (Damir Karakaš/ Boris Liješević, Satirično kazalište Kerempuh Zagreb). U čast nagrađenih, glumci NP Užice igraće „Kako život“ (Nina Mitrović/Slavenko Saletović).\nO stanju u NP Beograd\nNa pitanje da li je njenim dolaskom na čelo NP Beograd stabilizovana situacija u toj pozorišnoj kući nakon prošlogodišnjih nesuglasica, zbog kadrovskih promena na čelu Drame, Ivana Vujić je za festivalski bilten rekla da „nesuglasica nema“. Na pitanje znači li to da je situacija stabilizovana, odgovorila je: „Ništa u životu nije stabilizovano. Pozorište je živ instrument. Našu kuću čine tri velika ansambla sa velikim brojem izuzetnih umetnika… Nemojte tražiti stabilnost, tražite poštovanje i ljubav, koje sada postoje u pozorištu… Stabilnost ne postoji u životu… Ja ne razmišljam o stabilnosti, već o ljubavi i poštovanju.“\nNastavljamo saradnju sa Tanjom Šljivar\nIvana Vujić je takođe navela da će NP Beograd „nastaviti saradnju sa Tanjom Šljivar“, koja je, do pre nekoliko dana, bila direktorka Drame, a koju je na toj poziciji zamenila dramaturškinja Molina Udovički Fotez. „Sa koleginicom Šljivar i dalje ćemo sarađivati i raditi zajedničke projekte. Ona, kao mlada osoba i sjajan pisac, ima pravo da iskoristi šanse koje joj se trenutno nude“, rekla je upravnica NP Beograd-\njugoslovenski pozorisni festival, PozorišteUžice


Parkiralište hoteli u gradu Vigo di Fassa\nVigo di Fassa, ItalijaOdredište\nVigo di Fassa – najpopularnije znamenitosti\nAko ste se zaljubili u snježne padine, očarat će vas Žičara Vigo-Ciampedie, popularno odredište skijaša i daskaša, smješteno 2,2 km od centra grada Vigo di Fassa. Ako ovladate skijaškim padinama, blizu se nalaze i Skijaška žičara Pozza-Buffaure i Skijaška žičara Ronchi-Valbona.\nSkijaška žičara Pian Pecei-Ciampedie\nSkijaška žičara Pian Pecei-Ciampedie je popularna atrakcija 2,9 km od centra grada Vigo di Fassa koju tijekom putovanja itekako vrijedi posjetiti. Vigo di Fassa plijeni pažnju i šarolikom paletom drugih popularnih atrakcija kao što su QC Terme Dolomiti i Planina Marmolada.\nAko ste se zaljubili u snježne padine, očarat će vas Ski Lift Vigo - Catinaccio, popularno odredište skijaša i daskaša, smješteno 2,7 km od centra grada Vigo di Fassa. Ako ovladate skijaškim padinama, blizu se nalaze i Žičara Col Rodella i Skijaška žičara Pozza-Buffaure.\nUživajte u uzbudljivim skijaškim padinama: 211 Catinaccio je popularno okupljalište zaljubljenika u skijanje, smješteno 2,2 km od centra grada Vigo di Fassa. Ako ovladate skijaškim padinama, blizu se nalaze i Skijaška žičara Pozza-Buffaure i Skijaška žičara Ronchi-Valbona.\nUživajte u uzbudljivim skijaškim padinama: 414 Le Pope je popularno okupljalište zaljubljenika u skijanje, smješteno 3 km od centra grada Vigo di Fassa. Ako ovladate skijaškim padinama, blizu se nalaze i Skijaški centar Latemar i Skijalište Carezza.\nVigo di Fassa – saznajte više\nVigo di Fassa - hoteli - Parkiralište\nVigo di Fassa - Uz Hotels.com možete jednostavno rezervirati hotel (Parkiralište), a uz naš sustav pretraživanja možete:\nVigo di Fassa - Odabrati savršeni hotel te pogledati cijene, podatke o sobi, više od 59 recenzija/e gostiju, fotografije i video snimke, ako su dostupne\nJeste li znali? Vigo di Fassa - Smještajni objekt (Parkiralište) koji se trenutačno najviše rezervira je Olympic SPA Hotel.\nVigo di Fassa - Usporedite, pregledajte i na Hotels.com rezervirajte jeftine hotele (Parkiralište) s popustom.\nViše hotela u mjestu Vigo di Fassa, Italija\nNajbolje ocijenjeni hoteli u mjestu Vigo di Fassa\nNedavno dodani Vigo di Fassa hoteli\nOstali Vigo di Fassa hoteli\nGradovi blizu Vigo di Fassa\nHoteli u gradu Nova Levante\nPogledajte više hotela u mjestu Vigo di Fassa


Građani BiH za siromaštvo krive korupciju i političku kontrolu ekonomije - Radio Ljubuški\nCentar za politike i upravljanje (CPU) je u 2020. godini proveo istraživanje stavova građana BiH o najvažnijim ekonomskim temama, te u publikaciji “Stavovi građana BiH prema najvažnijim ekonomskim pitanjima” dao pregled javne percepcije o tome zašto je Bosna i Hercegovina na trenutnom stupnju ekonomskog razvoja i koje ekonomske politike građani vide nužnim za ekonomski napredak.\nIstuču da je većina građana Bosne i Hercegovine zainteresirana za pitanja koja se tiču ekonomije, točnije oko 65 posto. To su stavovi građana o stanju ekonomije, zadovoljstvu javnim uslugama, te o tome kako u budućnosti trebaju izgledati naše ekonomske politike.\nNaglašavaju da u svim regijama zemlje, bez obzira na nivo obrazovanja ili status zaposlenja, jedna trećina stanovništva vidi korupciju kao ključni problem u zemlji, dok trećina građana kao ključni problem vidi političke elite.\n– Zahvaljujući skromnim stopama ekonomskog rasta prije krize izazvane pandemijom, samo 11 posto građana smatra da smo se u posljednje četiri godine ekonomski razvijali, dok skoro polovina punoljetnog stanovništva, njih 47 posto, smatra da je ekonomija nazadovala, a 39 posto da smo ekonomski stagnirali. Čak 77 posto građana se slaže sa tvrdnjom da je pravna nesigurnost jedna od najznačajnih prepreka za rast investicija u zemlji – navodi se u priopćenju CPU.\nPo stavovima 38 posto građana siromaštvo u zemlji je posljedica korupcije, dok 34 posto smatra da je siromaštvo rezultat neuspjeha planskog vođenja ekonomije kroz političku kontrolu, a 6,1 posto ispitanog stanovništva smatra da je za siromaštvo zaslužan rat. Ovakvi stavovi o siromaštvu pokazuju da su građani svjesni sistemske odgovornosti za siromaštvo u zemlji, ali je na ovom pitanju vidljiv međugeneracijski jaz – kod mladih u zemlji preovladava stav da je siromaštvo posljedica neuspjeha planske ekonomije kroz političku kontrolu, dok građani stariji od 50 godina smatraju da su nerad i ljenost ključni razlog siromaštva u zemlji.\nKao rezultat bosanskohercegovačke ekonomije bazirane na tržišnoj ekonomiji, privatnom sektoru i otvorenom tržištu 41 posto građana vidi poboljšanje ekonomske situacije, 35 posto smatra da bi došlo do otvaranja novih radnih mjesta, dok 23 posto građana smatra da bi se povećao izvoz bh. proizvoda. Manje od osam posto smatra da bi takva ekonomija rezultirala eksploatacijom radnika, pogoršanjem ekonomske situacije ili rastom nezaposlenosti. Nešto manje od polovine stanovnika (48 posto) smatra da tržišna ekonomija predstavlja ključ ekonomskog napretka BiH.\nZbog dosadašnjeg procesa provođenja privatizacije koju je karakterisao manjak trasparentosti i loši ekonomski efekti, kod većine građana još uvijek postoji bojazan da će proces privatizacije rezultirati negativnim posljedicama. Više od polovine stanovništva BiH smatra da državna preduzeća ne treba privatizirati (54 posto), dok 42 posto podržava privatizaciju svih ili kompanija koje nisu od strateškog značaja.\nČak 86 posto građana smatra da država treba subvencionirati otvaranje radnih mjesta. Odgovornost za pronalazak posla 10 posto građana pripisuje pojedincu, koji je po njihovom mišljenju sam odgovoran za pronalazak svog zaposlenja, 53 posto smatra da je obaveza države da svakome osigura adekvatno profesionalno obrazovanje ili prekvalifikaciju kako bi pojedinac sebi našao posao, a 37 posto građana smatra da je država dužna da svakom pojedincu nađe posao.\nRješenje za otvaranje novih radnih mjesta je za 43 posto stanovnika u otvaranju novih tvornica u državnom vlasništvu, a skoro jednak broj (42 posto) građana smatra da je neophodno da država uredi sistem tako da građani sami pokreću biznise i otvaraju nova radna mjesta. Za 14 posto građana rješenje je da država subvencionira gospodarstvo.\nOsam od deset građana BiH se slaže sa stavovima da bi bogatiji slojevi društva trebali plaćati veću stopu poreza na dohodak, te da je potrebno smanjiti porezno opterećenje rada, 44 posto građana smatra da stopu PDV-a od 17 posto ne treba mijenjati, 35 posto smatra da je potrebno uvesti dvije stope PDV-a, jer jedna stopa PDV-a nije pravedna, dok 14 posto građana smatra da bi stopu PDV-a bilo opravdano povećati, ukoliko bi se dodatnim prihodima osigurala bolja zdravstvena usluga za sve građane.\nŠest od deset građana BiH se ne osjeća slobodno i sigurno da pokrene sopstveni biznis. To ne iznenađuje, s obzirom na opću lošu percepciju oporezivanja rada i na činjenicu da 67 posto građana smatra da je zadatak inspekcija da pokaže snagu i strogoću prema poduzećma koja krše propise, dok tek 15 posto građana smatra da inspekcije trebaju imati partnerski odnos s poduzećima kako bi im pomogle u poštovanju propisa. Sedam od deset građana smatra da je poljoprivreda karta za ubrzani razvoj.\nDevet od deset građana BiH smatra da država treba pomoći izvoznicima. Osam od deset građana smatra da ne treba uvoziti ono što se može proizvoditi u BiH, a sedam od deset ispitanih smatra da razvoj domaće industrije treba zaštiti carinama od konkurencije.\nOsam od deset građana BiH smatra da obavezno zdravstveno osiguranje treba da finansira zdravstvenu zaštitu koju pružaju javne i zdravstvene ustanove privatne prakse. Također, 84 posto građana se slaže sa stavom da su javne nabavke podložne korupciji, a 67 posto smatra da bi digitalizacija javne uprave unaprijedila kvalitet i pristupačnost javnih usluga i smanjila zloupotrebu javnog novca. Isto tako, 76 posto građana se slaže s tvrdnjom da je potrebno raditi na pravednijem usmjeravanju socijalnih transfera, a šest od deset ispitanih smatra da sustav socijalne zaštite nije jasan i efikasan.\nSkoro šest od deset građana smatra da život u Bosni i Hercegovini u budućnosti neće biti bolji nego što je sada.\nCentar za politike i upravljanje je uradio pregled ‘popularnih zabluda’, tema u kojima stavovi građana nemaju uporište u činjenicama i ekonomskoj stvarnosti, a koje mogu biti rezultat nedostatka informacija ili ekonomskog populizma u političkom diskursu, priopćeno je iz CPU.


Он-лине конференција о безбедности деце на интернету "Играј безбедно'' - ОШ ''Вук Караџић'' Црвенка\nOn-line konferencija o bezbednosti dece na internetu “Igraj bezbedno”\nObjavio u 23. novembra 2013.\nNaša škola prihvatila je poziv za učeće na nacionalnom takmičenju “IGRAJ BEZBEDNO” koji se sprovodi tokom decembra u školama Srbije.\nU okviru projekta , u subotu , 23.11.3013g. održana je video- konferencija za nastavnike i učenike a tema je bila: “ Bezbednost dece na internetu” .\nPredstavnici odeljenja 7. i 8. razreda i članovi Vršnjačkog tima stigli su oko 10.00 časova i zajedno sa nastavnicima su pratili ovaj događaj u kabinetu informatike.Imali su priliku da čuju stručnjake iz datih oblasti koji su upozoravali na prednosti ali i nedostatke savremene digitalne tehnologije.\nUčenici , roditelji i nastavnici koji žele da se priključe i učestvuju informacije mogu pronaći na e-adresi : www.igrajbezbedno.org


Azerbejdžanci zainteresovani za gradnju tunela Kadinjača | DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\n05/07/2018 Azerbejdžanci zainteresovani za gradnju tunela Kadinjača2018-07-05T10:29:44+00:00 Slajder, Bajina Bašta, Vesti, Društvo 1 Comment\nU poseti opštini Bajina Bašta juče bila je delegacija azerbejdžanske firme AzVirt. Sa predsednikom opštine Radomirom Filipovićem fokus razgovora je bio na aspektima izgradnje tunela Kadinjača. Cilj posete generalnog direktora ogranka AzVirta u Beogradu, Murata Turkoglua, je bio da se upozna sa opštinom Bajina Bašta i sa novim projektima koji se planiraju a pre svega sa projektom tunela ispod prevoja Kadinjače koji je od krucijalnog značaja transport u ovom delu Srbije.\nU tom cilju smo pozvali kompaniju AzVirt, da se upoznaju da je opštine Bajina Bašta jedna od retkih koja je u ovom trenutku daleko odmakla sa projektnom dokumentacijom. Na nama je da za nekoliko dana odnesemo projekat u kabinet predsednika republike, da ga upoznamo sa projektom jer je on podržan od njega na sastanku u Loznici. Mi kao opština imamo podršku jer se na ovaj način otvara kompletno Podrinje za centralnu Srbije a dalje putem novog mosta i ka Bosni i Hercegovini. – kaže Radomir Filipović.\nNa Kadinjači Foto: Drina Info\nTunel je glavna razvojna šansa ovog regiona a zajedno sa planiranom izgradnjom autoputa ka Sarajevu to je jedna sasvim nova perspektiva za razvoj Podrinja kako u turizmu tako i u privredu. Na ovaj način bi se zaustavila tendencija pražnjenja regiona Podrinja sa obe strane i stanovni bi se zadržali na ovom području. – naglašava predsednik opštine Bajina Bašta.\nIako prilično izolovana regija utisci su mi impresivni posebno gostoljubivošću ljudi, Nacionalnim parkom Tara, rekom Drinom ali i entuzijazmom ljudi koji se nadaju da će ovi projekti biti realizovani. Planirana investicija bi otvorila ovu regiju i omogućila brojnim turistima iz Srbije i inostranstva da se upoznaju sa ovim sakrivenim lepotama a ljudima u ovom kraju da osete benefite od turizma i poljoprivrede. – izjavio je za Drina Info Murat Turkoglu.\nU poseti BB Klekovači Foto: Drina Info\nTokom posete Bajinoj Bašti direktor AzVirta je posetio i najveću srpsku destileriju BB Klekovaču i nije krio oduševljenje ambijentom i vizijom koju je prepoznao u ovom preduzeću.\nOva vest je pročitana 1073 puta.\nOkorčeni - jul 6th, 2018 at 9:42 am none Comment author #768 on Azerbejdžanci zainteresovani za gradnju tunela Kadinjača by DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\n« Počinje Bašta fest\nZlatibor na Noćnom marketu na Palama »


Pravila korišćenja - SRDA\nSoftverska aplikacija i svi podaci na sajtu www.srda.rs su proizvod i vlasništvo firme SRDA DOO BEOGRAD. Sadržaj i koncept sajta zaštićeni su autorskim pravima, a žig je zaštićen u Zavodu za intelektualnu svojinu. Potpuno ili delimično preuzimanje, kopiranje i distribuiranje sadržaja zabranjeni su bez pismenog odobrenja firme SRDA DOO BEOGRAD, ili na bilo koji način kojim se može prouzrokovati štetu SRDA portalu ili bilo kom trećem licu u skladu sa propisima.\nFirma SRDA sadržaj objavljuje u dobroj nameri i trudi se da obezbedi pouzdane i tačne informacije. Sajt koristite na vlastitu odgovornost. Firma SRDA nije odgovorna za materijalnu ili nematerijalnu štetu, direktnu ili indirektnu koja nastane iz korišćenja ili je u nekoj vezi sa korišćenjem internet sajta www.srda.rs ili njegovog sadržaja.\nUkoliko smatrate da sadržaj objavljen na SRDA portalu povređuje Vaše lično, autorsko ili drugo pravo ili interes, možete zahtevati objavu odgovora ili ispravke. Slučaj će biti u najkraćem roku razmotren, a sporni sadržaji biće uklonjeni odmah po ustanovljavanju istinitosti žalbe.\nSRDA portal objavljuje svoje kreirane sadržaje, sadržaja partnera i oglašivača, besplatne sadržaje i linkove ka spoljnim sajtovima koje su formirala treća lica i koje će se, kad god je to moguće, kao takve označavati. SRDA portal nema nadzor nad navedenim podacima i informacijama ili drugim internet stranicama te se u potpunosti odriče svake odgovornosti vezane za sadržaj na internet stranicama kreiranim od trećih lica.\nFirma SRDA DOO BEOGRAD nije odgovorna za sadržaj stranica oglašivača na SRDA portalu kao ni za bilo kakvu štetu nastalu reklamiranjem na portalu.


Na putnom pravcu Turbe-Karanovac intenzivni odroni kamenja\nUsporeno, zbog radova, saobraća se na putnim pravcima: Srebrenik-Orašje, Doboj-Rudanka i Stolac-Hutovo\nA. K. 19.07.2021\nVOZAČI OPREZ Na putnom pravcu Turbe-Karanovac intenzivni odroni kamenja\nBIHAMK: Jutros intenzivni odroni kamenja\nU Bosni su kolovozi mokri, dok se Hercegovini saobraća po pretežno suhom kolovozu. Iz BIHAMK-a upozoravaju na odrone kamenja i zemlje na kolovoz, a posebno izdvajaju putni pravac Turbe-Karanovac, gdje su odroni kamenja jutros intezivni. Na dionicama u kotlinama i uz riječne tokove vidljivost je smanjena zbog jutarnje magle i niske oblačnosti.\nIzlila se voda na putu Tuzla – Doboj, obustavljen saobraćaj\n18.07.2021 u 21:28


Povodom najnovijeg prebacivanja krivice za širenje zaraze na džogere, šetače i bicikliste, UG Ulice za bicikliste izdali su saopštenje koje vam u celosti prenosimo:\nVerovali ili ne, u Srbiji je zvanično počeo i lov na ljubitelje sporta na otvorenom. Novi krivci za ekstremni skok obolelih od Covid 19 virusa u Srbiji su: džogeri, šetači i biciklisti, kako smo mogli da čujemo na tv Pink od doktora Branimira Nestorovića i premijerke Ane Brnabić.\nI da ne shvatite pogrešno, potpuno je zdravorazumski upozoriti ljude da ne održavaju međusobne kontakte i da ne idu u parkove, jer mnogo ljudi na jednom mestu automatski znači širenje smrtonosnog virusa.\nPotpuno je zdravorazumski trakama ograditi igrališta, sprave za vežbanje, zelene površine i klupe, jer se virus zadržava na tim provršinama i sve nas potencijalno ugrožava.\nZdravorazumski je reći ljudima da ne sede na istoj klupi, ne prave roštilje i okupljanja ako nisu iz istog domaćinstva, jer tako potencijalno međusobno šire virus.\nAli ono što veseli doktor (koji nas je do pre mesec dana slao u šoping u Milano) i premijerka ne razumeju, to je da opasnost vreba u FIZIČKOM KONTAKTU I BORAVKU MNOGO LJUDI NA MALOM PROSTORU. A takav kontakt se svakodnevno dešava u redovima u bankama, poštama, prodavnicama. Ne nose svi maske i rukavice i ne poštuje se distanca od 2 m razmaka! Isto se dešava i ispred fast fudova, kao i u fabrikama na jugu Srbije u kojima strani investitori stavljaju profit ispred zdravlja nacije, terajući radnike da se guraju u prepunim autobusima i stoje udaljeni pola metra jedni od drugih u proizvodnim linijama, sve to u jeku epidemije.\nVeseli doktor i premijerka Brnabić (slučajno ili namerno) žmure i na vesti o katastrofalnom javašluku koje stižu iz bolnica širom Srbije. Nekako iz fokusa izmiče i činjenica da Slovenija i Hrvatska, koje su se odgovorno ponele i poslušale preporuku SZO, testiraju i do 15 puta više ljudi dnevno od Srbije.\nI dok pomenute komšijske zemlje beleže umereni rast broja zaraženih, a da pritom nisu okačile pešake i bicikliste na stub srama, u Srbiji imamo veliki dnevni skok broja zaraženih, obrnuto srazmeran broju testiranih građana.\nPodsećamo na to da su fizičke aktivnosti kao što su džogiranje i bicikliranje ohrabrene širom regiona, kao i u Nemačkoj ,Engleskoj, Norveškoj, Mađarskoj i to zbog svog lekovitog delovanja na imuni sistem i prevenciju od kardiovaskularnih bolesti, kao i redukciju stresa kom smo svi izloženi u velikoj meri. Ohrabruje ih i Svetska zdravstvena organizacija, upravo iz pomenutih razloga.\nUkazujemo i na jednu tužnu činjenicu koja ipak govori dovoljno: trenutno grad Nju Orleans beleži duplo veću smrtnost od korona virusa u odnosu na Njujork, a razlog je upravo povećan broj gojaznih, dijabetičara, obolelih od hipertenzije i bolesti bubrega.\nTo su sve bolesti koje se sprečavaju prevencijom, a pre svega fizičkom aktivnošću, gde se svakako ubrajaju pešačenje i vožnja bicikla.\nU tom duhu, zahtevamo od kriznog štaba za korona virus da se fizička aktivnost i vožnja bicikla prepručuje uz mere opreza, a da se ljudi uzdržavaju od kontakta, jer oni doprinose širenju epidemije,te da se aktivnosti na otvorenom nikako ne smeju osuđivati, već okupljanja i kontakti građana na malom prostoru!\nZoran Bukvić, UG Ulice za bicikliste i Ne davimo Beograd


Vozači mogu brzo da se naviknu na postavku svetla u automatskom režimu. Kako ovako podešena svetla funkcionišu? Kada se svetla automatski uključuju i isključuju\n-Postoje propisi koji regulišu vreme koje je svetlima na automobilu potrebno da reaguju na promenu svetlosnih uslova ili da pređu sa dnevnog na noćni režim - objašnjava Boris Travnik, koordinator elektronike eksternih svetala na vozilu u Škoda sektoru za tehnički razvoj.\nKada, na primer, uđete u tunel dnevna svetla se prebacuju na kratka svetla u roku od dve sekunde. Senzor postavljen iza vetrobranskog stakla, bilo u retrovizoru ili na sredini instrument table, registruje da su se uslovi osvetljenja napolju promenili i da je potreban noćni režim. Vrsta senzora zavisi od konfiguracije vozila. Senzor ne kontroliše samo svetla na automobilu, već prikuplja i podatke za brisače vetrobranskog stakla i klima uređaj.\nPodatke zatim procenjuje BCM kontrolni modul (Body Control Module), upravljačka jedinica koja vrši proračune i prosleđuje uputstva, na primer do farova. BCM je postavljen ispod instrument table, blizu kutije sa osiguračima. RLFS senzor (RLSF je skraćenica nastala od nemačkih reči za kišu, svetlo, vlažnost i sunce) u retrovizoru registruje svetlost i energiju u infracrvenom spektaru. Otkrivanjem prelamanja može da se utvrditi da li je napolju vlažnost ili kiša. U zavisnosti od rezultata, senzor šalje jasna uputstva BCM kontrolnom modulu da li treba da aktivira svetla i brisače ili da ih deaktivira. Jednostavnija verzija senzora za svetlo smeštena na instrument tabli registruje samo vidljiv spektar svetlosti oko automobila.\n-Obe verzije senzora su dizajnirane na način koji osigurava da elektronika može da napravi razliku između ulaska u tunel i vožnje duž drvoreda, da li je automobil ušao u mrak ili samo u senku - objašnjava Travnik.\nAutomatski režim svetala olakšava svakodnevnicu vozačima i omogućava im da svu pažnju usmere na vožnju.\n-Osim za vreme magle ili jake kiše, vozači ne moraju da brinu da li su uključili svetla ili ne, i da li koriste prava svetla - kaže Boris Travnik. - U toku noći automatski režim prilagođava funkcionisanje svetala režimu vožnje - dodaje on, opisujući još jednu funkciju koju nude moderna Full LED matrix svetla na Škoda automobilima.\nOva svetla osiguravaju vozaču maksimalnu vidljivost, istovremeno sprečavajući da vozači u automobilima koji dolaze u susret budu zaslepljeni. U većini Škoda automobila automatski režim svetala se aktivira okretanjem prekidača za upravljanje svetlima u položaj AUTO. Četvrta generacija modela Octavia ima više automatizovanih svetala kojima se upravlja pomoću “dugme modula“. Kada je vozilo parkirano, svetla mogu biti u režimu AUTO, kratka ili duga svetla ili potpuno isključena. Tokom vožnje vozač može da bira između AUTO i kratkih svetla, što osigurava da vozači greškom ne isključe u potpunosti svetla tokom vožnje. Koji god režim svetala da se aktivira kada isključite motor, AUTO režim se automatski aktivira prilikom sledećeg pokretanja automobila.