Internet izdanje - 4. mart 2005.godine\nTaksi prevoz uskoro pod kontrolom\nKraljevacka obilaznica - prioritet broj jedan\nSud sa najmanje prituzbi\nSrbija ubrzano propada\nJedinstvena podrska Glavnom odboru\nNecemo primati uvecane plate\nPismo iz Varsave\nMore, Miljko, ne ori, drumove, more Sljivo...\nTRECI NASTAVAK JEDANAESTE SEDNICE SKUPSTINE OPSTINE KRALJEVO - pise Slobodan Rajic\n• Odluka o auto-taksi prevozu putnika u opstini Kraljevo nije usvojena, uz zakljucak da se za narednu sednicu pripremi novi tekst predloga sa pravno mogucim poboljsanjima koja se odnose na uslove i kontrolu obavljanja ove delatnosti • Donete odluke o uslovima i nacinu poveravanja i uredjenju linijskog prevoza putnika u gradskom i prigradskom saobracaju: ugovori sa autoprevoznicima po konkursu na rok od dve godine\n• Bez saglasnosti na povecanja cena usluga u Predskolskoj ustanovi i „Cistoci”, a ubuduce i bez izgradnje privremenih objekata • Usvojen Eticki kodeks ponasanja opstinskih funkcionera i zakljucak da se takav kodeks donese za zaposlene u javnim preduzecima, bez podrske srpskih radikala • Veca ovlascenja predsedniku opstine u dodeli opstinskih priznanja i nagrada • Izvrsen veci broj kadrovskih promena: razresen dosadasnji i postavljen novi direktor JP „Ibarske novosti” • Montazna bina u centru Kraljeva bice demontirana\nU prekjucerasnjem nastavku 11. sednice Skupstine opstine Kraljevo koja je zapocela 18. februara nije usvojena Odluka o auto-taksi prevozu putnika na podrucju opstine Kraljevo. Istovremeno je zakljuceno da se za narednu sednicu pripremi novi tekst predloga Odluke sa pravno mogucim poboljsanjima, koja se pre svega odnose na uslove obavljanja ove delatnosti u Kraljevu i kontrolu taksi prevoza.\nNaime, pored tri amandmana na prvobitni predlog Odluke koji je podnela Odbornicka grupa Srpske radikalne stranke (OG SRS), odbornik ove stranke Vojislav Janicijevic Janez predlozio je i deset zakljucaka kojima bi se tekst predloga Odluke poboljsao. On je predlozio da taksi vozac ima najmanje pet godina radnog iskustva u delatnosti, da taksi vozila ne mogu biti starija od sest godina, da se taksisti najmalje jednom godisnje podvrgavaju obaveznom lekarskom pregledu (uz eventualni test na drogu) i da se tehnicki pregled vozila vrsi na svakih sest meseci i uz obaveznu registraciju vozila u Kraljevu (reg. tablice „KV“). Janicijevic je takodje izneo predlog da se dozvola za rad u taksi prevozu moze izdavati samo za vozila prijavljena za tu delatnost, uz naknadu u protivdinarskoj vrednosti 500 evra (od cega bi se 200 evra izdvojilo za sportske klubove), da se broj bozila ogranici na 15-20 po prevozniku, da se saobracajnoj policiji nalozi ucestalija celodnevna kontrola, a saobracajnoj inspekciji da na svakih 12 meseci kontrolise enterijer i eksterijer taksi vozila i neispravna vozila iskljucuje iz saobracaja, kao i da se posebnom odlukom obezbede taksi stajalista u gradu.\nU raspravi, predstavnici Opstinske uprave istakli su da su neki od Janicijevicevih predloga pravno moguci, a drugi ne, i da ih sve treba usaglasiti sa vazecim zakonskim propisima da bi onda u formi amandmana, uz izglasavanje u Skupstini, mogli da budu sastavni deo Odluke. Sef OG SPO-NS Milomir Sljivic obavestio je prisutne i da su upravo u toku pregovori udruzenja taksista u Beogradu sa Vladom Srbije o uslovima taksi prevoza i da se ocekuju novi propisi, da bi na predlog Milana Vukovica, sefa OG DS, Odluka bila odbijena, a navedeni radni zakljucak usvojen. Drugim recima, do usvajanja nove, uskladjene Odluke, taksi prevoz u Kraljevu ostaje po starom.\nUGOVORI NA DVE GODINE\nZa razliku od Odluke o taksi prevozu, odbornici su velikom vecinom glasova izglasali odluke o uslovima i nacinu poveravanja i uredjenju linijskog prevoza putnika u gradskom i prigradskom saobracaju na teritoriji opstine Kraljevo. Iz samih naziva ovih odluka vidi se materija koju one regulisu, s tim sto je na predlog prve Odluke usvojen amandman OG SRS, kojim se menja clan 5. stav 1. i propisuje da se „poveravanje prevoza putnika u gradskom i prigradskom saobracaju vrsi putem javnog konkursa na period od dve godine“ (umesto na pet godina). Prihvacenim amandmanima OG SRS na tekst Odluke o linijskom prevozu putnika (na clan 19. stav 1. i 3), pak, predvidjeno je da predlog za otvaranje novih autobuskih stajalista moze podneti „i grupa gradjana od najmanje 10 lica“, a opravdanost zahteva procenjuju nadlezni organi „najkasnije 30 dana od dana podnosenja zahteva“. Osnovna primedba srpskih radikala, inace, bila je da je do sada opstinski javni prevoz umesto „Autotransportu“ u velikom delu poveravan privatnim autoprevoznicima, bez potrebne kontrole i ravnomernog rasporeda (ne)rentabilnih autobuskih linija.\nOdbornici su jednoglasno odlucili da se stavi van snage Odluka o izgradnji privremenih objekata na teritoriji opstine Kraljevo. Ubuduce, dakle, nece biti izgradnje ovih objekata, jer je, kako je obrazlozeno, donosenjem novog Zakona o planiranju i uredjenju prostora i naselja, od 13. maja 2003. godine ukinuta takva mogucnost (ranije nije postojao ni termin „privremena dozvola“). Odbornicka grupa SRS, kritikujuci zakasnjenje u donosenju ove Odluke, zatrazila je od Opstinske uprave izvestaj o dosadasnjoj izgradnji i daljoj sudbini privremenih gradjevinskih objekata, posebno tzv. „Zute kuce“ u Ribnici i dela ribnickog naselja levo od mosta na Ibru, ali o tome nije bilo izjasnjavanja.\nKODEKS I GUBARI\nSkupstina je vecinom glasova donela i dva zakljucka kojim je usvojen Eticki kodeks ponasanja funkcionera lokalne samouprave u Srbiji, donet na Stalnoj konferenciji gradova i opstina 22. decembra prosle godine i obavezuju lokalna javna preduzeca i ustanove da donesu odgovarajuce kodekse ponasanja svojih radnika. Kodeks je, kako je obrazlozeno, novina u Srbiji, jer se prvi put donosi u pisanoj formi i sadrzi sva pravila ponasanja javnih funkcionera i sluzbenika u jednom dokumentu. Eticki kodeks je naisao na ostro protivljenje jedino odbornika SRS, koji su istakli da se preko Stalne konferencije gradova i opstina Srbije nepotrebno trose sredstva gradjana, da je ta konferencija „eksponent Soros fondacije i njenih nevladinih organizacija koje zele da svojom propagandom srpskom narodu ispiraju mozak“. Uz primedbu da se najveci deo odredbi u Kodeksu vec nalazi u pozitivnim zakonskim propisima, predlozili su da se oba zakljucka skinu sa dnevnog reda, sto odbornici skupstinske vecine nisu prihvatili.\nNa sednici je jednoglasno doneta Odluka o koriscenju sredstava stalne budzetske rezerve na ime ucesca opstine Kraljevo u avio-tretiranju gusenica gubara. Ovom Odlukom, iz stalne rezerve budzeta opstine Kraljevo za 2005. godinu izdvojice se 10 miliona dinara za avio-tretiranje gusenica gubara, a blizi uslovi ucesca opstine u tom poslu bice definisani ugovorom sa Republickim Ministarstvom poljoprivrede, sumarstva i vodoprivrede Srbije. Naime, kako stoji u obrazlozenju predloga Odluke, dopisom Staba Raskog okruga za suzbijanje gubara, predocena je velika opasnost od najezde ove opasne stetocine, locirana su najugrozenija podrucja i predlozene mere za njeno suzbijanje.\nNa podrucju kraljevacke opstine, prema tom dopisu, najugrozenije su katastarske opstine Krusevica (Zica), Tavnik, Ladjevci, Vitkovac, Vitanovac, Trgoviste, Stubal, Dragosinjci, Petropolje, Milavcici i Gledic. Sumsko gazdinstvo „Stolovi“ na sumama kojim gazduje vec je sprovelo naredbu resornog Ministarstva i od gubara ocistilo 974 hektara, ali je mehanicko ciscenje gubara u privatnim sumama do sada zanemarljivo. Zbog toga se ovom odlukom predlaze avio-tretiranje gusenica gubara preparatom „Forej“ na 12.928 hektara privatnih i 6.680 hektara drzavnih suma na podrucju opstine Kraljevo, za sta treba ukupno da se izdvoji oko 62 miliona dinara. Deset miliona iz lokalnog budzeta upotrebice se za avio-tretiranje iskljucivo privatnih sumskih poseda, a preostali veci deo bi trebalo da izdvoji Republika iz svog budzeta za ovu namenu. U raspravi je ukazano na dosadasnje velike stete od gubara, upozoreno na jos vecu opasnost od ove stetocine, predlozeno da se po mesnim zajednicama i kroz medije povede kampanja i akcija mehanickog unistavanja legala gubara, a nije prihvacen radni zakljucak OG SRS da se za ovaj posao formira posebna skupstinska komisija.\n„AZIL“ ZA SEST MESECI\nSkupstina je jednoglasno donela Odluku o humanom hvatanju, smestaju, cuvanju i unistavanju pasa i macaka lutalica i uklanjanju zivotinjskih leseva na podrucju opstine Kraljevo. Osnovna novina u ovoj Odluci, u odnosu na raniju, jeste poveravanje ove komunalne delatnosti JKP „Cistoca“, koja je obavezna da formira i opremi posebnu Higijenicarsku sluzbu za poslove hvatanja pasa i macaka lutalica i njihov prevoz do prostora za smestaj, kao i za uklanjanje i pokopavanje zivotiskih leseva na stocnom groblju. Takodje, prema tekstu Odluke zabranjeno je mucenje (zlostavljanje) i maltretiranje zivotinja na bilo koji nacin, a „za poslove smestaja (u tzv. „azilu“), cuvanja i humanog unistavanja pasa i macaka lutalica, JKP „Cistoca“ sklopice pojedinacne ugovore sa ovlascenim ustanovama i organizacijama, uz saglasnost osnivaca“. Regulisani su i mnogi drugi poslovi i obaveze i propisane novcane sankcije koja su za pravna lica od 5.000 do 250.000 dinara, a za odgovorna od 500 do 25.000 dinara.\nJednoglasno je prihvacen i amandman OG DS na clan 15. prema kojem „ova Odluka stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja i opstina je duzna da obezbedi sve uslove za obavljanje ove komunalne delatnosti u roku od sest meseci od dana objavljivanja, sto ce utvrditi posebna komisija“.\nU nastavku rada odbornici su usvojili novu Odluku o priznanjima i nagradama opstine Kraljevo kojom su, u skladu sa Zakonom, data veca ovlascenja predsedniku opstine u ovim poslovima, a zbog kolizije dva usvojena amandmana, uzdrzavanjem od glasanja, nisu prihvatili predlog Odluke o radnom vremenu u trgovinskim, zanatskim i ugostiteljskim objektima. Na predlog OG DS doneta je odluka o uklanjanju montaznog objekta bine sa Trga srpskih ratnika u Kraljevu.\nU vecoj grupi kadrovskih odluka, od kojih je vecina usvojena „u paketu“, najvise polemike izazvali su predlozi za rezresenje dosadasnjeg i postavljenje novog direktora i glavnog i odgovornog urednika JP za informisanje „Ibarske novosti“ u Kraljevu. Posle zucnih replika i donosenja odluke da se ove duznosti razresi Veroljub Radakovic, a na nju postavi Dragan Rajicic, a zatim i o uklanjanju bine sa Trga srpskih ratnika, polemika izmedju sefova odbornickih grupa SPO-NS i SRS je nastavljena i u skupstinskom holu, zbog cega je pozvana i milicija, da intervenise i smiri strasti.\nIZ CETIRI DELA\nJedanaesta sednica Skupstine opstine Kraljevo po mnogo cemu bila je „istorijska“. Odrzana je u cetiri dela (cetiri „radna dana“), uz tri nastavka. Zapocela je u 18. februara, a zbog vremenskih razmaka izmedju zasedanja, zavrsena 1. marta. Rasprava o predlogu dnevnog reda trajala je dva sata, uz vise od 40 predloga za izmene i dopune. Imala je 38 tacaka dnevnog reda, vise od 60 amandmana na predloge odluka, cesta glasanja prozivkom, povremene nedostatke kvoruma, koliziju (kontradikciju) u usvojenim amandmanima, odlaganja rasprave uzdrzavanjem od glasanja, povremene konsultacije, incident na kraju, uz pozivanje milicije...\nResenje o razresenju Veroljuba Radakovica duznosti direktora, glavnog i odgovornog urednika JP za informisanje „Ibarske novosti“ doneto je jednoglasno sa 51 glasom „za“ i bez glasova „protiv“ i „uzdrzanih“. Za predlog Resenja o postavljenju Dragana Rajicica na tu duznost glasalo je 30 odbornika, uz 19 „uzdrzanih“ i bez glasova „protiv“.\n„SKICA ZA PORTRET“ NOVOG DIREKTORA IBARSKIH NOVOSTI - pise Slobodan Rajic\n„Dragan Rajicic je rodjen 1962. godine u Kraljevu. Novinarstvo je diplomirao na Fakultetu politickih nauka u Beogradu, 1989. godine, da bi pocetkom 90-ih godina poceo sa profesionalnim radom.\nNovinarsku karijeru zapoceo je u Dopisnistvu RTV Srbija u Kraljevu, gde je proveo cetiri godine u statusu stalnog honorarnog saradnika. U tom periodu novinarski je angazovan u gotovo svim redakcijama ove nacionalne informativne kuce: redakciji Srbije danas, Dnevniku, kulturnoj, sportskoj i ostalim redakcijama. Potom prelazi u novoformiranu privatnu radio-stanicu - „M radio“, gde je dve godine radio na mestu glavnog i odgovornog urednika.\nOd 1996. godine zaposlen je u JP ,,Ibarske novosti“, u kojem i sada radi. Pored novinarskog rada u informativnoj redakciji TV Kraljevo, u vise navrata je obavljao funkciju odgovornog urednika ove televizije. Trenutno je urednik politicke rubrike TV Kraljevo“. (iz obrazlozenja predloga o postavljenju)\nSmena uz „varnice”\nPosto je procitan predlog Komisije za izbor i imenovanja za razresenje Veroljuba Radakovica duznosti direktora i glavnog i odgovornog urednika JP ,,Ibarske novosti”, pri kraju 11. sednice SO Kraljevo, obrazlazuci ovaj svoj predlog, odbornik Milos Babic (NS) je rekao: „Postujuci volju, pre svega, zaposlenih u Ibarskim novostima i volju ove drustveno-politicke zajednice, a u cilju smirivanja nastalih tenzija u JP za informisanje Ibarske novosti, predlozili smo da se razresi direktor ovog JP Veroljub Radakovic, a da se za direktora postavi Dragan Rajicic, ciju smo biografiju dostavili u materijalu. Misljenja smo da je Veroljub Radakovic radio u interesu grada i ovog JP i da ne snosi svu odgovornost za nastale tenzije koje su pre svega posledica teske materijalne situacije u kojoj se nalazi ova firma i nasledjenih problema iz proslosti“.\nBabicevo obrazlozenje izazvalo je burnu polemiku odbornika Srpske radikalne stranke, na jednoj strani, i odbornika vladajuce lokalne koalicije i DS, na drugoj. U najkracem, odbornici SRS optuzili su vladajucu koaliciju da je losim kadrovskim resenjima, neracionalnim poslovanjem i velikim iznosom gubitaka, nepostovanjem skupstinskih zakljucaka o zamrzavanju prijema novih radnika i povecanom trosenju budzetskih sredstava (primljeno 30 novih radnika), losom organizacijom rada i uredjivackom politikom dovela Ibarske novosti na rub propasti i pada kvaliteta, kao i da je uskratila informativni prostor SRS i gradjanima Kraljeva (nepostojanje okruglih stolova, neizvestavanje o posetama predstavnika SRS Srbima na Kosmetu), dajuci prostor „Glasu Amerike“, „VIN“-u i raznim agencijama za propagandu protiv Srbije i Kraljeva. Odbornici SRS uputili su i primedbu na stavljanje patronata vladajucih stranaka nad javnim preduzecima i zatrazili jos jednom da bude smenjen i Upravni odbor Ibarskih novosti zbog odgovornosti za lose stanje u ovom preduzecu.\nOdgovarajuci na optuzbe, odbornici vladajuce koalicije i DS-a su podsetili srpske radikale na period kada su oni u koaliciji sa SPS-om i JUL-om bili na vlasti, pre svega na republickom nivou, kada je donet najrestriktivniji Zakon o informisanju u Srbiji, uvodjena cenzura i novinari proganjani na razne nacine, pa i novinari Ibarskih novosti izvodjeni pred sud, a predajnik TV Kraljevo oduzet, zbog cega su gradjani Kraljeva u znak protesta i odbrane slobode informisanja masovno izasli na centralni gradski trg u Kraljevu. Za razliku od tog vremena, u oblasti informisanja u Kraljevu od 1997. godine vlada demokratija i sloboda informativnog izrazavanja, po evropskim i svetskim standardima, u kojoj ima mesta i za stranke iz bivse vlasti, pa i za SRS (naveden primer TV-odbrane SRS i Vojislava Seselja od kradje glasova na Kosmetu u korist Milana Milutinovica), a dokaz demokraticnosti je i smena „sopstvenog“ direktora i postavljenje stranacki neopredeljenog novinara-profesionalca iz same informativne kuce na to mesto, sto bi cesce morala da bude praksa i putokaz svim strankama.\nU raspravi su izmenjene mnoge teske reci, „varnice“, koje su pretile da izazovu „pozar“, a polemika se prenela i na raspravu o poslednjoj, 38. tacki dnevnog reda (predlog Odluke o demontazi bine na Trgu srpskih ratnika u Kraljevu, „demontazi i bine i mine“, kako je rekao sef OG DSS Misa Milosavljevic). U diskusijama su pominjani „politicki komesari“, „strana propaganda“, „Vukovar-Bec“, „nemoral“, „nepristojnost“, „diktatura“, „govor mrznje“, „borba Davida i Golijata“ (i obrnuto), „ucenje radu“ (i redu i pameti), „lupanje ko otvoren prozor“, „plagijat“, „lazi“, „oranje drumova“, „klevete“, „odlazak na sud“...!?\nRasprava o predlogu za postavljenje Dragana Rajicica na mesto direktora Ibarskih novosti protekla je u blazim tonovima, uz obostrane pohvale, i trajala desetak minuta, dok se o smeni Radakovica raspravljalo pedesetak minuta. Tenzije su se iz skupstinske sale, kao sto smo konstatovali u izvestaju sa sednice, po zavrsetku zasedanja, prenele u skupstinski hol, gde izmedju sefova OG SPO i SRS umalo nije doslo i do fizickog obracuna.\nSASTANAK MINISTRA VELIMIRA ILICA SA GRADONACELNICIMA KRALJEVA, KRAGUJEVCA, CACKA I VRNJACKE BANJE - pise Slobodan Rajic\nPored obilaznica oko Kraljeva i manastira Zice, medju prioritetima u 2005. godini je i regionalni putni pravci Kragujevac - Kraljevo, Kraljevo - Raska - Kopaonik, Cacak - Kraljevo i lokalni putevi na brdsko-planinskom podrucju, zatim elektrifikacija pruge Kraljevo - Cacak, ski-centri na Gocu, vodosnabdevanje, gasifikacija, socijalni stanovi, telekomunikacije... - obecao ministar Velimir Ilic • Radovi na kraljevackoj obilaznici pocinju na prolece, sa prvim danima gradjevinske sezone • Decentralizacija i regionalna saradnja, odnosno veca koordinacija i podrska u kapitalnim investicijama Vlade Srbije i lokalne samouprave, temelj buduceg rada i razvoja • Kraljevo, Cacak, Kragujevac, Vrnjacku Banju i druge krajeve Sumadije i zapadnog Pomoravlja povezuju mnogi prirodni, zajednicki interesi\n- Nas cilj jeste sto vece regionalno povezivanje, pre svega u oblasti infrastrukture, i vreme je da se ti poslovi urade - istakao je Velimir Velja Ilic, ministar za kapitalne investicije u Vladi Srbije. Na sastanku sa predsednicima opstina Kraljevo, Cacak i Vrnjacka Banja i gradonacelnikom Kragujevca, odrzanom krajem prosle sedmice (petak, 25. februar) u Kraljevu, ministar Ilic je naglasio da ce apsolutni prioritet u ovoj godini imati radovi na kraljevackoj obilaznici (Kamidzora - Ratina) i nastavak radova na obilaznici oko manastira Zice. Ovi radovi, uz podrsku Republike i lokalne samouprave, pocece sa prvim danima proleca - gradjevinske sezone i bice prioritet nad prioritetima. Medju prioritetima su, takodje, i neki drugi putni pravci u kraljevackom kraju koji povezuju cetiri opstine.\n- Ove godine prednost ce imati i put od Kragujevca, preko Ravnog Gaja i Gruze, do Kraljeva, zatim put Cacak - Kraljevo i Kraljevo - Vrnjacka Banja. U tom sklopu zelimo da gradimo obilaznicu oko Kraljeva, o cemu je „gradonacelnik“ Jovic govorio - tome dajemo prioritet. Zatim put Kraljevo - Kopaonik, odnosno put Kraljevo - Raska, gde su radovi vec u toku - istakao je ministar Ilic.\nU planu za 2005. godinu je i niz drugih projekata u oblasti putne privrede, telekomunikacija i stanogradnje, kao sto su „socijalni“ stanovi za izbeglice i ostalo socijalno ugrozeno stanovnistvo u okviru „Habitat“-programa, za koji je italijanska Vlada vec uplatila 15 miliona evra. Takodje, Republika ce podrzati i projekte elektrifikacije pruge Cacak - Kraljevo (radovi stigli iz pravca Cacka do Slatine), obezbedjivanje pruznih prelaza, rekonstrukciju i ulepsavanje zeleznickih stanica, vodosnabdevanja Kraljeva, Cacka i drugih gradova, kao i ostale znacajne projekte.\n- Ministarstvo za kapitalne investicije podrzace veliki deo ovih projekata, iz putne mreze prvenstveno. Ovo sto sam nabrojao radice se sigurno u ovoj godini, ali je obilaznica oko Kraljeva prioritet u ovom momentu i radovi pocinju odmah na prolece. Zato se sada i pripremamo, da vidimo danas sta fali od dokumentacije, da to spremimo i da odmah krenemo u realizaciju projekata. Za jubilej manastira Zice zelimo da damo veliki doprinos, i grad Kraljevo i Ministarstvo koje finansira ceo ovaj projekat, da se izgrade parkiralista, da se napravi most, cija izgradnja je u toku, i da se resi dugogodisnji problem kao sto je obilaznica oko manastira Zice - kazao je Ilic, dodavsi da ne moze da obeca da ce svi ovi radovi biti zavrseni ove godine, osim obilaznica, puta Kraljevo - Kragujevac i Kraljevo - Raska, regionalnog puta preko Studenice, koji povezuje Raski i Moravicki okrug, i prilaza prema Gocu.\nOn je tokom razgovora najavio i podrsku gasifikaciji Kraljeva i Vrnjacke Banje, razvoju ski-turizma na Gocu sa kraljevacke i banjske strane, radovima na starom putu Kraljevo - Cacak, ali i nekim lokalnim projektima na seoskom podrucju.\n- Podrzacemo lokalne vlasti u sve cetiri sredine na izgradnji prvenstveno puteva u brdsko-planinskom podrucju, za sta mi izdvajamo sredstva u poseban fond, da bismo pomogli da u ta bespuca dodju putevi i da zadrzimo stanovnistvo da zivi na tom podrucju - podvukao je ministar Ilic.\nPredsednik opstine Kraljevo dr Radoslav Jovic upoznao je ministra Ilica sa prioritetima u Kraljevu u ovoj godini, medju kojima su, pored obilaznice, i vezni vodovodni cevovod, most na Ibru, gasifikacija i sanacija gradske deponije i ukazao na znacaj pocetka ozbiljnijeg regionalnog povezivanja u Sumadiji i Pomoravlju, koje je do sada bilo zapostavljeno zbog cega je Srbija zaostajala u razvoju.\n- Zelja ove garniture ljudi jeste da se Srbija konacno decentralizuje, da drzava otvori svoje oci i prema drugim regionima u Srbiji, da pomogne njihov razvoj - naglasio je dr Jovic i zatrazio pomoc i za izgradnju regionalnih puta Kraljevo - Kamenica - Goc - Vrnjacka Banja (povezivanje dve strane ove planine), „Starog“ puta Kraljevo - Cacak, regionalnog puta i glavne ulice (Zicka) u Mataruskoj Banji, koja je postala veliki izbeglicki centar, i regionalnog puta koji povezuje Ivanjicu sa studenickim krajem.\nUcestvujuci u razgovoru, gradonacelnici Kragujevca Veroljub Stevanovic, Cacka Velimir Veljo Stanojevic i Vrnjacke Banje Rodoljub Dzamic izneli su podatke o planiranim kapitalnim investicijama u svojim opstinama, dajuci punu podrsku regionalnoj saradnji i razvoju.\nOdgovarajuci na pitanje novinara ,,Ibarskih novosti” da li je pretvaranje vojnog aerodroma Ladjevci u mesoviti vojno-civilni objekat jos uvek aktuelno i dokle se sa time stiglo, ministar Velimir Ilic je rekao da su Ministarstvo odbrane SCG i ministar Davinic dali saglasnost, ali da treba da se donese odluka o vrsti aerodroma i letova sa njega, pa da se krene u projekat i realizaciju. Ucesnici sastanka su se slozili da bi civilni deo aerodroma Ladjevci imao ogroman znacaj za razvoj privrede i turizma (Kopaonik, Goc, banje) i ukupnog regiona u ovom delu Srbije. Ministar Ilic je rekao i da bi izgradnja posebnih gradskih deponija bila skupa investicija, ali da bi izgradnja zajednicke deponije za vise gradova, sa fabrikom reciklaze (kao u razvojenim evropskim gradovima), uz dogovor o lokaciji, bila najbolje i jedino pravo resenje.\nPUT KROZ DRAGOSINJCE\nSastanku je prisustvovao i Milan Stevanovic (NS), odbornik u SO Kraljevo, koji je podsetio ministra Ilica na obecanje da pomogne asfaltiranje dela puta kroz Dragosinjce u duzini od sest kilometara (po tri kilometra u kraljevackoj i vrnjackoj opstini) cime bi se se putovanje ka V. Banji skratilo za sest kilometara, a sadasnji glavni put Kraljevo - Podunavci - Vrnjacka Banja znatno rasteretio.\nJUBILEJ OKRUZNOG SUDA - pise Predo Markovic\nPovodom obelezavanja pedesetogodisnjice rada Okruznog suda u Kraljevu, proslog utorka je u rekonstruisanoj, velelepnoj zgradi ovog suda odrzana skromna svecanost. Na njoj su pored radnika suda bili i ministar pravde u Vladi Republike Srbije Zoran Stojkovic, v.d. predsednika Vrhovnog suda Srbije Janko Lazarevic, nekadasnji predsednici ove pravosudne institucije, predsednici opstina Kraljevo, Raska i Vrnjacka Banja, nacelnik SUP-a Kraljevo, predstavnici advokature i dr.\nPredsednik Okruznog suda Biljana Nikolic, govoreci o radu Okruznog suda, podsetila je na vreme kada je Narodna skupstina Republike Srbije na sednici Republickog veca 10. februara 1955. godine donela odluku o osnivanju ovog suda u Kraljevu za podrucje sreskih sudova u Trsteniku, Raskoj i Kraljevu.\n- Odlukom drzavnog sekretara za pravosudnu upravu, Okruzni sud u Kraljevu i Okruzno javno tuzilastvo poceli sa da rade 1. marta 1955. godine, tacno pre pedeest godina - rekla je Nikoliceva, dodavsi da je sud u vreme formiranja pokrivao podrucje sreskih sudova u Kraljevu i Raskoj, a kasnije, od 1969. godine, kada je osnovan Opstinski sud u Vrnjackoj Banji, Okruzni sud u Kraljevu je dobio teritorijalnu nadleznost i nad njim.\nBiljana Nikolic je naglasila da su u skladu sa promenama do kojih ce doci primenom Zakona o uredjenju sudova (koja je odlozena do 2007. godine), kada ce okruzni sudovi postati prevashodno prvostepeni sudovi, u Okruznom sudu u Kraljevu vec pocele neophodne pripreme.\nU okviru obelezavanja jubileja Okruznog suda u Kraljevu, iz stampe je izasao i prvi broj biltena sudske prakse, ciji je urednik sudija Bozidar Vujicic.\nMinistar pravde u Vladi Srbije Zoran Stojkovic istakao je da je ovaj sud jedan dobar sud koji traje pola veka i spaja dva veka.\n- Imajuci u vidu stanje u pravosudju, koje nije bas najbolje, vi ste jedan od sudova na koje je bilo najmanje prituzbi, jer se od 13.500 zahteva za pravo nadzora, koje smo dobili, na vas sud odnosilo 16 ili 17 zahteva, sto govori o dobrom stanju koje vlada u sudu - kazao je ministar pravde obracajuci se sudijama Okruznog suda u Kraljevu.\nPovodom pedesetogodisnjice rada Okruznog suda u Kraljevu, predsednik opstine Kraljevo Radoslav Jovic je kolektivu Okruznog suda urucio zahvalnicu Skupstine opstine Kraljevo.\nPROMOCIJA RESORNIH ODBORA DS - pise Rajko Saric\nProteklog cetvrtka u velikoj sali Skupstine opstine, pred oko 300 clanova i simpatizera, Demokratska stranka je promovisala resorne odbore i njihove programe za izlazak zemlje iz krize u kojoj se nasla.\nDusan Petrovic, potpredsednik stranke i predsednik poslanickog kluba DS u Skupstini Srbije, LJiljana Lucic, predsednik Odbora za socijalna pitanja, Zoran Lutovac, predsednik Odbora za ljudska i manjinska prava, Aleksandar Todorovic, predsednik Odbora za zakonodavstvo i Srdjan Milivojevic, clan GO i IO DS dotakli su se tema kao sto su rad parlamenta, delovanje frakcije, a prenete su i odluke GO i predsednika stranke Borisa Tadica.\nDemokratska stranka, i pored zestokih pritisaka koje trpi od sadasnje vlasti, ostala je jedina reformska snaga ciji je sastavni deo solidarnost koju je razvila do nivoa savremenih zemalja. Demokrate su za donosenje novog Ustava, receno je, ali se insistira na ljudskim pravima, i da ga ne donosi sadasnja koalicija na vlasti, koja bi ga ,,skrojila” po svojim interesnim sablonima.\nOd visokih zvanicnika DS culo se i to da nam je pravosudje otislo korak unazad u depolitizaciji i efikasnosti, a da DS nudi konkretne programe reformi. Upravo zbog efikasnosti rada u periodu koji je pred nama, i izbora na svim nivoima, koji ce, prema oceni DS, biti skorijeg datuma, u ovoj stranci se vrsi stalna revizija clanstva i jacanje stranacke infrastrukture po opstinama i mesnim odborima.\nRASKI OKRUZNI ODBOR I OPSTINSKI ODBOR SPO KRALJEVO - pise Ivan Rajovic\nPovodom najnovijih zbivanja u Poslanickom klubu SPO-NS u Skupstini Srbije juce su Raski okruzni odbor i Opstinski odbor SPO u Kraljevu odrzali konferenciju za novinare na kojoj su saopstili svoje stavove u vezi sa tim.\n- Podrzavamo sve odluke Glavnog odbora stranke koje idu u cilju pripremanja Sabora, a posebno inicijativu za formiranje poslanickog kluba SPO u republickom parlamentu. Verujemo da ce svi poslanici SPO ucestvovati u ovom klubu i u skladu sa Statutom stranke i odlukama organa stranke sprovoditi politiku koja Srbiju i zajednicu SCG vodi iz izolacije ka integracijama u Evropsku uniju i ostale svetske saveze, a posebno u Partnerstvo za mir i NATO. Verujemo da su poslanici SPO visokomoralni ljudi i da ce, ako se ne budu slozili sa ovakvim odlukama, vratiti mandate stranci koja ih je i delegirala u parlament - istaknuto je pored ostalog na konferenciji za novinare predstavnika dva odbora SPO.\nKRALJEVACKI ODBOR DEMOKRATSKE STRANKE - pise Rajko Saric\nPoslanici Demokratske stranke u Skupstini Srbije, na svojoj poslednjoj sednici, doneli su odluku da ne primaju uvecane plate. Vec pocetkom iduce nedelje DS ce objaviti tehniku, nacin na koji ce se to neprimereno uvecanje zarada dodeliti u humanitarne svrhe - rekao je Slobodan Mihajlovic, predsednik Opstinskog odbora DS u Kraljevu (OO DS) na redovnom brifingu za novinare u sedistu ove stranke u Kraljevu.\nPrilikom uskladjivanja zarada sa zaradama predsednika Republike, premijera i zaposlenih u republickoj Vladi, u administrativnom odboru Skupstine Srbije, kako je rekao Mihajlovic, poslanici DS bili su jedini protiv ovakve odluke.\n- Odluku je donela vecina u republickom parlamentu, tako sto je jedan poslanik Srpske radikalne stranke (SRS) napravio kvorum. Na ponovnom glasanju skupstinska vecina je potvrdila svoju prethodno donetu odluku. DS je od samog pocetka bila protiv velikog povecanja svih plata u drzavnoj upravi, koje je u potpunom neskladu sa standardom nasih gradjana. Predsednik Republike je odmah reagovao, a pre dva dana i poslanicki klub DS u republickoj Skupstini. Dakle, poslanici DS nece primati uvecanu zaradu, a moj predlog je da se ta sredstva podele u sredinama u kojima je poslanik DS i dobio mandat - rekao je Mihajlovic i naglasio da ce doslednost, principijelnost i solidarnost DS u potpunosti biti izlozena javnosti preko medija i biti dostupni svakom zainteresovanom gradjaninu, cime ce demokrate podeliti sa narodom sudbinu, koja je u ovom trenutku neizvesna i beznadezna, jer je ,,u rukama nesposobne i antireformske vlade”.\nNa pitanje sta o visokim platama poslanika misle drugi poslanici, koje je, kao i poslanike DS, birao narod koji zivi bedno, jedva krpeci kraj s krajem, novinarima je odgovorila Ivana Andric, portparol OO DS.\n- Pre samo nekoliko dana ponovo smo imali problem sa vodom, po ko zna koji put, a najavljuju nam i nove, sa otapanjem snega. Vodosnabdevanje je verovatno najveci problem Kraljeva, samim tim, i njegovo resenje je najskuplje. Kraljevo, kao opstina, nikada to nece uspeti da resi bez pomoci drzave. A za to zastupanje pred drzavom i lobiranje za lokalne projekte zaduzeni su upravo skupo placeni poslanici, kojih iz Kraljeva ima iz nekoliko stranaka, a koji, sem poslanika iz DS, za svoje gradjane nisu uradili bas nista. Iz drzavnog fonda za razvoj infrastrukture nema ni nagovestaja nekih sredstava za resavanje problema vodosnabdevanja u nasem gradu. Prema saznanjima, koja su dostupna javnosti, ta sredstva odlaze u druge gradove, ciji su problemi sa vodom daleko manji - rekla je Andriceva i postavila pitanje ,,zasto uopste ti poslanici primaju plate, pa jos tako velike?”\nPortparol OO DS je podsetila da je ova stranka pre skoro dve godine zapocela bitku za snabdevanje Kraljeva zdravom, pijacom vodom, ali je DSS opstruirao svaki napor u tom pravcu. Aktuelna lokalna vlast pokusava da sa velikim zakasnjenjem nastavi tamo gde su demokrate stale, sto cine aljkavo i neuspesno, do granica bezobrazluka i dobrog ukusa.\n- Javnosti Srbije, pa tako i Kraljeva, potpuno je jasno da je DS ona politicka snaga, ona politicka stranka koja resava probleme i koja je u stanju da se suoci sa najvecim teskocama koje tiste nase gradjane - rekla je Ivana Andric i podsetila na 25.000.000 dolara od Svetske banke koji su otisli za probleme Nisa i Novog Sada, dok u Kraljevo nije stigao ni cent.\nU OO DS podsecaju da su poslanici republickog parlamenta, njih 250, plate povecali tek nedavno, a da su poslanici saveznog parlamenta, kojima je istekao mandat to ucinili nekoliko meseci ranije.\nS obzirom na zasedanja politickog Komiteta saveta Evrope od 28.02. do 03.03. ove godine u Varsavi, kome prisustvujem kao predstavnik drzavne zajednice Srbije i Crne Gore i stalni clan toga tela, molim Vas da objavite ukratko osnovnu problematiku ove sesije, a to je pitanje referenduma, sto je od posebnog znacaja za Republiku Srbiju i njenu buducnost s obzirom na stranacke i politicke probleme u kojima se nalazimo.\nReferendum je zapravo demokratski instrument koji daje ili uskracuje podrsku centralnim vlastima a katkad i lokalnim. Cesto je prisutan u modernim politickim sistemima, ali rezultati nastali kao posledica raspisivanja referenduma variraju od drzave do drzave. S obzirom na razlicite pristupe sprovodjenja i vrednovanja referenduma, Savet Evrope preko politickog Komiteta odlucuje da pristupi uniformisanju referenduma, otpocev od raspisivanja, preko validnosti, u zavisnosti od odazivanja gradjanstva, pa do postupanja po odlukama referenduma.\nPrvi referendumi su odrzani krajem 17. veka na podrucju bivsih britanskih kolonija u Severnoj Americi. Razmatralo se raspisivanja referenduma povodom Ustava tokom Francuske revolucije, ali se tom prilikom od toga odustaje. Tokom 19. veka referendum se vise puta raspisuje u svajcarskoj Konfederaciji. Posle Drugog svetskog rata cesto se raspisuje u zemljama Zapadne Evrope, a posle rusenja Berlinskog zida odigravaju se referendumi i u zemljama Istocne Evrope. Procesi evropskih integracija daju posebnu dimenziju. Ne treba zaboraviti da je referendum predvidjen u prvom pisanom Ustavu Nove Engleske, a zbog nepoverenja u parlament Masacusets prihvata referendumsko izjasnjavanje u periodu parlamentarne krize 1778-1780. godine. Zapravo ovaj primer referenduma primenjen je u vidu proste kopije februara 1793. u Francuskoj, na osnovu Dotonovog zahteva od 21. septembra prethodne godine, po kome nacionalna Skupstina Francuske donosi deklaraciju da nijedan Ustav ne moze biti prihvacen dok ne bude odobren od naroda. Nazalost, institucija referenduma nije zazivela tokom Napoleonove vladavine. Svajcarski Ustav od 25.05.1802. godine je zapravo prvo glasanje, narodno, u Evropi i izjasnjavanje o Ustavu, a potom se referendum raspisuje 1860. radi definisanja kljucnih stvari, politickih inicijativa baziranih na tekovinama Francuske revolucije, a primenjenih u svajcarskim Kantonima, sto rezultira federalnim Ustavom iz 1884. godine. Iz severnozapadnih drzava Amerike ideja referenduma prelazi u Svajcarsku i mnogi politicki analiticari toga vremena u Britaniji, SAD-u, Svajcarskoj ukazuju na demokratske tradicije. Krajem Prvog svetskog rata referendum se raspisuje u Lihtenstajnu, Danskoj, Irskoj, Italiji, a posle Drugog svetskog rata i u Francuskoj. Pravne osnove referenduma se uglavnom pronalaze u ustavima i prestavljaju zapravo transformaciju naroda u organima drzave utemeljujuci se na osnovnom zakonu na kome postoje Parlament i Vlada. Referendumi su razliciti, nekada su oni po osnovnom pitanju ti koji zadiru u pitanje Ustava, a nekada su iskljucivo administrativne prirode. Mogu se naravno raspisati i po stvarima koje zadiru u opste nacionalne interese sa internacionalnim posledicama.\nNajveci broj referenduma odrzan je u Rumuniji, Bosni i Hercegovini, Estoniji, Litvaniji, Rusiji, Poljskoj - odnosio se na Ustave u tim zemljama. Katkad se raspisuje radi unosenja amandmana, resenja u pojedine Ustave, a cesto zadire u pitanje suvereniteta, sto podrazumeva promene teritorije jedne drzave, dakle i promene granica. U slucajevima kada postoji izrazena decentralizacija vlasti, referendum se moze raspisati po onim pitanjima koja se odnose na internacionalne organizacije, kao sto je na primer clanstvo u NATO-u ili Evropskoj uniji. Referendum, po efektu i rezultatu trajanja, moze biti ogranicen na odredjeni vremenski period, a referendum ciji rezultati zahtevaju obavezno izvrsavanje je referendum koji rezultira donosenjem definitivne odluke, dok onaj koji nije obaveza za vlasti, pripada takozvanom konsultativnom referendumu. Procedure su veoma razlicite, dogadja se da protivnici referenduma pozovu na apstinenciju, sto sigurno, ukoliko ona uspe, nije referendum donet verifikovanom vecinom. Shodno demokratskim principima, glasanje je jedina opcija i samo iz tih glasova moze rezultirati odluka za nesto i protiv necega. Pitanje je ko moze raspisati referendum. U Francuskoj je to na primer predsednik Republike, a u Velikoj Britaniji referendum raspisuje Vlada. U mnogim zemljama, kao sto su Ceska, Danska, Grcka, Malta, Norveska, Poljska, Slovenija itd. Referendum raspisuje parlament, u Italiji, svajcarskoj Konfederaciji inicijativu daju gradjani i u odnosu na referendum, Ustavni sudovi imaju vaznu ulogu, sto rezultira legitimnoscu referenduma.\nTeoretski, demokratske Vlade izabrane od naroda, preko naroda, ili za narod, mogu pristupiti razlicitim formama referendumskog izjasnjavanja. To su direktni oblik i reprezentativni oblik. Direktna forma podrazumeva ucesce gradjana, a reprezentativni oblik ucesce odabranih predstavnika. Treba imati u vidu da narod ne moze vladati takav kakav je bez usaglasavanja sa sopstvenim organima, a vrhovni organ jedne drzave proizilazi iz Ustava. Uloga naroda u drzavnoj upravi, na primer Vladi, u osnovi je definisana postojanjem pravnog sistema i bez toga niko ne moze dati nikome, pa ni narodu, neogranicenu moc. Jos pre 200 godina Ruso je proklamovao da je sloboda predmet prava. To podrazumeva da neustavna upotreba referenduma, kao instrumenta, ne moze biti znacajna u onoj drzavi u kojoj postoji vladavina prava. Na taj nacin narodom se upravlja jedino onim ogranicenjima koja proizilaze iz Ustava. U praksi vrlo tesko mozemo razlikovati referendum od plebiscita. Cesto se desava da se referendum pretvori u plebiscit, a pitanja koja se postavljaju mogu biti delfanskog karaktera, gde svako izjasnjavanje odgovara vlastima. Jos uvek je sporno pitanje referendumskog izjasnjavanja u mnogim bivsim republikama SFRJ, ukljucujuci tendenciozno referendumsko pitanje uoci bombardovanja Srbije i Crne Gore, bez prethodnih objasnjenja, na primer, o dogadjaju u Rambujeu. Mi ipak ne mozemo zaboraviti znacaj referenduma u smislu njegovih simbolickih vrednosti, posebno od kada se dramatizuje kolektivni opstanak, a zapravo je takvo izjasnjavanje bilo 1998. u Srbiji.\nReferendum u sustini ima jos jednu dimenziju, koja podrazumeva jacanje politicke uloge gradjana. Posmatrajuci gradjansko drustvo, referendum dobija posebnu ulogu u segmentima koji se odnose na crkvu, sindikat, porodicu, voluntarizam. U savremenim drustvima referendum omogucava kontrolu Vlade, predstavljajuci istovremeno Demaklov mac nad onim aktivnostima Vlade po kojima se referendum raspisuje. Referendum podrazumeva i snagu poslednje reci ili poslednje zelje naroda na cijoj se teritoriji raspisuje. Katkad on omogucava vlastima da skinu odgovornost sa sebe, posebno u slucajevima kada je donosenje odluke otezano a odgovornost prevelika. Uslovi za odrzavanje demokratskog referenduma su slobodno izjasnjavanje misljenja uz prethodno adekvatno pruzanje bitnih informacija i posledica koje izglasavanje ili neizglasavanje na referendumu nose. Pitanje referenduma ne sme biti slozeno, ono mora biti formulisano precizno, jasno i tacno. Drugim recima, glasanje na referendumu je pravo izjasnjavanja a ne obaveza. Da bi se gradjanstvo odazvalo i izaslo na raspisani referendum, isti ne moze biti raspisivan cesto. Elektronsko glasanje predstavlja mogucnost novih informacionih tehnologija. Mogucnost razumevanja, bez efekata marketinga, osnovni su preduslovi za prihvatanje rezultata referendumskog izjasnjavanja.\nPoseban problem predstavlja pitanje tiranije koju sprovodi vecina nad manjinom. Manjina ne sme da bude ignorisana, a fundament prava i slobode moraju da opstanu. Principi demokratije koji se iskazuju referendumom uz klasicne i moderne mehanizme koji princip drzave bazira na vladavini prava omogucava decentralizaciju, federalizaciju, davanje podrske parlamentarnoj demokratiji. Ipak moramo priznati da izmedju demokratskog i slobodnog izjasnjavanja naroda i prava manjina moze biti konfliktno i zapravo je jedno od najdiajalektickih zadataka Ustava, da zastiti demokratske tekovine, osnovna prava uz postovanje narodne volje. Referendum katkad moze i da blokira mehanizme uprave, sto rezultira gubitkom kontrole nad politickim dogadjajima u odnosu na cenu raspisivanja referenduma, vreme koje prolazi od raspisivanja pa do odrzavanja, jeste cena koju radi legitimnosti treba podneti.\nDirektni efekti referenduma dolaze do izrazaja na nivou evropskog referenduma, a posebno u drzavama Evropske unije. Po pitanju prihvatanja evropskog Ustava odluka o eventualnom Ustavu mora biti doneta na teritoriji svake drzave clanice Evropske unije. Pitanje referenduma je posebno bitno za odnose medju drzavama clanicama u SCG. Snazni marketing i solidna propagandna masinerija vladajuce strukture u Crnoj Gori u znatnoj meri postavlja pitanje validnosti buduceg referenduma o opstanku Crne Gore u drzavnoj zajednici, sto s obzirom na krsenje ustavne Povelje, kada su u pitanju neposredni izbori za parlament drzavne zajednice, predstavlja posebnu tezinu. Takodje se postavlja pitanje intencije postojecih institucija u Republici Crnoj Gori. Sa jedne strane definise se proklamativno nastojanje ulaska u Evropsku uniju, ali se pri tom najbrzi i najbezbolniji nacin, a to je celoviti i zajednicki ulazak, negira. U nacelu, izbori koji su omogucili koalicije u obe clanice drzavne teritorije, s obzirom na izborno obecanje koje je podrazumevalo ubrzanje procesa integracije u Evropsku uniju, moze biti prihvaceno kao svojstveni oblik referendumskog izjasnjavanja. Naravno, buduci referendum o samostalnosti moze biti i svojevrsna politicka manipulacija, jer ne treba zaboraviti da od onih koji su obecali ubrzanje integrativnih procesa, danas imamo one koji su transformisani u predstavnike, manje-vise utemeljenog separatizma sopstvenih autisticnih stremljenja.\nPoslanik Savezne Skupstine\nMaratonska sednica SO Kraljevo okoncana je tako sto su odbornici iz cetiri puta presli skoro 40 tacaka dnevnog reda, postavili novog direktora ,,Ibarskih novosti" i, kako nezvanicno saznajemo, potukli se na kraju. Za novog direktora, sedmog za nepunih osam godina od uvodjenja visestranacja, postavljen je Dragan Rajicic, novinar TV Kraljevo, koja posluje u okviru JP ,,Ibarske novosti". Rajicic je na to mestao dosao na predlog NS, kojoj je u preraspodeli javnih preduzeca posle lokalnih izbora pripalo ovo, a posle smene Veroljuba Radakovica, koji se na mestu direktora nije zadrzao ni punih godinu dana pre nego sto je smenjen, na insistiranje zaposlenih, ali i svojih stranackih kolega. Zanimljivo je pomenuti da je za novog direktora glasalo 30, od sedamdeset odbornika, a protiv je bilo 13, s tim sto su, za razliku od demokrata, socijalisti bili za ovu varijantu, dok su radikali bili uzdrzani. I na ovoj sednici culo se, pored ostalog, mnogo kritika na racun ove informativne kuce, pre svega od radilkala, po cijoj je tuzbi svojevremeno sudjeno listu ,,Ibarske novosti", i to u vreme kada je Aleksandar Vucic bio ministar informisanja, a na snazi takozvani Šeseljev zakon o informisanju.\nVerbalni sukob odbornika Miljka Cetrovica (SRS) i Milomira Šljivica (SPO) zapocet pri kraju sednice po okoncanju se pretvorio u pravi fizicki obracun o kojem, opet, svako ima svoju verziju, sto ne umanjuje zadovoljstvo gradjana ovim incidentom. Cetrovic je, inace, republicki poslanik, dok Šljivic vazi za jednog od celnika u OO SPO, ali vec niz godina i najaktivnijeg ucesnika celokupnog politickog zivota kraljevacke opstine.\nKako je doslo do ovog obracuna, niko nije u stanju da objasni, mada prve izjave ocevidaca idu u tom pravcu da je Cetrovic fizicki nasrnuo na Šljivica. Sukob je prekinut posle intervencije policije, ciji izvestaj jos nije obelodanjen, ali se s paznjom ocekuje. I Šljivic i Cetrovic su vec gotovo dve decenije prisutni u politici, mada reklo bi se, ne uzivaju bas neku narocito pozitivnu reputaciju Kraljevcana, kao u ostalom ni vecina aktuelnih politicara. Cetrovic, poznat kao pripadnik stranke (SRS) koja je pred birace izasla sa originalnom idejom da se na Ibru napravi luka koja bi Kraljevo povezivala sa Dunavom, a onda i sa celim svetom, posle svog visegodisnjeg angazovanja u republickom parlamentu nista nije uradio za ovaj grad, a poznat je po tome sto je u svakom trenutku, a u skladu sa imidzom svoje stranke, spreman da kritikuje sve i svakoga, sa razlogom ili bez ikakvog raloga. Na poslednjim lokalnim neposrednim izborima Cetrovic je bio kandidat za predsednika opstine, ali je dobio malo poverenje gradjana i ispao jos u prvom izbornom krugu.\nMilomir Šljivic, privatni preduzetnik iz Adrana, sef je Odbornicke grupe SPO - NS, clan GO SPO, nedavno je postao clan Upravnog odbora JAT-a, a nalazi se i na mestu predsednika Skupstinske komisije za borbu protiv korupcije.\nSljivic tvrdi da je, zapravo, sve pocelo tako sto je on prozvao Cetrovica zbog toga sto se, kako kaze, a o cemu postoji i dokumentacija, protiv njega vodi spor zbog zauzeca katastarske parcele 757, ciji je korisnik opstina Kraljevo, a koja predstavlja po kulturi nekategorisani put. Tuzeni je, kako stoji u dopisu Opstinskog javnog pravobranilastva, na navedenoj parceli sagradio deo objekta, o cemu ce uskoro i sudski vestaci imati sta da kazu. Zbog svega toga, kako tvrdi Sljivic, Cetrovicev napad na njega je bio potpuno neosnovan, zbog cega je on i izasao za govornicu i svog oponenta nazvao velikim plagijatorom. Inace, verbalni sukob ove dvojice kraljevackih politicara nije nista novo, s tim sto Sljivic tvrdi kako Cetrovic odavno ima ,,pik" na njega i koristi svaku priliku da to i javno demonstrira, a pogotovu sada, kada je ocigledno da radikali ,,dizu glavu" vracajuci nas u 1999. godinu, zbog cega bi sve demokratski orijentisane snage u zemlji trebalo da se ozbiljno zamisle i nesto preduzmu. Inace, konflikt koji je razdrmao ucmalu carsiju i o kojem svako ima svoje misljenje i sud, jedan od prvih ljudi ovdasnjeg SPO okarakterisao je kao uobicajeni verbalni duel, negirajuci da je bilo fizickog kontakta.\nMedjutim, i radikali imaju sopstveno vidjenje citavog slucaja o kojem kazu da nije u pitanju sukob, vec nasrtaj. A u saopstenju, koje je tim povodom izdato, a koje je potpisao Predrag Fakin, zam. sefa Odbornicke grupe SRS, dalje se kaze:\n„Na kraju jedanaeste sednice nije doslo do verbalnog duela izmedju sefa odbornicke grupe SPO Milomira Sljivica i sefa odbornicke grupe SRS Miljka Cetrovica, kako je to objavljeno u drugom dnevniku informativne emisije Danas TV Kraljevo, vec je prilikom zakljucivanja sednice doslo do fizickog nasrtaja Milomira Sljivica na Miljka Cetrovica. Verbalni nasrtaj uz vredjanje, izazivanje i trazenje fizickog obracuna Sljivic je nastavio i u holu, pa je to bio razlog da predsednik Skupstine opstine u cilju zastite odbornika zatrazi intervenciju pripadnika Sekretarijata unutrasnjih poslova u Kraljevu.\nSvako proizvoljno davanje komentara i kvalifikacija dogadjaja mimo nadleznih organa cini zloupotrebu TV Kraljevo, pa vas u tom smislu upozoravamo da se taj dogadjaj dogodio u Velikoj sali Skupstine opstine u toku trajanja sednice, a isti nasrtaj je ponovljen prilikom izlaska iz sale, a ocevici su vecina odbornika Skupstine opstine."\nU svakom slucaju, i bez obzira ko je u pravu, nesto slicno se davno moglo ocekivati, ako se ima u vidu ko nas i na kakav nacin zastupa za skupstinskom govornicom, ne samo ovde, vec i na visim nivoima. To se najbolje vidi i na primeru ,,Ibarskih novosti" i zivotima novinara koji nikada nisu bili u gorem polozaju, a o cijem statusu neretko odlucuju i pojednci koji se u novinarstvo razumeju koliko i nesrecna Marica u, znamo vec sta. Uostalom, ovo je sasvim normalan sled dogadjaja, a imajuci sve okolnosti u vidu, u ovoj zemlji se uskoro ne moze ocekivati neki boljitak, tako da niko nema razloga da se nesto narocito raduje danima koji dolaze. Dakle, i oranja drumova, a i gazenja oranja, tek ce biti u ogromnim kolicinama. Ali, sve je to Srbija, u tranziciji, dakako.\nZASTITA KULTURNIH DOBARA - pise Bojana Milosavljevic\nPrica o carskim dverima\nU konzervatorskim ateljeima Zavoda za zastitu spomenika kulture - Kraljevo odnedavno se nalazi vredan i zanimljiv primerak srpske sakralne umetnosti - carske dveri koje je u Kraljevo, stupajuci na duznost, doneo vladika Hrizostom i koje su, dakle, vlasnistvo Srpske pravoslavne crkve. Cekajuci restauraciju i zastitu, koja je uveliko pocela i manje-vise protice bez problema, direktor Zavoda gdja Marina Lukic - Cvetic, po struci istoricar umetnosti, objasnjava u cemu je vrednost ovog dela obaveznog ,,dekora" pravoslavnih hramova.\nPo njenim recima, dveri poticu iz sredine 19. veka ili, takozvanog, perioda obnovljene Srbije, a autor je Zivko Pavlovic, jedan od vodecih i dvorskih slikara kneza Milosa Obrenovica. Tragovi rada ovog priznatog umetnika nalaze se u jos nekim crkvama u okolini Kraljeva, kao i crkvama u Cacku, Studenici, Trsteniku, Gornjem Ribniku, Aleksandrovcu, Krusevcu i manastiru Sretenju u ovcarsko-kablarskoj klisuri.\n- Nije poznato da li su ove carske dveri pripadale ikonostasu crkve u Kraljevu - kaze gospodja Cvetic i dodaje - U pitanju je, medjutim, i sa umetnickog aspekta vredno slikarsko delo. U Zavodu smo napravili elaborat i opstini uputili zahtev za dodelu sredstava - 40 hiljada dinara za restauraciju i zastitu ovog lepog primerka, buduci da su dveri donete u veoma losem stanju, delimicno polomljene, crvotocne, boje ostecene vlagom. One su sada obnovljene i zasticene, a u planu nam je da se, posto budu dodati novi delovi, carske dveri izloze u manastirskoj riznici u Zici, jer zaista vrede.\nDirektorka kraljevackog Zavoda, koja je, inace, jedan od autora elaborata o revitalizaciji, napominje da ce o eventualnom izlaganju ovog Pavlovicevog dela (na kojem dominira uobicajeni motiv ,,Blagovesti" i portreti starozavetnih careva Davida i Solomona) konacnu odluku doneti sam vlasnik, odnosno crkva.\nNARODNI MUZEJ KRALJEVA - pise Bojana Milosavljevic\nU galeriji Narodnog muzeja veceras u 20 sati bice otvorena izlozba pod nazivom ,,Prvi srpski rat plakatima", ciji je autor Dejan Vukicevic, bibliotekar Narodne biblioteke Srbije. NJegova postavka je reprezentativan odabir materijala iz Fonda starog plakata i letaka nase nacionalne Biblioteke u Beogradu, koja je i jedan od organizatora ovog dogadjaja.\nZanimljivo je da ce sa Vukicevicevom izlozbom, od narednog cetvrtka, 10. marta, u 19 casova, veoma efektno da se dopuni postavka Silvije Krejakovic, kustosa - istoricara kraljevackog Muzeja. Ona, naime, takodje tematski izlaze ,,Plakat(e) u okupiranom Kraljevu 1941-1944", koji su iz zbirke nase muzejske ustanove.\nDOM KULTURE ,,RIBNICA"\nIzlozba samoukog vajara\nVelisav Djurdjevic, vajar - amater iz Milavcica, veceras u Domu kulture ,,Ribnica" priredjuju drugu samostalnu izlozbu skulptura u drvetu. Postavka ce biti otvorena u 19 casova. Organizatori ovog dogadjaja, osim ,,Ribnice", jesu Intelektualni klub ,,Sveti Djordje" i Umetnicka galerija ,,Pecovic". Djurdjevic se vajanjem u drvetu i duborezom bavi vec 15 godina, a prvu samostalnu izlozbu imao je u beogradskom Domu kulture ,,Vuk Karayic" pre 13 godina. Vecerasnju postavku prati katalog sa propratnim tekstom vajara Milana Markovica.\nBod iz Podgorice, Zvezdi na beleg\n• U poslednjem kolu ligaskog takmicenja Buducnost - Ribnica Gradjevinar 3:2 • Sinoc u 1. kolu plej-ofa Kraljevcani gostovali kod Crvene zvezde, druga utakmica u nedelju u Hali sportova (19 casova)\nOdbojkasi Ribnice Gradj-evinar okoncali su ligaski deo takmicenja u sezoni 2004/2005. ocekivanim porazom od Budu-cnosti iz Podgorice. Poslednje kolo i cinjenica da je poredak u vrhu vec bio poznat ucinili su da se igra pet setova, a pobeda je pripala domacinu, koji je bio u stalnoj prednosti a na kraju ,,slavio" na razliku. Konacan rezultat u susretu 18. kola Prve A Pils lige za odbojkase Buducnost Podgoricka banka-Ribnica Gradjevinar glasio je 3:2 (25:12, 20:25, 25:18, 21:25, 15:13). Mogao je u tom rulet-setu rezultat da bude i obrnut, odnosno da Kralje-vcanima pripadnu dva a domacinu jedan bod, ali to nista ne bi drasticnije pro-menilo. Istina, sa tim bodom Ribnica bi bila stepenicu vise u konacnom poretku na tabeli, ali bi i parovi 1. kola plej-ofa izg-ledali drugacije.\nPosle 18. odigranih kola Ribnica Gradjevinar je ligaski deo takmicenja zavrsila na sestom mestu na tabeli, sa 27 osvojenih bodova, isto koliko i novajlija Radnicki iz Kragujevca, koji ima dve pobede vise. Osam pobeda i deset poraza je ucinak sa kojim rukovodstvo kluba i trener Djordjevic moraju biti zadovoljni, a ostade zal za (ne)ocekivanim porazom od Budve u Kraljevu u finisu prvenstva, bez koga bi taj ucinak bio jos bolji. Ovako, Ribnica je prve martovske sedmice startovala u plej-ofu, a protivnik Kraljevcana bice Crvena zvezda, koja je zauzela trece mesto na tabeli. Prva utakmica odigrana je sinoc u sali na beogradskoj Marakani, a revans je u nedelju uvece u Hali sportova. Eventualna ,,majstorica" igrace se 8. marta, na terenu bolje plasirane ekipe odnosno u Beogradu. Drugi par prvog kola plej-ofa je Budvanska rivijera - Radnicki, a ,,princip" je isti kao i u paru Crvena zvezda - Ribnica Gradjevinar. U ovoj sezoni Zvezda je dva puta slavila - 3:0 u Kraljevu i 3:2 u Beogradu.\nMasinac otpisao Niksicane, Sloga na trecem stepeniku\n• U 18. kolu ,,studenti" slavili u gostima protiv Niksicana (101:97) • Sloga bolja od Spartaka u Kraljevu (90:84) • U 19. kolu Vojvodina - Sloga ( ), Masinac - Atlas ( ) • Ovog vikenda Sloga domacin Borcu, Masinac gostuje u Leskovcu\nNedeljno 18. kolo Atlas Pils JUBA lige donelo je dvostruki uspeh kraljevackim ligasima. Vise je, uslovno receno, ucario Masinac, koji je u Niksicu nastavio tradiciju dobrih partija i uspeha. Protiv domacina ,,studenti" su slavili posle utakmice u kojoj su vecim delom bili u vodjstvu, u zavrsnici domacin stigao i stekao minimalnu prednost, a neizvestan finis ponovo je pripao gostima. U susretu 18. kola Niksic - Masinac 97:101 (28:33, 25:21, 23:26, 24:18), cime su Niksicani prakticno vec otpisani iz trke za opstanak (pet ekipa morace na kraju sezone stepenicu nize). Mitar Trivunovic je bio najefikasniji u ekipi Masinca sa 22 poena, a kod Niksica je Prekovic nanizao cak 25 poena.\nStariji kraljevacki prvoligas Sloga osvojio je nove bodove jos jednom na krilima prepunog gledalista u Hali sportova. Spartak Sinalko iz Subotice takodje je ovim porazom sve blizi samom zacelju tabele i samo ga cudo moze spasiti od ispadanja. Istina, gosti su prvi ,,otvorili" utakmicu stekavsi prednost u 9. minutu od devet poena (16:25), a do ,,velikog odmora" Sloga je uspela da nadoknadi minus i stekne prednost od tri poena - 43:40 za domacina. Pocetak treceg kvartala ponovo je pripao ,,golubovima" sa severa Backe, a u poslednjih 10 minuta uslo se u znaku cetiri ,,sestice" - 66:66. Gosti su ,,pretili” do poslednjih trenutaka, ali je konacan rezultat bio u korist domacina: Sloga - Spartak 90:84 (18:25, 25:15, 23:26, 24:18).\nAleksandar Gajic zaustavio se na ,,koti 22", a drugi po efikasnosti u pobednickoj ekipi bio je Novakovic sa 14 poena. U ekipi Spartaka LJubotina je zadavao muke domacinu, posebno u trecoj cetvrtini, i sa 19 poena bio najefikasniji u porazenoj ekipi.\nNESLAVAN KRAJ VANREDNOG KOLA\nPorazi na oba fronta\nMasinac - Atlas 73:82 (12:23,15:22,21:23,25:14) / Vojvodina Sloga 95:88 (25:25,22:19,26:17,23:25)\nKosarkasi Masinca porazeni su u mecu sa beogradskim Atlasom. Gosti su od samog pocetka krenuli silovito, bili precizni u sutu i skoku a obilato su iskoristili i pocetnicke greske svojih domacina. Holand i Bolic bili su neresive enigme. Prvi je zabelezio 19 a drugi 22 poena. kod Masinca Knezevic sa 15 i Markovic sa 13 poena.\nSloga je u Novom Sadu pretrpela poraz od Vojvodine. Istina imali su kraljevacki kosarkasi prednost u pocetku susreta ali su kasnije popustili pred naletom razigranih domacina koji su se tako revansirali za poraz u prvom deu prvenstva.\nKOSARKA -PRVA SRPSKA LIGA (JUG)\nPreskocili i ,,Atlantik"\nKosarkasi kraljevacke Ribnice zadrzali su celnu poziciju na tabeli Srpske lige posle 19. kola posto su u nedelju uvece u Hali sportova savladali ekipu Maraton Atlantik iz Jagodine sa 74:67 (13:23, 17:10, 25:14, 19:20). Najefikasniji u pobednickoj ekipi bio je Kovacevic sa 21 kosem. Posle 19. kola Ribnica je na celu tabele sa 33 boda, koliko ima i drugoplasirana Jablanica iz Medvedje. U narednom 20. kolu Ribnica gostuje u Bajinoj Basti, gde se sastaje sa istoimenom ekipom.\nODRZANA KONFERENCIJA KLUBOVA SUMADIJSKE ZONE - pise Stole Petkovic\n“Prolece” pocinje 19. marta\nKraljevacka Sloga bila je domacin konferencije klubova Sumadijske zone. Na skupu su bili predstavnici 15 (od 18) klubova ove najbrojnije Zone. Razmatran je najpre izvestaj o proteklom delu prvenstva. Na jesenju trku za bodove nije bilo nikakvih primedbi, ako se izuzme tradicionalno negodovanje klubova zbog ponasanja sudija i delegata i trskova takmicenja. Stoga je i potekla inicijativa da ubuduce utakmice sude arbitri sa podrucja koje pokriva Sumadijska zona. Bilo je naravno i samokritike. Tako su predstavnici Goca rekli da dosta toga negativnog potice iz klubova, a ljudi iz FK Ibar (Leposavic) puni su hvale za protekli deo prvenstva. Zato su savetovali ostalima da ne dizu nepotrebnu tenziju pred nastavak prvenstva.\nKonferenciji je prisustvovao i Predrag Teofilovic, predsednik FS Regiona zapadne Srbije.\n- Ucinicemo sve da u Zoni, koju cine cetiri saveza, bude sve na zavidnom nivou. Raduje vasa ozbiljnost i velika zelja za prosperitetom i takmicenja i regularnosti kompletnog prvenstva. Na sudjenje ce uvek biti hajke, ali ne treba zaboraviti da smo pred pocetak ove sezone ostali bez cak jedanaest najboljih delilaca pravde koji su presli na Srpsku ligu. I to treba razumeti, jer adekvatne zamene se ne mogu stvoriti preko noci - rekao je Teofilovic.\nProlecni deo prvenstva pocinje 19. marta. U raspored su uvrstena tri vanredna kola. Troskovi sluzbenih lica bice veci za 1600 dinara po utakmici, a poslednja tri kola bice igrana istog dana u isto vreme.\nA u 18. (prvom prolecnom) kolu sastaju se: Omladinac - Goc, Erdoglija - Sloga, Stanovo - Kraljevo Hajduk, Karadjordje Mladost - Buducnost, Slavija - Tutin, Ibar (MB) - Ibar (L), Sumadija (A) - Sumadinac, Kolonija - Vodojaza, Josanica - Trepca.\nFudbal u Topoli\nNa Konferenciji klubova u Kraljevu potvrdjeno je da je doslo do fuzije dva kluba sa podrucja Kragujevca. Mladost (Saranovo) i Karadjordje (Topola) ubuduce ce disati jednim plucima. Novi klub ce se zvati Karadjordje Mladost i utakmice ce, kao domacin, igrati u Topoli subotom popodne.\nPARAGLAJDING - pise Stole Petkovic\nPetrovic u Brazilu\nPoznati kraljevacki para-glajdista i drzavni reprezentativac Zoran Petrovic Gugi (43) ,,punom kupolom" ulazi u novu takmicarsku sezonu. Nista manje nego nastupom na SP u daljinskom preletu, koje se od 9. do 27. marta odrzava u dalekom Brazilu.\nNa skupu svetskih majstora paraglajdinga u daleki Brazil Petrovic polazi u ponedeljak, da bi u konkurenciji 140 letaca iz celog sveta pokazao sve vrednosti ovog sporta u Srbiji i Crnoj Gori. Drugi clan u reprezentaciji DZ SCG je Zeljko Ovuka (PK Ares, Beograd). U kakvoj ce konkurenciji nasi takmicari startovati govori i podatak da aktuelni svetski sampion u preletu, Svajcarac Aleks Hofer, nije uspeo da obezbedi mesto u nacionalnoj selekciji za ovaj svetski skup ,,nebeskih orlova".\nZoran Petrovic je zavrsne pripreme imao na Kopaoniku (dve nedelje), a u Brazilu ce ga docekati temperaturni sok - sa minus 20 na srpskoj planinskoj lepotici, morace da se prilagodi na brazilskih plus 40 u hladu.


Praćenje vremenske prognoze kao preventivna zaštita poljoprivrednih dobara | Akter.co.rs\nby Admin · Published 16. августа 2018. · Updated 9. августа 2018.\nKada je vremenska prognoza takva da najavljuje vremenske oscilacije češća je pojava grada. Grad može da nanese teške materijalne štete i manje ili veće štete u poljoprivredi. Načini borbe protiv grada su raznovrsni. Kako bi se sačuvao prinos od mogućeg grada, od velike koristi može biti izbor lokaliteta i položaj sadnje koji nisu podložni uticaju grada. Iz višegodišnjih vremenskih prognoza mogu se naći podaci o izloženosti određenog lokaliteta olujnim vetrovima i gradu.\nProtivgradna zaštita je još jedan način u borbi protiv grada. To je mera zaštite koja se sprovodi na širem području radi bezbednosti poljoprivredne proizvodnje. Ova protigradna zaštita ne zavisi samo od jednog poljoprivrednika već od šire društvene zajednice.\nProizvođači mogu sami da postave protivgradne mreže i zastiranja. U ovom slučaju postoje zaštite od grada koje sami poljoprivednici prostiru na svojim zasadima i onih profesionalnijih i efikasnijih koje ugrađuju specijalizovane firme. Osim što štite od grada, protivgradne mreže su korisne jer snižavaju visoke temperature u zasadima, smanjuju previše osunčavanja i štite od ptica. Postoje i primeri rušenja ovog sistema od tereta snega i leda.\nOsiguranje proizvodnje kod osiguravajućih kompanija je takođe jedan način za zaštitu od grada. Radi se o obeštećenju za štete nastale od grada, tj. pozajmicom od onih proizvođača koji nisu pogođeni gradom, a isto su svoju proizvodnju osigurali.\nPraćenje informacija o vremenskoj progonozi je najbolji način da se deluje proaktivno u zaštiti poljoprivrednih dobara. Ako se redovno prati vremenska prognoza Srbija, lako se može napraviti plan nabavke protivgradnih raketa zatim njihova priprema. Veoma je važno predviđanje dugoročne vremenske prognoze da bi imali vremena za pripremu raketa.\nKako rade protivgradne rakete\nRakete koje se koriste protiv grada su deo sistema odbrane od grada. Ovaj sistem odbrane se sastoji od radarskog otkrivanja i praćenja vremenske prognoze, odnosno, olujno-gradonosnih oblaka, određivanja stepena opasnosti od grada i korišćenja protivgradnih raketa.\nRaketama se zasejavaju gradonosni oblaci hemijskim reagensima koji se nalaze u raketama. Sagorevanjem reagenasa se stvaraju sitne aerosolne čestice koje deluju u kondezaciji, tako da se umesto krupnog grada stvara veći broj malih čestica koje se spuštaju u toplije slojeve atmosfere. U tim slojevima čestice se tope i tokom pada do tla nastaju kapljice. Postoje i savremene protivgradne rakete koje se mogu ispaljivati pomoću daljinskog upravljača.\nDa li znate da prepoznate sazvežđa\nDa li ste i vi gledali u noćno nebo i bili oduševljeni prizorom koji vidite? Noćno nebo nabolje može da se doživi van grada, u prirodi, na nekoj poljani i na planini. Za posmatranje neba noću potrebno je vedrina i lepa vremenska prognoza kako bi se jasnije videla sazvežđa. Nazivi sazvežđa potiču od latinskih i grčkih mitoloških imena. Postoji deset sazvežđa koji su najvidljiviji sa Zemlje.\nBezbroj zvezda koje vidimo na nebu prilikom vedrog vremena pripadaju jednoj galaksiji. Mlečni put ili Kumovu slamu možemo da vidimo golim okom, a iza nje nalazi se crna rupa koja je udaljena od Zemlje 27 000 svetlosnih godina. Na nebu ima 88 sazvežđa ali se ona ne vide podjednako sa svake strane zemlje.\nPolarna zvezda ili Severnjača je najsjajnija zvezda na nebu koju možemo golim okom da vidimo sa zemlje. Ona služi za orijentaciju u prostoru jer nam pokazuje gde je sever. Nalazi se u sazvežđu zvanom Mali medved.\nVeliki medved je jedno od najvećih sazvežđa na nebu i ima oko 149 zvezda. U njegov sastav pored zvezda ulaze i drugi nebeski objekti. Ostala sazvežđa koja su vidljiva sa Zemlje su: Kasiopeja, Zmaj, Orion, Veliki pas, Mali pas, Blizanci, Bik i Rak.\nTorbe za školu – 10 najvažnijih karakteristika\nby Admin · Published 17. августа 2020. · Last modified 21. августа 2020.\nby Admin · Published 15. фебруара 2020. · Last modified 17. фебруара 2020.\nNext story Nakit koji čini ženu još lepšom i ženstvenijom\nPrevious story Šta je holesterol i koja je njegova uloga?


Jeftini letovi iz Španije za Mikroneziju - Avionske karte Španija Mikronezija - eSky.ba\nLetovi za Mikroneziju\nLetovi iz Španije za Mikroneziju\nPretražite letove iz Španije za Mikroneziju\nProvjerite najbolje ponude letova iz Španije za Mikroneziju\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Španije za Mikroneziju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Španije za Mikroneziju?\n✔ Ako rezerviram let iz Španije za Mikroneziju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Španije za Mikroneziju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Španije za Mikroneziju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularni gradovi Jeftini letovi iz Barcelone Jeftini letovi iz Madrida Jeftini letovi iz Malage Jeftini letovi iz Palma de Mallorce Jeftini letovi iz Valencie Jeftini letovi iz Mahona


PLES NA ŽICI - Naši posli - Blog.hr - komentari na post\nVrlo dobro prijatelju, samo vijerovatno će narodu u lijepoj našoj opet preko nekakovih HARAČA ili kako se sve to ne zove marnuti lovu i poravnati pljačku žita jer vladarica nema od kuda ljudima vratiti pare.\nA i za to će joj narod također pljeskati i reći kao do sada 'vidiš kako je dosjetljiva'.\nOni popljačkaju mi krelci to poravnamo i još je pri tome i hvalimo.\nKoje je riješenje ovog Hrvatskog čvora neznam jer nas stvarno drže u šaci i pri padu ove vlada pada sve.\nU ovoj državi se sigurno ništa slučajno ne događa, sve je to dobro izrežirano: njegov odlazak, njezin uspon pa čak i njegov pokušaj vraćanja u politiku. Sa time su pokazali da ako se išta svarno pipne tonemo svi.\nKonkretno što se tiče mene a ja sam sebi u ovakovoj sitaciji najvažniji, dakle gubim kuću jer je pod hipotekom dijeca prekidaju fakultete, staru moram dati uspavati jer troši ljekove iz vana itd.\n05.02.2010. (07:56) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nVidiš kao je Jaca sad sa svime iznenađena i tek sad dobiva nova saznanja. Kao da do nedavno nije skupa s nami pleskala Ivi i letkal za njim ko kakav Šarko. Pravi se iznenađena sa svime kao da do jučer živjela u nekoj Afričkoj Gvajani među žirafama, klokanima, jetijima i majmunima pa ni niš ni vidila ni znala.\n05.02.2010. (22:13) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nNije samo Jaca iznenađena čitam neki dan da je čak i Šeks iznenađe.Alise u zemlji čudesa.\n06.02.2010. (09:26) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nBB (Bez Bloga)\nJanjo, ako se ne varam, ovaj post ti je jubilaran. P e d e s e t i.\nJednom si na Maksovom blogu (njegov 100-ti post) napisala "...Bog zna čul ja dojt do sto na svojem bloku?..."\n14.02.2010. (15:31) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nFala puno, dragi prijatelju, pojt ćemo do 100, pa kaj bude-bit će, a morda i dalje!?\n14.02.2010. (18:37) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nVidš kako ne diraju naše hdz-ovce. Sve je čisto i transparentno, dobro, malo IGM-a kvari prosjek ali ok. neće ih puno uskok zarobiti ...\n16.02.2010. (17:28) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nJanja, baš lipo pišeš. Jedvaj čekam da kaj noveg napišeš. Lipo te je čitat. Bogdaj Bog!\n24.02.2010. (08:45) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nMalo te ima Janjice. Nudar budi zericu vridnija\n25.02.2010. (13:15) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nmrdni malkice Janjo.\n29.03.2010. (23:09) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nSamo mi nemoj Janjo reć da si u Rašću. Nisi. Svaki dan tamo vidim samo Nešu. Siče, krči, dela a tebe ni Mijete nigdi. Pa kaj delaš.\n28.04.2010. (13:23) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nJanjo, kaj je s tobum ?\n27.05.2010. (22:15) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nKulko sam čul, ne znam jel istina, ali naša draga Janjo lipo živi na HDZ-ovim jaslami. Zato se primirila i muči. Jebeš tu politiku, važno da mi dadu novce i zač bi ona onda pisala protiv njih. E Janjo, lipo si nas sve zajebala. A mi smo ti verovali.\n02.07.2010. (14:11) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...


Zašto namirnice više nemaju ukus kao nekada? - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zašto namirnice više nemaju ukus kao nekada?\n3Piše: 021.rs/Živan Lazić 16. aprila 2019. 07.43 Izmenjeno: 18. aprila 2019. 04.03\nJedući tradicionalni ovdašnji paradajz „jabučar“ osetimo mnogo prijatniji ukus nego kada konzumiramo bilo koju noviju sortu.\nZapravo, čest je slučaj da nakon što zagrizemo breskvu ili neko drugo voće i povrće pomislimo kako je u našem detinjstvu bilo znatno kvalitetnije. Setićemo se i da nekada salati nismo morali začinjavanjem poboljšavati ukus, piše portal 021.rs.\nMeđutim, dve godine kasnije, „Kuši“, međunarodni institut o makrobiotici, predstavlja rezultat dvadesetdvogodišnjih istraživanja. Pokazala su da je kod posmatranih dvanaest najvažnijih povrtarskih useva uočen pad kalcijuma, u proseku za 27, gvožđa za 37, vitamina C za 30 odsto.\nFoto: EPA/KOCA SULEJMANOVIC (Arhiva)\nUskoro „tropska krava“\nAmerikanci već decenijama ukrštaju odabrana grla kako bi dobli „tropsku“ kravu, prilagođenu na dolazeća žarka i duga leta. Međutim, ukrštanjem se dobijaju rase sa poželjnim, ali i neočekivanim propratnim osobinama.\n16. aprila 2019. u 09.48\nDobar clanak. Istrosili smo zemlju.\n16. aprila 2019. u 16.13\nMa kakve bre namirnice i to još ukusne?! Pa pola Srbije veç 20 godina živi samo na vodi i Kosovu a uskoro će AVtihrist i vodu da nam zameni svojim izlučevinama. Zašto bi razmišljali o nekoj zdravoj ishrani u trenutku dok nam otimaju kosovo. To je tema za naše čukunbabe i čukundede , oni su gledali ,uzgajajući sebi hranu,da se što bolje ophode prema zemlji i poljoprivredi da bi imali zdraviji prinos a tom seljačko-retrogradnom pogledu na život nema mesta u modernoj NACIonalističkoj srbiji. Prvo da oslobodimo kosovo pa ćemo onda da jedemo. Iliti prvo kuluk pa ko preživi, mezetluk.\n16. aprila 2019. u 22.43\nMoram priznati bolno istinit komentar.


BEOGRAD NIJE DIVLJI ZAPAD, OVAKVA BAHATOST NE SME DA SE PONOVI: Lončar i Radojičić obišli povređene u nesreći u Strahinjića bana\nekipe hitne odmah reagovale\n28.06.2019. 08:41h 28.06.2019. 09:50h\nTroje povređenih, od kojih je jedno dete, u teškoj saobraćajnoj nezgodi koja se u četvrtak dogodila danas u Ulici Strahinjića bana u Beogradu, u Urgentnom centru obišli su ministar zdravlja Zlatibor Lončar i gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić.\nRadojičić je za Tanjug rekao je da je još rano govoriti da li je reč o težim ili lakšim povredama i da su roditelji dvoipogodišnjeg deteta na detaljnim ispitivanjima i snimanjima, posle kojih će biti određen dalji tok lečenja.\n"Dete je, takođe, na početnom ispitivanju u Urgentnom centru, a biće prebačeno na Institut za majku i dete, gde će biti nastavljeno lečenje'', rekao je gradonačelnik i apelovao na sve vozače da poštuju saobraćajne propise.\n''Ovakve stvari i bahatost ne smeju da se ponavljaju'', podvukao je Radojičić.\nKako je rekao, detalji nezgode se još uvek ne znaju, osim da je nekoliko automobila učestvovalo u karambolu u Ulici Strahinjića bana.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar je rekao da je Hitna pomoć posle incidenta zbrinula povređene i da ih je prevezla u Urgentni centar.\n''Sve lekarske ekipe su angažovane, nastavlja se dijagnostika, a znaće se više za nekoliko sati'', rekao je ministar.\nI Lončar je apelovao je na sve učesnike u saobraćaju da obrate pažnju kako voze naglasivši da ''Beograd nije divlji zapad''.\n''Ovi ljudi i dete nisu ni za šta krivi, oni su samo izašli da prošetaju, mislili su da je to bezbedna zona. Seli su u kafić i doživeli da neko zbog bahatog ponašanja uđe autom u kafić i povredi ih, a da oni sada razmišljaju o tome da li će imati posledice'', naveo je Lončar.\nPoručio je svim vozačima da razmisle kako se ponašaju za volanom i da ne ugrožavaju druge.\nU saobraćajnom udesu u Ulici Strahinjića bana u Beogradu učestvovalo je više vozila, od kojih je jedno uletelo u baštu kafića i porušilo stolove i stolice na kojima su sedeli gosti, a vozač je potom pobegao sa lica mesta.\nPOZNATA PEVAČICA POSLE HORORA U STRAHINJIĆA BANA: Pod stresom sam, razumite me, MOLIM VAS! (FOTO)\nZoran RadojičićZlatibor Lončarsaobraćajna nezgodaBeogradStrahinjića Bana\nSREDNJI PRST ZA DEMONSTRANTE U TIRANI: Šef OEBS u Albaniji Bernd Borkart uputio sramotan gest građanima! (FOTO, VIDEO)


Besplatan Webinar: Kako raditi kao freelancer u BiH | Prijedor Circle HUB\nBESPLATAN WEBINAR: Kako legalno raditi kao freelancer u BiH?\nHomeBESPLATAN WEBINAR: Kako legalno raditi kao freelancer u BiH?\nPortal Freelancing.ba kome podršku pružaju MarketMakers, JSGuru, QStation i Nahla organizuje drugi po redu webinar “Kako legalno raditi kao freelancer u BiH?“\nNa webinaru će se govoriti o zakonskim okvirima za freelancing. Frelancing.ba gošće Božana i Aida, će vam predstaviti sve načine kako da se freelancing-om u BiH bavite legalno.\nTokom webinara saznaćete koje su vaše opcije, da li da radite kao fizičko lice, samostalni preduzetnik ili obrtnik, kao i koje su vaše administrativne i finansijske obaveze i šta su najpovoljnije opcije za vas. Pokušaće se odgovoriti na sva otvorena pitanja vezana za ovu tematiku bez obzira da li radite u Federaciji BiH ili Republici Srpskoj. Osim korisnih savjeta, polaznici webinara dobiće i nagrade: portla freelancing.ba dijeli 50 besplatnih Udemy kurseva u vrijednosti do 30 KM. Dobitnici će biti izabrani po završetku webinara metodom slučajnog izbora.\nPrijava i više informacija: https://freelancing.ba/besplatan-webinar-kako-legalno-raditi-kao-freelancer-u-bih/\nTags: freelanceri freelancing.ba predapd prijedorhub webinar\nPodsticaji za mala i srednja preduzeća 2020-10-30\nUNICEF-ov Inovacioni fond raspisuje konkurs za tehnološka rješenja 2020-11-19


Rusi neće moći da obnove proizvodnju nafte u Libiji | SEEbiz.eu\nRusi neće moći da obnove proizvodnju nafte u Libiji\nObjavljeno: 23.08.2011 / 09:02\nMOSCOW - Ruskim naftnim kompanijama neće se dozvoliti da obnove proizvodnju u Libiji, ukoliko pobunjenici i NATO svrgnu režim Muammara Gaddafija, prenosi agencija Reuters.\n"Libiju smo definitivno izgubili. Neće nam dati zeleno svetlo i ako neko misli drugačije, u velikoj je zabludi", izjavio je predsednik rusko-libijskog poslovnog saveza Avram Šegunac.\nRuske kompanije, kao što su "Gazprom", "Gazrpom Neft" i "Tatneft" su uložile na stotine miliona dolara u osvajanje nalazišta nafte i gasa u Libiji, ali su početkom vojnih akcija protiv režima Gaddafija bile prinuđene da obustave sve radove. Moskva je kritikovala operacije NATO u Libiji i nije podržala rezoluciju UN, kojom je odobrena vojna akcija protiv Gaddafijevog režima. Rusija je kasnije, posle lidera zapadnih zemalja, pozvala Gaddafija da preda vlast.\nLibijski pobunjenici, koji su juče ušli u libijsku prestonicu, očekuju da će zemlja uspeti da obnovi eksploataciju nafte, kako bi se smanjila nestašica goriva i delimično nadoknadile isporuke na svetsko tržište. Pre vojne intervencije Libija je proizvodila oko 1,6 miliona barela nafte na dan, bezmalo 2 % svetske proizvodnje.\nTagovi: nafta, Libija, Rusija


SANJICICA-moje najlepse prolece - Page 7\nod sanjicica taj 12/9/2012, 23:27\nipak moram na dijetu jer analiza je pokazala da moj secer luduje.Ovako prvo vadjenje pre pijenja one odvratnosti od glukoze je 4.5 ok,sledece posle 60min od pijenja je 10.5 ,posle 12min je 10.1 a onda posle 180min 3.4\nOdmah me moja dr. posalje kod interniste tu dobijem papir sa nacinom ishrane i po svemu je kriva moja neuravnotezena ishrana.U prevodu doruckjem popijem kafu pa malo zbog skitnje zaboravim da rucam najedem se breskvi i onda kao nesto veceram.Jer nista se nisam nesto preterano ugojila za ovih sedam i po meseci 12 kg .To je za blizanacku trudnocu ok,pritisak mi je 100/60 i to je ok,tako da je ovo jedini nacin da se disciplinujem sa ishranom lepo napisano po danima pa izvoli.\nMalo sam ja na momente i zaboravljala da sam trudna znam da to nije bilo u redu ali sama pred sobom sam svecano obecala vracam se ja u drugu brzinu i usporavam\nod veki1 taj 13/9/2012, 10:22\nNista strasno, lepo sad da ruckas po propisima i sve ce biti ok Jos malo pa gotovo\nod sanjicica taj 13/9/2012, 19:37\nVeki da znas da jos malo pa gotovo me sad bas drzi,a tesim se sta da su neki problemi nastali ranije pa da sam morala mnogo duze da vodim racuna o svemu i svacemu ovako jos mesec i po ili nesto duze nista strasno .\nGotov mi je rezultat i analize HbA1c i dobro je 4.9 sto znaci da nisam usla u trudnicki dijabetes ali svakako idem u ponedeljak da uradim i dnevni profil\nod maki79 taj 15/9/2012, 14:03\nSanjice sve u svemu nije to tako strasno izdrzis jos malo i videces sve gotovo pa onda udri kako ti volja.\nod sanjicica taj 15/9/2012, 20:37\nMaki dovoljno da me malo prodrma da me podseti da sam trudnica i to ohohhooooo trudnica\nod Orline taj 15/9/2012, 20:39\nSanjičice, i meni je taj glik. hgb 4.9. Laknulo mi je, pošto mi je i Ogtt bio sličan tvom. Jedino manji posle 120 min, 7.9 čini mi se.\nA ti nosiš dvoje, pa je tako i termin verovatno ranije\nod sanjicica taj 15/9/2012, 21:08\nTermin je verovatno pocetak novembra jer kako kazu bilo bi lepo da udjem u 36 nedelju\nod Orline taj 15/9/2012, 21:11\nPa to ti kažem, niko tebi neće čekati 39, jedino je pariz izgurala toliko, ali joj je i prirodno krenulo tako negde\nod veki1 taj 24/9/2012, 13:55\nBice onda lepe skorpijice u horoskopu, oni su mi super\nod sanjicica taj 24/9/2012, 23:12\nnisam vam se javljala posle dnevnog profila u dnevnoj bolnici.Sve u svemu ok najvisa vrednost je bila oko 6 a zadnja u 17h je bila 4 sto znaci secer u granicama normale.Trudim se da se uravnotezeno hranim tj,cesto a malo.Bude tu po neki slatkis ne mogu sada da vas lazem ali i dosta dosta pesacim tako ubijam taj secer i dobro se osecam.Tamo oko 4 oktobra idem na redovnu kontrolu i uz a vec 17. ponovo u dnevnu bolnicu da mi lepo iskontrolisemo secer ponovoooooooooo\nStomak mi je ovih dana lepoooooo bas bas porastao i nekako se uspicio sama sebi sam smesna\nToliko od nas za sada ljubim vas sve\nA sto se tice termina Orle i ja se nadam da ce dr lepo da proceni kada je vreme mojim skorpijama da se rode.\nA skorpijice su skroz ok mada tek cu ih upoznati\nod Orline taj 25/9/2012, 08:07\nA baš me čudi da ti je stomak porastao u 32-goj nedelji sa blizancima\nod maus taj 25/9/2012, 09:18\nSanjicice super za dobre nalaze.\n32. nedelja kao juce da je bilo kada si javila pozitivnu betu\nod maki79 taj 25/9/2012, 10:32\nVauuuuuu vec 32 nedelje, masalaaa. Jos malo pa sledi upoznavanje.\nod medolino taj 25/9/2012, 15:02\nSanjicice,odlicno za rezultate\nSada stomacic najvise raste,jer se bebice traze najvise mesta\nUzivaj draga a moji blizanci i ja ti saljemo poljupcice\nod sanjicica taj 25/9/2012, 21:37\nvreme stvarno leti.Juce sam prosla pored laba. odakle sam dobila svoju pozitivnu betu i nagovaram moju drugaricu koja sada sumnja da je trudna da i ona ode tamo da uradi analizu .Eto verujem da ce da joj donese srecu kao i meni.Neverovatno je koliko se secam skoro svakog minuta tog jutra .\nA dok ovo pisem moja gospoda se vrte kao blesavi u stomaku.\nEhej Medolino ljubi mi to dvoje u stomaku vrtiguza\nod sanjicica taj 26/9/2012, 12:10\nDrage moje samo da vas pozdravim,\nidem malo da se svrckam po bulevaru...\na mozda sebe castim jednim malim sladoledom samo da me mine zelja\nod lolipop taj 26/9/2012, 12:16\nSanjičice ljubimo i mi vas, i za nas mlatnite jedan sladiš\nod maki79 taj 26/9/2012, 15:29\nHocu i ja jedan sladis. Ljubimo te i nas dve, a ti nam javni sta je bilo sa drugaricom i da li se i njoj posrecio taj tvoj lab.\nod veki1 taj 26/9/2012, 15:57\nPozz za vas!\nBAs, dosla da nam napravi zazubice i otisla\nod medolino taj 26/9/2012, 16:02\nLjubimo i mi vas mnogo,mnogo\nSamo ti uzivaj i svrckaj se po gradu sa tvojim bebicama\nod zoxa taj 1/10/2012, 20:32\nod bebko taj 3/10/2012, 08:50\nza bebe i jedan za mamu\nod maki79 taj 5/10/2012, 09:23\nI od nas jedan veliki za vas troje.\nod sanjicica taj 5/10/2012, 13:11\nEhej drage moje,\nJuce smo bili na uz.Gospoda lepo izgledaju jedan ima 2kg a drugi 2kg i 100gr ljudine okrenuti glavicama na dole i ne bas raspolozeni za slkanje okrenuli nam guze .17. idem da radim jos jedan dnevni profil pa vec 18 kod moje dr u Front i onda kaze da pocinjemo cesce da se vidjamo i da planiramo kada ce se desiti taj duuuuugo ocekivani dan.\nPo uz sam 33nedelja i 4 dana .


Iako se skoro svi starački domovi na svojim internet sajtovima hvale da starima pružaju vrhunsku njegu i kvalitetno liječenje u poznim godinama života, dio njih ne ispunjava uslove za brigu o nemoćnim i bolesnim ljudima. Nemaju dovoljno kadrova, ne vode evidencije o datim lijekovima i zdravstvenim problemima pacijenata, ne mogu da dozovu Hitnu pomoć… Istovremeno, o zdravlju pacijenata brinu se ljekari angažovani honorarno koji, kada pacijenti preminu, rade i kao mrtvozornici, što je u direktnoj suprotnosti sa zakonom koji brani da isti ljekar liječi pacijenta neposredno prije i utvrđuje uzrok smrti.\nOtprilike ovakva situacija vlada u Domu za stara i starija lica “Milena” u Prijedoru u kojem je, kako tvrdi Bosiljka Božić, preminuo njen otac V. R. prije nešto više od godinu dana, u agoniji i zbog nemara vlasnice doma Milene Jauz i njenog osoblja, ali i radnika Hitne pomoći koji nisu htjeli da dođu po njega čak ni nakon četiri poziva.\nOna govori da njen otac u ovom domu nije dobio niti minimalnu njegu i ljekarsku pomoć, kakvu su bili dužni da mu osiguraju i da je umro u teškim mukama.\nOna priča za eTrafiku da je njen otac nekoliko zima proveo u domu “Milena” u Prijedoru i sve je bilo dobro dok ga je zdravlje koliko-toliko služilo i dok mu nije zatrebala konkretna njega.\nSa pogoršavanjem njegovog zdravstvenog stanja, kaže ona, na površinu su izbili razni problemi, među prvima uskraćivanje neophodne ljekarske pomoći i potrebne njege koju su dobro plaćali ovom domu.\nOna tvrdi da je zbog zanemarivanja obaveza vlasnice doma i nepružanja adekvatne ljekarske njege njen otac umro u strašnim mukama, a da je sve kasnije zataškano i označeno kao prirodna smrt, jer se radilo o starom čovjeku.\n“Meni su sve vrijeme govorili da je on dobro sve dok nije došao u posljednje dane, a izgleda da nije bio. Pokušavala sam nekoliko puta da čujem sa njim, ali nikako nisu htjeli da mu daju telefon, pa mi je bilo sumnjivo. Nazvala sam Milenu 30. septembra 2020. i rekla joj da ću otkazati tatino mjesto i da ga selim u drugi dom. Tada me je tako napala i izvrijeđala, nema šta mi nije rekla, prijetila da će ga odmah izbaciti na ulicu. Kako sam u Švedskoj, uplašila sam se da će to i učiniti, da će čovjek ostati na ulici, pa sam je molila da se smiri. Ona je nastavila da mi prijeti, dok sam ja govorila da sačeka par dana i da ću platili koliko god želi”, kaže Bosiljka.\nOna priča da je pokušala da dođe odmah, ali da je zbog pandemije bilo gotovo nemoguće da se putuje.\nOna govori da je i danas pod utiscima zbog neljudskog ponašanja prema njenom ocu onih ljudi koji su bili dobro plaćeni da se pobrinu da mu posljednji dani prolaze u minimalnim mukama.\nPriča da je sve bilo dobro dok je novac dolazio, a oko starca nije bilo previše posla. Kada mu se stanje pogoršalo i kada je trebalo da rade svoj posao, pokazalo se da ne vode brigu o starim ljudima i da ih samo zanima zarada, tvrdi ona.\nBosiljkine riječi gotovo do detalja potvrđuje i obimni zapisnik komisije koju je formiralo Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske nakon njene prijave.\nU kontroli koju su sproveli 8. juna prošle godine, na 15 strana su pobrojane na desetine nepravilnosti, neke od njih i sa nekoliko uzvičnika nevjerice članova, nakon čega je naloženo njihovo ispravljanje.\nIz zapisnika ove komisije, koji možete pogledati, izdvajamo da je V. R. preminuo 6. oktobra 2020. godine u Domu za stara i starija lica “Milena” u Prijedoru, te da je ovdje boravio više puta, posljednji put od 1. oktobra do 2019. godine.\nMinistarstvo je 13. novembra 2020. godine, zatražilo da se sprovede stručni nadzor nad radom ovog doma, nakon prijave njegove kćerke, te da se komisija izjasni povodom prigovora koje je ona podnijela.\nPočetkom marta prošle godine zatražena je dokumentacija o radu ovog doma, između ostalog i pismene izjave njegovatelja o zdravstvenim potrebama ovog štićenika, postupanju i pružanju medicinske pomoći.\nNadzor je pokazao seriju nepravilnosti, a možda i najstrašnija od njih je da je ista ljekarka, dr Dušica Kecman, u ovom domu radila po ugovoru o dopunskom radu i da je liječila sve štićenike kojima je određivala terapiju, bez obzira na to ko je bio njihov porodični ljekar, iako je i sama zaposlena u Domu zdravlja u Prijedoru.\nIstovremeno, ona je radila i kao mrtvozornik kada premine neki od štićenika, što predstavlja direktno kršenje Zakona koji brani da isti ljekar liječi pacijenta neposredno prije i utvrđuje uzrok smrti.\nIsta doktorka je, prema zapisniku, izdavala potvrde o smrti na nevažećem obrascu, a na njegovom je napisala da se radi o prirodnoj smrti, iako je dan prije bio u agonalnom stanju i krvario je na debelo crijevo i imao je krvi i u urinu.\nUtvrđeno je i da se ne vodi pismena evidencija o datim lijekovima štićenicima doma, a da terapije raspoređuje medicinska sestra kako joj je ordinirano.\nPrema zapisniku komisije, štićenik se 26. septembra loše osjećao, imao je temperaturu i povraćao je, a doktorka je propisala terapiju bez pregleda ili vađenja nalaza, na osnovu informacija koje je dobila od zaposlenih.\nTakođe, konstatovala je uznapredovalu demenciju, praćenu agresivnošću i kako se navodi, “ludovanjem” , ali pacijenta nije uputila specijalisti psihijatrije koji bi jedini mogao da postavi tu dijagnozu.\nMeđutim, niko se u Domu zdravlja u Prijedoru ne sjeća poziva iz doma tog dana niti su oni evidentirani, iako je listing poziva pokazao da su iz “Milene” stigla četiri poziva na njihov broj.\nPacijent je na kraju privatnim automobilom dikretorkinog sina, koji se u ovom dokumentu naziva “luksuzni”, odvezen na pregled, tako što su oborili sjedišta da bi ga na nosilima mogli unijeti. Doktorka je za komisiju rekla da sumnja da su lijekovi koje mu je kćerka poslala u februaru uzrok krvarenja u oktobru, a koje je on koristio bez nadzora. U dokumentaciji se navodi da mu je to kćerka jednom poslala i da mu je to oduzeto.\nNema dokaza da je on zbog toga krvario niti da je ona to poslala više puta, iako direktora doma tvrdi da jeste, ali to nije nigdje evidentirala.\nMedicinski tehničari su rekli da su još 3. oktobra primijetili krv u urinu, ali nigdje u medicinskoj dokumentaciji se to ne navodi sve do odlaska u bolnicu. Tamo je pregledan, ali je utvrđeno da operacija nije moguća jer ne bi izdržao anesteziju.\nPreminuo je sljedećeg dana. Direktorka doma je prvo rekla da on nije tog dana pregledan, a onda da jeste, a iz izjave tehničara koji je dežurao niti doktorke nije se moglo zaključiti šta je tačno bilo. Direktorka doma potom je tvrdila da on nije bio u tako lošem stanju i da je na nogama sišao do automobila. Kasnije je rekla da je bio u agonalnom stanju.\nPretražujući internet kako bi našli informacije o ovom domu, saznali smo da je, dakle, prije sedam godina on nosio ime “San” i da je bio u vlasništvu Jauzovih i da je tada pisano o tome da je jedna starica bila vezivana za stolicu i da joj nisu dopuštali da ode do toaleta.\nNakon reakcije njene porodice i pisanja medija, vlasnik “San-a” Rade Jauz, bivši suprug Milene Jauz, izbacio je staricu iz doma, a medijma je rekao da pacijente moraju da vežu da “ne bi slučajno pali ili da ne bi došlo do infekcije zbog katetera koji im stavljaju”.\nMilena Jauz za ovaj slučaj kaže da nije tada bila direktorka doma i da je tu tada radio njen bivši muž.\nUnosni biznis brige o starijim i bolesnim osobama čija su djeca nerijetko u inostranstvu ili u drugim gradovima zbog posla i porodičnog života, za mnoge od njih pretvara se u agoniju kada se vrata zatvore i ostanu bez zaštite svojih najbližih.\nU pojedinim tekstovima na portalima spominju se loši uslovi smještaja i ishrane, kao i na to da se u korisnici raspoređuju po sobama tako da pokretna starija osoba bude sa nepokretnom kako bi joj pomagala, iako to nije njen posao.\nTakođe, posebno je isticano da se nedovoljno pažnje posvećuje nepokretnim i osobama sa demencijom i da postoji priličan broj korisnika koji osoblju domova tolerišu takvu nebrigu, jer nemaju drugog izbora. Etrafika\nNEWER POSTTermelektrane u BiH „na infuziji“, neophodne investicije u obnovljive izvore\nOLDER POSTVidović: Plate moraju rasti, inflacija nas potresa


Koliko je vremena potrebno da se zamijeni Kevin Spejsi u glavnoj ulozi? – Bosonoga\nKoliko je vremena potrebno da se zamijeni Kevin Spejsi u glavnoj ulozi?\nSamo 20 dana nakon objave da će Kristofer Plamer (Christopher Plummer) zamijeniti Kevina Spejsija (Kevin Spacey) u novom filmu Ridli Skota (Ridley Scott), “All the Money in the World”, stigao je i prvi trejler za ovo ostvarenje sa osvježenom glumačkom postavom.\nKristoferu (i Kevinu) povjerena je uloga Džona Pola Getija (J. Paul Getty), čijeg unuka kidnapuju, te on odbije da pristane na uslove otmičara. Glumac je bio na audiciji za ovu ulogu prije nekoliko godina, pa ne čudi da je on bio prvi izbor poslije zamjene Spejsija koji je optužen za seksualno zlostavljanje nekoliko muškaraca.\nOno što je posebno zanimljivo je činjenica da je Ridli počeo sa ponovnim snimanjem (scena sa Plamerom) 20. novembra, a čini se da je snimanje već završeno, te da se film nalazi u montaži da bi bio spreman za premijeru, koja je zakazana za 22. decembar.\nRežiser je priznao da su mu u studiju rekli da nikada neće uspjeti to da izvede, na šta je on odgovorio da bi veoma lako mogao da ispuni obećano i odbio da odloži premijeru. Da bi sve bilo spremno za decembar, na snimanje su se morali vratiti Mišel Vilijams (Michelle Williams), koja tumači ulogu majke otetog Džona Pola Getija Trećeg (John Paul Getty III), i Mark Volberg (Mark Wahlberg), kome je pripala uloga CIA operativca zaduženog za ovaj slučaj.\nPrvi trejler nove verzije filma “All the Money in the World” pogledajte u nastavku.\nPrethodni članakEuforija povodom izlaska filma sa Alisijom Vikander i Evom Grin je naglo splasnula (VIDEO)\nSledeći članakUpoznajte svoju heroinu iz djetinjstva, Diznijevu novu Mulan


Charlie Sheen se prestao pojavljivati na snimanju serije 'Anger Management' Prolog\nČini se da su se stari problemi Charlieja Sheena pojavila i na snimanju nove serije "Anger Management".\nNaime, Charlie se u poslednje vreme prestao pojavljivati na snimanju s čim, očekivano, nisu zadovoljni producenti, a budući da ga na snimanju nije bilo već nekoliko dana, u nekim scenama su koristili njegovog dvojnika.\nNjegovi izostanci poremetili su ne samo plan snimanja već i datum premijere novih epizoda. Deo ekipe preti otkazom ako Sheen nastavi sa neprofesionalnim ponašanjem.\nInače, snimio je tek trećinu od ugovorenih 100 epizoda a za svaku dobija 100 hiljada dolara.


Tahiri: Haradinaj nema šansu da formira vladu, biće žrtvovan\nMeđunarodna zajednica od Prištine očekuje da što pre formira novu vladu, scenarija je više, ali je gotovo izvesno da lider Alijanse za budućnost Kosova (ABK) Ramuš Haradinaj nema šansu da formira vladu, iako je koalicija na čijem je čelu… »\nB92: Ko će biti novi premijer Kosova - Kurti, Haradinaj ili ...RTS: Priština, čekajući većinujoš 3 povezane\nVučić s norveškim ambasadorom o evropskom putu Srbije, regionu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić primio je danas ambasadora Norveške Arnea Sanesa Bjornstada, sa kojim je razgovarao o srpsko-norveškim odnosima, evropskom putu Srbije i situaciji u regionu, saopšteno je iz Predsedništva Srbije. Ambasador… »\nPolitika: Vučić s norveškim ambasadorom o evropskom putu Srbije, regionuRTV: Norveški kralj čestitao Vučiću predsedničku funkcijujoš 2 povezane\nPredsednik Bundestaga danas pred poslanicima\nBeograd -- Predsednik nemačkog Bundestaga Norbert Lamert, koji boravi u dvodnevnoj poseti Srbiji, danas će se na posebnoj sednici Skupštine Srbije obratiti poslanicima. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić priredio je sinoć u "Vili Mir" radnu večeru… »\nBlic: Lamert: Reforme ostaju ključ ka EURTV: Lamert: Reforme ostaju ključ ka EUjoš 2 povezane


Vesti online / Sport / / Džamal Kraford nadmašio Majkla Džordana (VIDEO)\nTrostruki osvajač nagrade za najboljeg šestog igrača lige je u porazu svog Finiksa od Dalasa upisao 51 poen.\nKako je to učinio sa punih 39 godina života, postao je najstariji igrač ikada koji je uspeo da postigne najmanje 50 poena u jednom meču.\nTaj rekord je prethodno držao legendarni Majkl Džordan, koji je pedesetak dana pre 39. rođendana takođe ubacio 51 poen, 29. decembra 2001. godine.\nKraford je u još jednoj kategoriji postao rekorder - Sansi su četvrti tim u ligi u čijem dresu je zabeležio 50 i više poena.\nPrethodno je to uradio kao igrač Čikago Bulsa, Njujork Niksa i Golden Stejt Voriorsa.\nKOŠARKA Finiks završio najveći posao prelaznog roka\nNBA Tri produžetka i 295 poena u Vašingtonu!


Vesti online / Vesti / Svet / "Od SAD možemo sve da očekujemo, a sve je počelo još sa Jugoslavijom"\n"Od SAD možemo sve da očekujemo, a sve je počelo još sa Jugoslavijom"\nRuski predsednik Vladimri Putin osvrnuo se na loše odnose koje Rusija ima sas Amerikom. Kako je istakao, pogoršanje odnosa na relaciji Moskva-Vašington nije prouzrokovano konfliktom u Siriji, već je sve počelo još mnogo ranije - raspadom Jugoslavije.\nAntiruska histerija koju zagovaraju SAD počele mnogo pre Sirije: Vladimir Putin\nUpitan da li su se odnosi između Rusije i SAD pogoršali zbog Sirije, Putin je na konferenciji za novinare završnog dana samita BRIKS-a u Indiji, odgovorio:\n* Putin poručio: Ne želimo sukob sa Amerikom, ali...\n- Grešite, setite se šta se dogodilo u Jugoslaviji - odatle je sve počelo. Ja tada nisam ni bio predsednik. Međutim, jesam li ja okrenuo avion nad Atlantikom? To je bio Jevgenij Primakov - rekao je ruski lider, a prenosi Sputnjik.\nOn je pohvalio i tadašnji stav Borisa Jeljcina.\n- Uzgred, Boris Jeljcin je bio poseban. Kada je zauzeo prilično čvrst stav o pitanju Jugoslavije, odmah su svi počeli da se prisećaju kako je voleo da popije. Tako je zapoceta diskreditacija. Eto, odatle je sve počelo - istakao je Putin.\nRuski predsednik je komentarišući nedavne navode zamenika američkog predsednika Džozefa Bajdena o merama protiv Moskve zbog hakerskih napada rekao da "od američkih kolega možemo svašta očekivati".\n- Šta je on rekao a da mi ne znamo?! Zar zvanični organi SAD ne prate i ne slušaju sve šta se dešava u svetu? To je svima poznato još odavno, tu nema nikakve tajne, a dokaz tome su milijarde dolara potrošene od strane CIA i NSA, kao i drugih službi - rekao je on.\nRuski predsednik je dodao da tome u prilog idu i mnoštvo dokaza i priznanja, dok je jedina novina da tako nešto stiže iz usta visokih zvaničnika, a takve pretnje ne odgovaraju normama međunarodnog dijaloga.\nSVET Američki "Tajm": Vladimir Putin sa carskom krunom