Poremćen odnos sa Bogom – Svetosavlje\nPoremćen odnos sa Bogom\nBlagoslovi, oče Srbo Imam 31 godinu i za sebe mogu reći da sam nov u pravoslavnoj veri. Posle čitavog detinjstva i rane mladosti provedenih u bezbošništvu, čovekomržnji i bogoborstvu, telesnom i misaonom razvratu svake vrste, kao i demonskoj sujeti koju najstrašnije i najrazornije osećam u sebi – počeo sam polako, uz Božju pomoć, da ustajem iz blata i smrti u kojoj sam živeo. Kad sada razmišljam o svom životu, mislim da ništa strašnije ne bi moglo da me zadesi, nego da se u večnost preselim u onakvom stanju u kakvom sam godinama živeo i postojao na ovoj planeti. Verujem da ne postoji gori pakao od toga, i baš takvim ga i zamišljam. U trenucima najvećeg beznađa, kada je samoubistvo neprekidno lebdelo nad mojim bićem, poželeo sam, svim srcem, da upoznam Hrista i potpuno Mu posvetim svoj život – da neumorno služim Bogu i bližnjima. Kakav je to neopisivi i životvorni preokret bio u mom životu! Verujući rečima starca Tadeja, da je namera srca i istinska rešenost da čovek potpuno promeni svoj dotadašnji život, izgovorena detinje prosto pred Bogom, dovoljna da Hrista približi čoveku, doživeo sam – da po svojoj veri (koja i nije moja, već mi je darovana u tom trenutku, kako sada gledam na to) – osetim unutrašnji dodir u svojoj duši, koji me je prizvao pokajanju i ispravljanju. Ništa me na svetu ne bi moglo pokolebati i ubediti da to nije bio Hristov dodir, dodir čovekoljubivog Boga koji se sažalio nad svojim nesrećnim, bednim i života nedostojnim stvorenjem. Ako bih to porekao, porekao bih svoju suštinu, svoj jedini smisao, svoju jedinu nadu i jedini istinski vredan događaj koji se desio u mojoj duši. Vreme koje je od tada prošlo, proticalo je u gotovo neprekidnom usavršavanju u vrlini i borbi sa samim sobom, borbi sa svakom žilom truleži koja je u bezbožničkom i nečovečnom tridesetogodišnjem životu toliko duboko urasla u mene i kroz mene, da sam ih smatrao nečim neodvojivim od sebe i svoje ličnosti. Bilo je to vreme kada je svaki trud nagrađivan od Gospoda „blagodaću na blagodat“ – ja sam osećao kako se menjam, kako mi se srce širi od radosti i želje da služim Bogu, moji roditelji i prijatelji posmatrali su šta se dešava sa mnom i radovali se svi skupa toj čudesnoj promeni. Samo jedna stvar, ali samo jedna-jedina, kad god bi se desila (dva puta od mog preobraćenja) , potpuno bi poremetila moj odnos sa Bogom i ja bih iz stanja nebeske nade i želje da služim Bogu padao u tešku čamotinju i očajanje. Ta čamotinja nikada nije mogla da ima onu težinu i ukus beznađa kao u mom ranijem životu, jer je bila ublažena svešću o milosrdnom Stvoritelju, i samim tim imala je neku svrhu, doduše nevidljivu i (još uvek) neshvatljivu, ali nikada u meni nije izazivala otpor ili mržnju prema životu ili drugim ljudima, Bogu hvala za to. O čemu je reč? Radi se o odnosu sa ženama, odnosu sa ženskim bićem koji u jednom trenutku dobija i telesnu dimenziju, tj. seksualni dodir. Od trenutka kada (iz mladićke zaljubljenosti i osećanja privrženosti, nikada zbog bluda, nikada više! ) uspostavim takvu vrstu odnosa sa nekom ženom, čitav moj unutrašnji svet se sruši i nastupi takvo osiromašenje duše, da bih se najradije povukao u potpunu samoću i plakao danima i mesecima – toliko se osetim napuštenim od Boga, da taj osećaj mogu porediti sa gubitkom života! Srce mi je tesno i misli olovno teške, a teskobna i čemerna usamljenost neprekidno pomućuju, uznemiruju i razaraju moje biće; ne primećujem druge ljude oko sebe, ne saosećam sa njima, postaju mi daleki kao da su kamenje a ne žive duše. Jednom rečju, oče Srbo – to postaje život bez Života, i smrt pre smrti. Zašto se to dešava? Obe devojke sam, pre prvog seksualnog čina, već video i poželeo kao svoje buduće supruge i majke svoje dece. Nisam želeo seks radi ogoljenog telesnog zadovoljstva, čak ga i ne vidim u svom životu kao važnu kategoriju, na bilo koji način! Seks čini da devojku prestajem da posmatram kao ljudsko stvorenje, kao svoju sestru i savečno biće dostojno ljubavi i svake punote i radosti života, već samo kao ženu. Sva duhovnost u meni nestaje gotovo istog trenutka kada se telesno spojimo, sva ona osećanja prema njoj koja me raduju dok seksa nema – čista, oblagodaćena, bratska ljubav – potapaju se telesnim opštenjem i za sobom ostavljaju pravu pustoš. Kako je to strašno, oče! Nedeljama sam bolestan i kao bogoostavljen, sa takvom tugom i unutrašnjom groznicom da ni u čemu ne mogu da se smirim. Plakao bih za Bogom, i za sobom, i za tom devojkom… Ona me čeka, sigurno, volela bi kada bih došao i zauvek ostao sa njom, ali… Ja želim da je volim kao pre, kao svoju besmrtnu sestru, kao neko ko – tražeći i čeznući za Hristom u sebi – to isto vidi i u drugim ljudima… A toga nestaje u meni posle dodira muškarca i žene. Pomolite se za sve nas, oče Srbo. I za tu devojku, molim vas! To je jedno divno, napaćeno, plemenito stvorenje. Krasota njene duše podseća me na Srnu u izgubljenom raju ave Justina… Neka bi mi Gospod sve oprostio i naučio me da čistog srca ljubim svaku dušu na ovom svetu. Oprostite mi i vi, želeo sam da vam pišem… S Bogom\nDragi Brate, Zahvali Gospodu „radi srdačne milosti Boga našega, kojom nas je pohodio… da obasja one koji sede u tami i u senci smrti, da upravi noge naše na put mira! ” (Lk. 1, 78-79.) Gospod, koji „ne želi smrti grešniku nego da se obrati i bude živ”, dao ti je da se lično uveriš u ono što je od uvek poznato: da greh vodi u smrt. Da nas on vezuje za blato, prah i pepeo, za demonske obmane, kratkotrajna, duhovno i materijalno skupa zadovoljstva, koja vode u duhovne i telesne bolesti i na kraju smrt. Greh ima to svojstvo da nas odvaja i udaljava od Boga, od samog Puta, Istine i Života. Tako je svim ljudima zdravog duha i razuma, ne samo Hrišćanima, poznato da je telesni odnos van braka upravo takav greh. To je greh protivu ljubavi Božije i protiv ljubavi prema bližnjem. Jednom davno, čuo sam naopaku i lošu izreku: „U ljubavi kao i u i ratu – sve je dozvoljeno! ” Ali, svi znamo i osećamo vrlo dobro da nije. Ni ljubav ni rat nas ne lišavaju odgovornosti. Naprotiv! I u ljubavi i u ratu, odgovornost se mnogostruko uvećava. Lako je biti dobar kada je sve oko nas dobro. Vojnik koji samo učestvuje u ratu, ne dobija venac dok ne pobedi. Šta više, onaj vojnik koji koristi rat kao izgovor za krađu, pljačku i ubistva, surovo biva kažnjen. Onaj ko se nije pokazao na delu, nema nikakvu nagradu ni hvalu. Ne dobija nagradu onaj ko posmatra trku. Ne dobija ni onaj ko samo učestvuje, već onaj ko pobedi. Treba imati u vidu da Hrišćanstvo nije neka lepa teorija i nauka. Ono se ne drži samo u glavi i u mislima, već pre svega u praktičnom životu. Ono nije samo učenje, ono je sam život. Ti si se već jednom uverio u pogubnu moć greha i pokazao si se kao pobednik. Naime, uspeo si da promeniš svoj život. Prešao si vrh planine greha i demonskih obmana. Zašto sada nebi zaobišao, mimoišao ili prošao i ovo brdo od blata? Reci sebi: pre braka ne! Stavi tačku na to, jer ljubav uključuje odgovornost. Jer, već si jednom na svom iskustvu razumeo da greh nije nikakav neodvojivi deo čovekove ličnosti. Greh je kao parazit, ljuštura, kao krasta koja otpada kada telo ozdravi.\nŠta raditi? Nema boljeg saveta od onoga koji nam je sam Hristos dao: „Bdite i molite se da ne padnete u iskušenje, jer je duh srčan ali je telo slabo! ” (Mk. 14, 38.) „I reče im: Što spavate? Ustanite i molite se da ne padnete u iskušenje! ” (Lk. 22, 46.) Potrebno je biti budan i oprezan. Ne smemo spavati. Treba osetiti kad nam se neprijatelj približava i osujetiti ga, odbaciti ga pre nego što dođe i zasedne kod nas.\nNeprijatelj će svakako doći, obilaziti oko nas i probati da se probije do naše duše i osećanja (srca) , jer on drugog posla nema. Ali, to je samo iskušenje. Misaona sugestija, koja je od nečistih sila, još uvek nije greh, dokle god joj ne otvorimo vrata svoga uma i srca, dok je ne pustimo unutra. To je čisto ljudski, na šta nas i apostol Pavle upozorava: „Drugo vas iskušenje nije snašlo osim čovečijega; veran je Bog koji vas neće pustiti da se iskušate većma nego što možete, nego će učiniti sa iskušenjem i kraj, da možete podneti.” (1. Kor. 10, 13.) „Svaku radost imajte, braćo moja, kada padnete u različita iskušenja… blažen je čovek koji pretrpi iskušenje, jer kad bude oproban primiće venac života, koji Gospod obeća onima koji ga ljube.” (Jakov. 1, 2. i 12.) „U Njemu se radujte, iako ste sada malo, ako treba, ožalošćeni različitim iskušenjima.” (1. Petr. 1, 6.) Jer, „zna Gospod pobožne da izbavlja od iskušenja, a nepravednike čuva za kaznu u dan sudnji.” (2. Petr. 2, 9.) Kada pomisliš na tako nešto, uzmi Sveto Pismo. Uzmi svoj Molitvenik. Dobro bi bilo takođe, da i ti i tvoja devojka čitate i ove molitve: http: //svetosavlje.org/molitve/index.php? mlId=13&akcija=prikazi&kt=2 Pozdravlja te, o. Srba


Vatrogasno društvo dobilo novo specijalno vozilo - www.mrkonjic-grad.com\nVatrogasno društvo dobilo novo specijalno vozilo\nVatrogasno društvo u Mrkonjić Gradu dobilo je na upotrebu novo specijalno vatrogasno vozilo vrijednosti 349.000 KM. Sredstva u iznosu od 250.000 KM obezbijedio je Vatrogasni savez Republike Srpske, a 99.000 KM opština Mrkonjić Grad.\nVozilo je opremljeno najsavremenijom tehnologijom i po evropskim standardima koje je isporučila firma ''Cigler'' iz Zagreba. U Mrkonjić Gradu su boravili i instruktori koju su vatrogasce upoznali sa tehnčkim karakteristikama i načinom rukovanja.\nPredsjednik Vatrogasnog saveza Republike Srpske Goran Stojaković rekao je da je neophodno obnavljanje voznog parka vatrogasnih jedinica, jer nova tehnika omogućava veću sigurnost i bezbjednost.\n"Vozilo će mnogo značiti za vatrogasce Vatrogasnog društva Mrkonjić Grad, daće bolju efikasnost u samom radu i spašavanju naših građana. Riječ je o jednom multifunkcionalnom navalnom vozilu koje je bilo neophodno ovoj vatrogasnoj jedinici i lokalnoj zajednici, jer će vatrogasci sad biti spremniji", istakao je Stojaković i dodao da je vozilo kupljeno u okviru realizacije projekta-tehničkog opremanja za 2015. godinu.\n''Samo obnavljanjem vatrogasne tehnike možemo održati korak sa ostalima što se tiče nivoa zaštite od požara, jer nova tehnika omogućava veću sigurnosti i bezbjednost za sve naše građane'', istakao je Stojaković.\nOn je dodao da su, osim Mrkonjić Grada, nova vozila dobile i vatrogasne jedinice u Nevesinju, Derventi i Milićima, a ovih će biti uručeno i vatrogasnoj jedinici u Rogatici.\nStarješina Vatrogasnog društva u Mrkonjić Gradu Željko Laketić je rekao da im je vozilo ove vrste bilo neophodno, jer će njihov rad sada biti mnogo uspješniji i ekfikasniji na terenu.\n''Ovo vozilo će nam puno značiti prilikom intervencija, naročito kada je riječ oko samog momenta dolaska na intervenciju, jer ovdje je vrijeme dragocjneo'', kaže Laketić i dodaje da to važno naročito kada su u pitanju objekti kao i kod saobraćajnih nesreća.\nTehnički direktor Cigler-a Željko Pisk, kaže da vozilo napravljeno prema važećim svjetskim standardima koji se danas koriste i ima takve karakteristike koje mogu riješiti i najteže opasnosti prilikom gašenja požara.\nU toku su radovi i na rekonstrukciji i sanaciji Vatrogasnog doma čime će se poboljšati uslovi za rad i veću efikasnost u pružanju usluga građanima. Vatrogasni dom je izgrađen 1966. godine tokom ratnih dejstava pretrpio je značajna materijalna razaranja.


Broj Bosnjaka u Novopazarskom Sandzaku, Crnoj Gori i Srbiji - Politika - Otvoreni Forum - Novi Pazar\nBroj Bosnjaka u Novopazarskom Sandzaku, Crnoj Gori i Srbiji\nUtorak, 31. Maj 2005\nKoristeci popise stanovnistva 2002/2003 godine, kao i kombinujuci dodatne pokazatelje za realan broj Bosnjaka, dosao sam do sljedeceg broja Bosnjaka u SCG.\nBosnjaci -\t207,595 od 393,223 52.8%\nNovi Pazar - 67,690 od 85,996\t78.7%\nTutin - 28,665 od 30,054\t95.4%\nSjenica - 21,270 od 27,970\t76.0%\nRozaje - 20,400 od 22,693 89.9%\nBijelo Polje -\t20,235 od 50,284 40.2%\nPrijepolje - 17,035 od 41,188\t41.3%\nBerane - 9,095 od 35,068 25.9%\nPlav - 8,810 od 13,805 63.8%\nPriboj - 7,045 od 30,377\t23.2%\nPljevlja - 5,800 od 35,806 16.2%\nNova Varos - 1,550 od 19,982\t7,8%\nBosnjaci u Sjevernom Sandzaku (Srbija) -\t143,255 od 235,567\t60.8%\nBosnjaci u Juznom Sandzaku (Crna Gora) - 64,340 od 157,656\t40.8%\nBosnjaci - 181,875 od 7,498,001\t2.4%\nZnacajnija populacija izvan Novopazarskog Sandzaka:\nBeograd - 7,430\nNovi Sad - 1,675\nMali Zvornik - 605\nSabac - 530\nPancevo - 570\nLoznica - 565\nSubotica - 490\nKrupanj - 295\nBosnjaci - 90,141od 620,145 14.5%\nPopulacija izvan Novopazarskog Sandzaka:\nPodgorica 11,035 of 169,132 6.5%\nBar 10,040 of 40,037 25.1%\nUlcinj 1,500 of 20,290 7.4%\nNiksic 1,375 of 75,282 1.8%\nHerceg Novi 485 of 33,034 1.5%\nTivat 430 of 13,630 3.2%\nBudva 300 of 15,909 1.9%\nKotor 275 of 22,947 1.2%\nCetinje 175 of 18,482 0.9%\nDanilovgrad 95 of 16,523 0.6%\nKolasin 40 of 9,949 0.4%\nMojkovac 30 of 10,066 0.3%\nAndrijevica 11 of 5,785 0.2%\nSavnik 7 of 2,947 0.2%\nZabljak 2 of 4,204 0.0%\nPluzine 1 of 4,272 0.0%\nHoces li to da nam kazes da nas je dosta ili malo\nMislim da nezeli reci nista lose, a podatci koje prezentira su zanimljivi i govore sami za sebe\nZnaci bavi se edukacijom. OK\nHvala Bosniaco na podacima, bas sam trazio po internetu bezuspjesno. Ne bi bilo lose da se napravi makar neka procjena o stranovnistvu u dijaspori.\nNe bi bilo lose da se napravi makar neka procjena o stranovnistvu u dijaspori.\nOvo bi bilo veoma vazno ali je istovremeno i veoma tesko realizovati. Vlada Srbije odnosno, Ministarstvo za dijasporu ima u planu da sprovede popis u dijaspori a predstavnici Zajednice sandzacke dijaspore su vec dobili poziv da se ukljuce u taj projekat sto ce sigurno i prihvatiti. Kakve ce to rezultate dati ostaje da se vidi.\nMislim da ovi podaci sadrze nekoliko statistickih gresaka.\n1. Mnogo je onih u Crnoj Gori koji su se pisali nacionalno kao Muslimani, a ustvari su takodjer Bosnjaci;\n2. Takodjer ne treba zanemariti i broj onih koji su se u CG, da li iz straha ili nekog interesa, pisali kao Crnogorci;\n3. Nadadje dosta je Bosnjaka po vecim srbijanskim gradovima koji su izbjegli (iz kojeg vec razloga) da se pisu kao Bosnjaci;\n4. I naravno ne treba zanemariti ogromnu dijasporu na zapadu koja se jos uvijek smatra "na privremenom radu"\nU svakom slucaju postotak Bosnjaka je evidentno visi nego sto se na prvi pogled cini.\n1. Vec sam ubrojao one u CG koji su se pisali kao "Muslimani", a u stvari su Bosnjaci\n2. Vec sam ubrojao one u CG koji su se pisali kao "Crnogorci", a u stvari su Bosnjaci - Bar, Podgorica, i slicno. Podatke sam bazirao na procjenama na osnovi broja "osoba islamske vjere", odnosa Albanaca i "osoba islamske vjere", kao i onih koji se nisu izjasnili.\n3. Sto se tice vecih srbijanskih gradova, tu postoji najveca devijacija i mogucnost za gresku, buduci da je u njima broj mijesanih brakova najveci. Ja sam brojao samo realan broj osoba koji su Bosnjaci, Muslimani, ili cija djeca/unucad ce najvjerovatnije biti Bosnjaci/Muslimani. Kao sto svi znamo, u Beogradu je najveci dio mijesanih brakova, i daleko najveci broj te djece ce postati pravi Srbi u roku jedne generacije. Upravo zbog toga sam bio konzervativan u pogledu ove kategorije.\n4. Dijaspora je svakako znacajan faktor, ali buduci da dijaspora postoji na svim strana, nisam je racunao, jer je najrealisticnija slika stanja "cinjenicno stanje na terenu". Dakako, po nekim procjenama, 60-80,000 Bosnjaka je otislo iz Novopazarskog Sandzaka u zadnjih 15-ak godina, sto je uticalo na poprilicno nizak procentualan broj Bosnjaka.\nDa li neko raspolaze tacnim informacijama o broju Bosnjaka koji su ostali na Kosovu?


Novi Sad:Remek-dela rimskog vajarstva|FOTO | Kaleidoskop\nKaleidoskop media / Foto: Muzej grada Novog Sada\nRemek-dela rimskog vajarstva biće predstavljena na jedinstvenoj izložbi pod nazivom ROMA AETERNA (Večni Rim) koja će biti otvorena za posetioce od 1. jula do 11. septembra 2020. u Zbirci strane umetnosti Muzeja grada Novog Sada (Dunavska 29).\nDela dolaze iz Fondacije Dino i Ernesta Santareli, društveno-korisne neprofitne organizacije koja je nastala sa ciljem da podstiče istraživanje i širenje znanja iz istorije umetnosti i istorije Rima u Italiji i inostranstvu, a kustoskinja je Danijela Riči. Izložbu organizuju Glocal Project Consulting, Italijanski institut za kulturu u Beogradu i Muzej grada Novog Sada, pod pokroviteljstvom Ambasade Republike Italije u Beogradu i Grada Novog Sada, uz podršku Banca Intesa i DDOR osiguranja.\nRimski vajar, muška bista u lovorovom vencu, oko 140 g.n.e.\nRadionica porodice Gađini, Anđeo glasnik\nTu je i ženski torzo Viktorije ili Nike sa Dionisovom glavom na bogatoj osnovi od mermera u boji tipičan za rimsko kolekcionarstvo XVII veka. Slede dela religioznog karaktera poput Bogorodice sa detetom Gregorija di Lorenca, Arhanđela Gabrijela i euharističkog ćivota iz radionice porodice Gađini, koja je stvarala u Tičinu, Đenovi i naposletku na Siciliji.\nIzložba se završava statuom Apostola Svetog Bartolomeja. Ova jedinstvena figura potiče iz ikonografske tradicije koja se javlja u drugoj polovini XVI veka sa prvim naučnim publikacijama koje istražuju anatomiju ljudskog tela.\nKAKO JE OTKUPLJENA RENOAROVA "KUPAČICA"


El Vergel, Silao de la Victoria - Wikipedia\nEl Vergel, Silao de la Victoria\n20°55′39″N 101°28′25″W / 20.9275°N 101.47361°W / 20.9275; -101.47361\nEl Vergel je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Guanajuato, u opštini Silao de la Victoria.\nPrema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 16 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1770 m.\nEl Vergel, Silao de la Victoria na Wikimedijinoj ostavi\nEl Vergel, Silao de la Victoria na Projektu Open Directory


Yamaha opoziva YZF-R125 - Moto Berza\nYamaha opoziva YZF-R125\nMnoštvo elektronike na bilo čemu može samo značiti da mnogo toga može i krenuti po zlu kada se neki njen deo pokvari. Problem nastane i kada se pokvari prekidač koji automatski gasi motor ukoliko odlučite da krenete sa spuštenom bočnom nogarom.\nNa taj način proizvođač vas je osigurao od pada pri vožnji, ali vam i zadao i dodatne glavobolje ako se taj sistem pokvari.\nZbog problema sa tim sistemom Yamaha s tržišta povlači svoj najmanji sportski model YZF-R125. Za sada je otkriveno kako bi ovaj problem mogao biti prisutan na motociklima sa serijskim brojevima od VG5RE 000.140 do VG5RE 034.437, od VG5RE 040.001 do VG5RE 046.199, VG5RE 048.001 do VG5RE 048.503, kao i od VG5RE 054.001 do VG5RE 054226.\nBudući da sigurnosni sklop ne funkcioniše ispravno on se može isključiti kako bi sprečio polazak sa spuštenom bočnom nogarom. Vlasnici motocikala koji podležu ovom opozivu biće kontaktirani kako bi se u što kraćem roku odazvali u servis gde će problematični sklop biti zamenjen novim i to o trošku proizvođača.


Košarkašice Sloge trijumfom okončale godinu - POŽEGA ONLINE\nKošarkašice Sloge upisale su očekivanu pobedu, na svom terenu, protiv Srbobrana, rezultatom – 74 : 51 (22:18; 17:14; 16:4; 19:15). Utakmica je igrana u okviru 11. kola Druge lige. Požežanke su trenutno četvrte, sa 19 bodova, dva manje od Ženske košarkaške akademije iz Novog Sada, koja je na poziciji broj jedan. Nakon ovog duela sledi kraća prvenstvena pauza, a šampionat se nastavlja 15. januara, kada će košarkašice Sloge igrati ponovo na svom terenu, protiv Spartaka iz Subotice.\nEkipa iz Požege je došla do zaslužene pobede protiv, mora se priznati, limitirane ekipe Srbobrana. Duel je praktično rešen u trećoj deonici kada je domaća ekipa napravila kapitalnu prednost i praktično tada obezbedila trijumf.\nDomaće igračice su od početka kontrolisale meč i držale prednost na svojoj strani. Gošće su u nekoliko navrata, tokom prvog poluvremena, uspevale da se rezultatski vrate u meč, no to je, ipak, bilo kratkog daha.Na odmor se otišlo sa sedam poena prednosti Sloge – 39 : 32.\nU trećem periodu meča dominacija tima iz Požege, koji je u tih deset minuta i rešio pitanje pobednika, tako da je u poslednjoj četvrtini usledilo samo odrađivanje posla. Bila je ovo osma ovosezonska pobeda, uz tri poraza, čime da je ekipa Sloge ostala u vrhu tabele sa dobrim izgledima za najviši plasman, odnosno „skok“ u elitni rang srpske ženske košarke.\nSLOGA: Ignjatović 5, Đokić 2, Filipović 27, Čakarević 4, Karalić 10, Lukić 6, Milijanović 8, Vučković 8, Milaković, Sokolović 4. trener: Saša Mateničarski\nSRBOBRAN: Dunđerski 8, Zorić 8, Curaković 10, Ivetić, Ružin 12, Vijatov, Janković 4, Guljaš, Kulačin 3, Ćurčin 6, Lukić. trener: Slobodan Subić\nNagrada „Ličnost godine“ vatrogasnom društvu iz Požege


zadužbine | ARTIS CENTAR\nCurrently viewing the tag: "zadužbine"\nOplenac, Topola, Karađorđev grad: Prva prestonica pobunjene Srbije\nPrema predanju, na mestu gde su se ukrštala četiri glavna putna pravca u srcu Šumadije izrasla je i razgranala se ogromna topola. Kao neko rukom prirode podignuto svratište često je bila krov nad glavom najrazličitijim namernicima. Hajduk, frajkorac, brz i prek Crni Đorđe Petrović prepoznao je ovu tačku sa koje sa za bistrih dana vidi […]


Mogući saučesnik u ubistvu Đokića pobegao iz zemlje | Info | Crna hronika\n"MOZAK" ZLOČINA POBEGAO IZ SRBIJE?! Policija otkrila KO bi mogao da bude uključen u ubistvo Đokića 35 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPolicija raspolaže operativnim informacijama ko je osoba, koja je po svemu sudeći, tipovala tročlanu porodicu Đokić, čija su tela pronađena pre tri dana u jednoj jami pored smetliša u ataru sela Moravac, nedaleko od Aleksinca.\nGoran (57), njegova supruga Gordana (56) i ćerka Lidija (25) brutalno su ubijeni iz vatrenog oružja, sa najmanje dva metka u glavu i grudi, pokazala je obdukcija. Posle zločina tela su spaljena, a potom naslagana jedno na drugo u rupi.\nPrema saznanjima medija, vatra je najviše oštetila telo devojke. Prema nezvaničnim informacijama, monstruozno ubistvo je najverovatnije počinila razbojnička grupa, koja je imala pomoć nekog iz ovog kraja, koji detaljno poznaje teren.\n"Čovek sa kojim smo hteli da obavimo razgovor je van zemlje. On je regularno prešao granicu u takozvano kritično vreme, odnosno u vreme nestanka i pronalaska tela Đokića. Njegov izlazak iz Srbije zabeležile su kamere. On je u novčanim problemima, ali nemamo podatak da li je pozajmljivao novac od Đokića, odnosno da li im je dugovao. Neki tragovi ukazuju da je on mogao da organizuje ovaj zločin", otkriva sagovornik blizak istrazi.\nPolicija je tokom jučerašnjeg uviđaja našla čauru u zapaljenom automobilu. i dalje se ne zna da li je ubica koristio prigušivač jer nema svedočenja da su se čuli pucnji. Detaljno se pretražuje čitavo područje oko mesta zločina ne bi li se pronašli novi dokazi.\nTakođe, kako se sumnja, ubice su naknadno pokupile čaure, ali postoji mogućnost da su napravile propust, pa bi pronađena čaura mogla da bude jedan od ključnih dokaza. U Aleksicu se juče moglo nezvanilno čuti i da je policija prilikom pretresa stana Đokića pronašla futrolu za pištolj, ali da u njemu nije bilo oružja.\n"Utvrđeno je da Goran nije imao dozvolu za oružje, što ne znači da ga možda nije posedovao. Moguće je da je pištolj nabavio radi lične bezbednosti, jer je neretko bio na meti lopova zbog menjačnice koju je držao. Pošto pištolj nije bio u stanu, moguće je da ga je nosio sa sobom u noći kada je sa suprugom i ćerkom otet i ubijen", kaže izbor iz istrage.\nKako kaže, saznali su da je Goran uvek imao kod sebe imao veliku količinu novca u gotovini.\n"Navodno se nikada nije odvajao od te male metalne kase. Unutra je uvek bilo 50.000, a ponekad i 100.000 evra u gotovini. Ta kasica nije pronađena", istakao je.\nTrenutno je mnogo policajaca u Aleksincu i u Moravcu, gde su poslednji put viđeni. Razgovaraju sa meštanima, češljaju svaki pedalj ovog kraja, kako bi ušli u trag počiniocima. Više osoba je privedeno na informativni razgovor, a prema saznanjima medija, svi su prošli poligraf.\nGORAN GLEDAO UBICU U OČI DOK JE PUCAO: Isplivali detalji obdukcionog nalaza, otkriveni NOVI DOKAZI na mestu zločina


OTVORENO PISMO LJEKARA OPŠTE BOLNICE U MELJINAMA – Radio Herceg Novi\n16. Februar, 2019 5:36 pm\nHomeDruštvoOTVORENO PISMO LJEKARA OPŠTE BOLNICE U MELJINAMA\njul. 12, 2018 at 12:39 pm\nOTVORENO PISMO LJEKARA OPŠTE BOLNICE U MELJINAMA\nprije 7 mjeseci nema komentaraotvoreno pismo ljekara bolnice u Meljinama\nPrvi put, a povodom teške situacije u kojoj radi kolektiv Opšte bolnice u Meljinama, svi ljekari ove ustanove su se sastali i uputili otvoreno pismo medijima, kao i predsjedniku države i predsjedniku Vlade. Pismo prenosimo u cjelosti.\n-Povodom teške situacije u kojoj se Opšta bolnica Meljine nalazi već duže vrijeme i dugotrajnog oglušavanja nadležnih institucija za probleme koje bolnica ima, upućujemo posljednji apel za rješavanje statusa bolnice Meljine.\nU toku je sudski postupak za raskid ugovora Vlade sa konzorcijumom na čelu sa Atlas grupom, formalnim vlasnikom bolnice, koji može dugo potrajati. U međuvremenu se nagomilavaju problemi u funkcionisanju bolnice, prije svega finansijski i kadrovski, koji postepeno vode potpunom prestanku rada bolnice, što bi imalo nesagledive posljedice za građane i mnogobrojne turiste.\nPodsjećamo da je opšta bolnica Meljine jedina zdravstvena ustanova sekundarnog nivoa za područje Herceg Novog , na čiji se rad oslanjaju: Dom zdravlja Herceg Novi, Hitna medicinska pomoć, Institut za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju ‘Dr Simo Milošević’ i sve privatne zdravstvene ustanove u Herceg Novom.\nPozivamo ministra zdravlja, predsjednika vlade, predsjednika države i odgovorne u Atlas grupi na hitan sastanak sa zaposlenima u cilju hitnog rješavanja statusa bolnice.\nU organizaciji sindikata, zaposleni bolnice Meljine su zakazali protestna okupljanja počev od 16.7.2018. , koji mi ljekari bolnice podržavamo, a koja će se svakodnevno održavati do konačnog rješenja statusa bolnica.\nSnežana Đurović, dipl.psiholog\nBiljana Milišić, Mr.Ph. specijalista medicinske biohemije\nSlobodanka Rogan, dipl farmaceut\nTagovi:otvoreno pismo ljekara bolnice u Meljinama\nVOLONTERSKA AKCIJA IZVIĐAČA IZ ANTVERPENA U NOVOM


Rezultati 41 - 50 od 121 This Category · All Listings\nHernia (kila ili bruh)\nKila (bruh ili hernija) je najčesta hiruška bolest kod dece, koja nastaje uglavnom kao posledica nasledne slabosti trbušnog zida ili prevremenog rođenja deteta. Bruh je izbočenje na trbušnom zidu nastalo prolaskom trbušnih organa kroz prirodni ili stečeni otvor na njemu. To izbočenje čini trbušna maramica u koju upadaju trbučni organi, najčešće crevo, bešika, a kod devojčica jajnik. Bruh je veoma čest kod novorođenčadi, posebno kod nedonoščadi. Dečaci su mnogo skloniji bruhu nego devojčice ...\nSvi ljudi, deca i odrasli, bar nekoliko puta tokom dana se zakašlju. Kašalj je široko rasprostranjeni fenomen, naročito u predškolskom uzrastu, pa izaziva veliku pažnju roditelja i zdravstvenih radnika. Zato je važno upoznati se sa njegovim oblicima, mogućim uzrocima, načinima lečenja i prevencije. Kašalj je naglo, eksplozivno izdisanje, pri čemu brzo strujanje vazduha ponese nakupljeni sadržaj sa sluznice disajnih puteva prema ustima. Kašalj je najčešće refleksni odgovor koji nastaje nadražaj ...\nŠta je konjuktivitis? Konjunktivitis je zapaljenje tanke, providne membrane - sluzokože koja oblaže unutrašnju površinu očnih kapaka i vidjivi, beli deo očne jabučice, poznat kao beonjača. Upalni proces se obično razvija na oba oka, a može da se desi prvo na jednom oku, pa da se kroz dan-dva pojavi i na drugom. Isto tako, moguće je da zapaljenje protekne asimetrično, odnosno da bude vrlo izraženo na jednom, a znatno manje na drugom oku. Manifestuje se crvenilom, otokom kapaka, suzenjem, poneka ...\nKoprivnjača (stručno se zove urtikarija - urticaria) je jedna od najčešćih alergijskih manifestacija. Dobila je ime po koprivi, jer promene na koži liče na one koje se jave kada se “ožarimo”. Vide se crveni pečati po koži, koji su nepravilnog oblika, izdignuti iznad ravni kože, a neretko se primećuju beličasti “plikčići”. Ono što je karakteristično za koprivnjaču - jeste svrab, koji je uvek prisutan, a može da bude nesnosan! Uglavnom nastaje kada dete unese na usta neki alergen - u hrani, piću ...\nŠta je impetigo? Impetigo je infekcija kože izazvana jednom od dve bakterije:streptokokom grupe A ili stafilokokom aureus. Može se pojaviti na bilo kom delu tela, no najčešće u predelu usta i nosa te oko guze i na rukama. Impetigo se najviše javlja kod dece koja polaze vrtić ili školu i to u letnjim mesecima. Deca sa već iziritiranom kožom ili ozledama na njoj imaju veću mogućnost oboljevanja od impetiga. Zaraženi deo može, ali i ne mora, svrbeti, a češanje može proširiti zarazu. Pojavljuje se ...\nRano otkrivanje simptoma ušne infekcije kod mališana izuzetno je važno. Što pre otpočne terapija, time su tegobe blaže, a izlečenje brže. Infekcije uha izuzetno su česta pojava kod beba i mališana do druge godine života. Budući da su, po svemu sudeći, neizbežne, rano otkrivanje simptoma garantuje brzo izlečenje. Pročitajte savete našeg lekara i saznajte više o bolovima uha, kao i o tome šta možete da preduzmete da biste ih ublažili ukoliko vaš mališan oboli od ove neprijatne infekcije. ČINJEN ...\nŠta je infektivni eritem? Infektivni eritem (erythem s. erythema infectiosum, megalerythema, peta bolest) je akutna bolest dečjeg uzrasta. Ispoljava se krupnomrljastom ospom koja se pojavljuje u naletima u toku više dana, uz dobro opšte stanje. Oboleli nije infektivan. Bolest izaziva parvovirus B 19 (Parvovirus B19) koji je mali, sferičan virus bez omotača. U jezgru se nalazi jednolančana DNK. Razmnožava se u prekursorima eritrocita Virus je patogen samo za čoveka. Infekcija parvovirusom B 19 ...\nIntolerancija (nepodnošenje) na laktozu kod dece i beba\nŠta je intolerancija (nepodnosenje) na laktozu? Intolerancija tj. nepodnošenje laktoze je nemogućnost ili nedovoljna mogućnost da se svari laktoza, šećer koji se nalazi u mleku i mlečnim proizvodima. Nepodnošenje laktoze uzrokuje nedostatak enzima laktaze, koji proizvode ćelije koje oblažu tanko crevo. Enzim laktaza razlaže laktozu na dva prostija oblika šećera – glukozu i galaktozu, koji se zatim apsorbiraju u krv. Nemaju svi ljudi sa nedostatkom laktaze stomačne tegobe, međutim, oni koji i ...


Usvojena odluka o privremenom finansiranju Mostara - Klix.ba\nUsvojena odluka o privremenom finansiranju Mostara\n17.3.2009. u 12:18\nNakon dva nesupjela pokušaja na redovnim sjednicama, Gradsko vijeće Mostara na današnjoj je vanrednoj sjednici konačno usvojilo odluku o privremenom finansiranju Grada Mostara za prva tri mjeseca ove godine u iznosu od 12,3 miliona konvertibilnih maraka.\nZa odluku su glasovali vijećnici HDZ-a BiH, HDZ-a 1990, SDP-a, HSP-a Đapić-dr. Jurišić, te Narodne stranke Radom za boljitak, dok su suzdržana bila oba vijećnika Stranke za BiH.\nVijećnici Stranke demokratske akcije, njih 12, nisu sudjelovali u radu vanredne sjednice. Iz te su stranke saopćili da je njihov stav da se odluka o privremenom finansiranju ne može usvojiti prije nego što se izabere gradonačelnik. Pri tome stajalištu ostala je i Stranka za BiH, dok su pojedini članovi Narodne stranke Radom za boljitak promijenili taj stav, jer, kako su pojasnili, ne žele da dođe do socijalnih nemira u gradu.\nIako je usvojena kao tačka dnevnog reda, vijećnici nisu raspravljali o Nacrtu proračuna grada Mostara za 2009. godinu jer je sjednica prekinuta. Vijećnici su se složili da se o toj tački neće raspravljati sve dok se ne izabere novi gradonačelnik Mostara.\nInače, prilikom rasprave o privremenom finansiranju Grada Mostara, voditeljica gradskog Odjela za finansije i nekretnine Edita Avdić informirala je vijećnike da je u prva dva mjeseca ove godine smanjen priliv proračunskih sredstava za 20 do 30 posto u odnosu na isto razdoblje prošle godine.\nRazgovor o prihvatu zatvorenika iz Guantanama\n17.03.2009. u 12:13


Bilten – decembar 2007 – Partija rada\nBilten – decembar 2007\nDok se bliži najavljivano “konačno” rešenje statusa Kosova, mase u Srbiji i na Kosovu ne pokazuju mnogo interesovanje za ovo pitanje. Nespremnost masa u Srbiji da idu u novi rat, kao i pokazana nezainteresovanih albanskih masa na Kosovu da učetvuju na parlamentrnim izborima, otkriva šta oni misle o političkim elitama u Srbiji i na Kosovu. Međutim, ove elite koriste nerešeno “pitanje Kosova” kao pogodan uslov za svoje održanje na vlasti, stalno propagandno podgrevajući ovo pitanje, predstavljajući ga kao sudbonosno za život celog naroda. Kao marionete i sredstvo u rukama najmoćnijih imperijalističkih sila, ovi tlačitelji naroda se utrkuju da udovolje interesima svojih nalogodavcima. Američki, evropski i ruski imperijalisti skinuli su humanističke maske i sada otvoreno huškaju srpski i albanski narod, radi ostvarenja svojih interesa, odnosno interesa multinacionalnog kapitala. PR, koja je uvek bila na strani prvedne borbe albanskog naroda za nacionalno oslobođenje i podržavala njihovo pravo na samopredeljenje, smatra da albanske i srpske mase treba da kažu odlučno NE imperijalistima i NATO okupatorima.\nZa mir između srpskog i albanskog naroda!\nZa slobodno i nezavisno Kosovo!\nZa slobodnu i nezavisnu Srbiju!\nŽivela zajednicu balkanskih naroda!\nŽiveo otpor imperijalističkoj okupaciji Balkana!\nNarodne mase u Srbiji sve manje su zainteresovane za parlamentarni politički brlog i inscenirane sukobe između različitih struja političke vrhuške, bez obzira na prenaduvanu medijsku pažnju koja im se posvećuje. Početak serije štrajkova samo je najava jedne drugačije političke scene u Srbiji. Sve je jasnije da je u Srbiji istorijski prevaziđena politička podela na “konzervativno-patriotski” blok i “reformsko-demokratski” blok, zaostala iz devedesetih godina. Sve se jasnije ocrtavaju konture nove podele – podele između vladajuće, kapitalističke, osione i pljačkaške Srbije i Srbije obespravljnih i siromašnih. I dok “patriotski” i “reformski” stranački blokovi mogu da egzistiraju jedan pored drugog, uživajući u raznim koalicionim pogodbama i političkoj trgovini, uz punjenje sopstvenih džepova od tzv. tranzicionih pogodnosti, nastojeći da malim parama kupe socijalni mir, dotle obespravljena Srbija polako ali sigurno počinje da izražava svoje nepristajanje na neslobodu, bedu, poniženje i pljačku koju sprovode ove kapitalističke klike. Javlja se svest da je samo rušenje poretka i uništenje političke i kapitalističke elite u Srbiji uslov za normalan život najširim masama. Čak je i anketa koju je sprovela međunarodna kapitalistička marketinška agencija “Gallup International” pokazala da se ispitanici iz Srbije za revolucionarnu akciju kojom bi se društvo korenito promenilo izjašnjavaju u procentu koji je najviši u Evropi (21%). Međutim, za sada nema jačeg političkog subjekta koji bi to prigušeno narodno nezadovoljstvo mogao da pretoči u snagu koja bi srušila sadašnji poredak. I zato je ponovno afirmisanje parole “Jedino revolucijom!” – čin koji istorijske okolnosti diktiraju najsvesnijim delova društva u Srbiji. Korumprirani poredak koji nije u stanju, niti želi, da svim pripadnicima društva omogući da imaju posao, stan, besplatno školovanje i lečenje, treba nemilosrdno rušiti. “Jedino revolucijom” je politički put kojim se uspostavlja vlast najširih slojeva nad sredstvima za proizvodnju, a ujedno i način kojim se prevazilaze podele i mržnja koja je posejana među narodima na prostoru bivše Jugoslavije i Balkana.\nPitanje koje je danas potrebno postaviti nije da li u Srbiji ima ili nema fašizma, već na koji način se treba suprotstaviti fašizmu. PR i ostale snage revolucinarne levica su 7. oktobra pokazale u Novom Sadu da se fašizmu mora suprotavljati direktno i svim sredstvima, jer se ne radi o jednoj od mnogobrojnih pojava na političkoj sceni, već o sitemu koji se uspostavlja. Reč je o sistemu u kojem će krupni kapital, kao apsolutni vladar Srbije, fašističkim bandama i žandarmerijskim batinašima braniti poredak od narodnih masa. Ćutanje i sklanjanje pred naletom fašizma, samo ohrabruje ove bande da gaze “nesrbe”, “cigane”, “jevreje”, “šiptare”, “balije”, “ustaše”, “komunistički ološ”, “pedere”, “narkomane”, “sekte”, “izdajnike”… sve one koji drugačije misle. PR se zalaže da sve antifašističke snage u Srbiji grade politiku jedinstvenog fronta otpora fašizmu. Politiku koja se neće samo suprotstavljati nosiocima ispoljavanja fašizma po ulicama i drugim javnim mestima, već će se, pre svega, suprotstaviti onima koji organizuju, finansiraju i podržavaju uspostavljanje fašizma.\nU Sofiji je, 2. i 3. decembra 2007. godine, održana Druga konferencija komunističkih i radničkih partija Balkana. Na konferenciji su učestvovale partije i organizacije iz Bugarske, Grčke, Turske/Severnog Kurdistana i Srbije, i to: Bugarska radnička partija (komunista) i Pokret otpora “23. septembar” iz Bugarke, Komunistička organizacija Grčke (KOE), Marksističko-lenjinistička komunistička partija (MLKP) i Maoistička komunistička partija (MKP) iz Turske/Severnog Kurdistana i Partija rada iz Srbije.Predstavnici partija i organizacija koje su učestvovale u konferenciji raspravljali su o problemima s kojim se suočavamo na Balkanu i o načinima njihovog rešavanja, te doneli odluke o konkretnim merama za unapređenje borbe u narednom periodu. Postignuta je saglasnost povodom potrebe i važosti razvijanja prisnije saradnje i solidarnosti među komunističkim, revolucionarnim, progresivnim i antiimperijalističkim snagama balkanskih zemalja, kao i povodom potrebe za vođenjem regionalne antiimperijalističke borbe.\nKonferencija je pozdravila i podržala štrajkove i druge oblike otpora koje radništvo i omladina balkanskih zemalja organizuju protiv imperijalističke agresije i neoliberalne politike. Zaključeno je da neposredni zadatak svih komunističkih, revolucionarnih i antiimperijalističkih snaga na Balkanu predstavlja borba protiv okupacije i hegemonije imperijalističkih sila u našem regionu, protiv imperijalističke agresije i okupacije u drugim delovima sveta, protiv rasizma i šovinizma koji se raspiruju među balkanskim narodima, kao i protiv kapitalističke eksploatacije i pljačke.\nKonferencija je uputila podršku snagama koje se na Balkanu i u drugim delovima sveta suprotstavljaju imperijalizmu i vode revolucionarnu borbu protiv sistema eksploatacije i ugnjetavanja, i izrazila svoju solidarnost s njima.\nSpremnost učesnica Balkanske konferencije da, i pored ideoloških razlika, grade jedinstvo u koordinaciji konkretnih aktivnosti regionalne borbe protiv imperijalizma i neoliberalne politike, putokaz je za sve deklarisane grupe revolucionarne levice u Srbiji i na prostoru bivše Jugoslavije kako treba jačati antikapitalističko akciono jedinstvo.\nOsnažimo antiimperijalističku borbu na Balkanu!\nBilten – mart 2008


Foto: RAS kombo\nFoto: Agencija za zaštitu životne sredine / screenshot\nAmbrozija u crvenoj zoni\nAmbrozija raste na sve strane\nU Srbiji ipak postoje zelene oaze\n"NE MOGU DA DIŠEM, NI OČI DA OTVORIM" Sezona ambrozije je na vrhuncu, evo u kojim gradovima je PAKAO, a gde ljudi mogu da nađu SPAS\nKIJAJU, KAŠLJU, A NEMAJU TEMPERATURU Gužve u domovima zdravlja, ali lekari tvrde: NIJE KORONA!\nAko ste ALERGIČNI NA AMBROZIJU neće vam biti dobro kada vidite ovu grafiku, količine polena su u CRVENOJ ZONI, a ove godine preti posebna OPASNOST\nVideo: Snimak oblaka i sume\nSnimak oblaka i sume\n"NE MOGU U AUTOBUS, MEĐU LJUDE, I PRIJATELJIMA MORAM DA OBJAŠNJAVAM DA NEMAM KORONU" Čak 70 odsto građana Srbije boluje od alergija i evo zašto je to sad POSEBNO OPASNO\nPREDSEDNIK SAD GLASAO NA FLORIDI Tramp: Ovo je bila velika čast (FOTO, VIDEO)\nMADRIĐANI VODE NA NOU KAMPU! Mreže se tresle KAO NA TRACI na početku meča Barselona - Real, Luka Jović i dalje KAO ZAPETA PUŠKA!


autor: M.S. 19.02.2019 0\nEvropska mreža protiv siromaštva raspisala je konkurs za Nacionalnu nagradu za dostojno izveštavanje o siromaštvu i socijalnoj isključenosti.\nPhoto: Mukesh Jain\nU razmatranje će ući novinarski radovi koji na dostojan i nesenzacionalistički način izveštavaju o siromaštvu, njegovim uzrocima i različitim oblicima, sa poštovanjem prema osobama koje žive u siromaštvu.\n– Nacionalnom nagradom za dostojno izveštavanje EAPN Srbija želi da utiče na unapređenje kvaliteta medijskog praćenja fenomena siromaštva i socijalne isključenosti u Srbiji, podizanje svesti opšte javnosti o životu osoba sa iskustvom siromaštva, kao i da nagradi i dodatno motiviše novinare koji kroz svoje radove/priloge na dostojan način izveštavaju o siromaštvu – navodi se u pozivu.\nRadovi prijavljeni na konkurs moraju biti objavljeni u štampanim, elektronskim ili onlajn medijima od nacionalnog, regionalnog i lokalnog značaja, u periodu od 1. februara 2018. do isteka konkursa, 28. februara 2019.\nNagrada će biti dodeljena u martu ili aprilu ove godine, a o pobednicima će odlučivati žiri sastavljen isključivo od osoba s iskustvom siromaštva i socijalne isključenosti. Ova nagrada dodeljuje se drugi put u Srbiji.\nPrijavni obrazac nalazi se na OVOM LINKU, a dodatne informacije mogu se dobiti na adresi [email protected]\nevropska mreza protiv siromastva


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Gusinje dio projekta o održivom upravljanju otpadom\nVRIJEDAN 230.000 EURA 19. 01. 2019. 17:08 >> 16:41 0\nVRIJEDAN 230.000 EURA\nGusinje dio projekta o održivom upravljanju otpadom\nOpština Gusinje je saopštila da je u Beogradu potpisan ugovor za projekat o održivom upravljanju otpadom (BinS), vrijedan 230.000 eura, čiji su oni nosilac, zajedno sa prekograničnim partnerom JKP "Vrela" iz Sjenice.\n"Shodno projektu `BinS` koji je dobio zeleno svjetlo od pomenutog Sektora i EU za Opštinu Gusinje je namijenjeno 115.000 eura dok je za JKP “Vrela” takođe, predviđen isti iznos. Na ovom projektu Opština Gusinje je lider partner projekta (aplikant), dok je ko-aplikant JKP “Vrela”.\nBudžetom projekta previđena je nabavka kamiona za komunalno preduzeće, kontejnera, kanti, alata za kompostiranje, organizacija edukativnih radionica, kampanja, izrada publikacija i ostalo.\nTurizam glavna šansa za bolji život u Gusinju\nGusinje krajem godine dobija pijacu\nKrivična protiv osobe koja je pucala na svadbi\n27. 07. 2019. 5\nSvadba uz rafale iz Kalašnjikova\n27. 07. 2019. 6


30 godina smajlija – Aleksandar Bjelošević\n30 godina smajlija\nPublished by Aleksandar Bjelošević on 19/09/2012\nKada je pre 30 godina kompjuterski stručnjak Skot Fahlman prvi put upotrebio smajlija nije ni slutio da će milionima širom sveta svakodnevna komunikacija postati nezamnisliva bez tog simbola za šalu.\nProfesor Univerziteta u Pitsburgu, kompjuterski stručnjak Skot Fahlman, prvi je zvanično upotrebio smajlija 1982. godine. Namera mu je bila da upotrebom dve tačke i otvorene zagrade olakša svojim kolegama razlikovanje službenih mejlova od privatnih.\n“Predlažem da ovaj karakter 🙂 bude parametar za šalu”, predložio je profesor Fahlman svojim kolegama u mejlu.\nI tako je nastao jedan od najpopularnijih simbola na svetu, koji je vremenom dobio razlličite varijacije.\nMeđutim, tvorcu originala se nova lica smajlija ne dopadaju.\n“Mislim da su ružni i da poništavaju izazov da se na pametan način emocija izrazi putem samo nekoliko znakova standarne tastature”, rekao je Fahlman za “Independent“.\nInače, ruski sajt Yandex je svojevremeno objavio da se tokom jednog meseca postavi oko 3,8 milijardi smajlija, pri čemu je “radosnih” trostruko više – tri milijarde, u poređenju sa 700 miliona “tužnih”. Kako se u istraživanju zaključuje, smajliji, radosni ili tužni, mogu se naći na svakom šestom sajtu. Više o otome OVDE.\nDrugi, sličan znak, koji je takođe popularan, nastao je još ranije. Naime, “Njujork tajms” je pre nekoliko godina objavio da se u transkriptu govora Abrahama Likolna iz 1862, nalazi ovaj simbol 😉 Međutim, nije nikada otkriveno da li je to, zapravo, samo greška u kucanju.\nNa kraju, to i nije bitno. Važno je da što češće koristimo smajlije u mejlovima, SMS porukama… kao znak dobrog raspoloženja.\nCategories: IT novosti Tags: 30 godina od nastanka, Smajli


May 2022 – Gazi Husrev-bey Library\nU utorak, 31. maja 2022. godine, u Srednjoj sali Gazi Husrev-begove biblioteke u Sarajevu s početkom u 15h bit će promovisana nova izdanja Biblioteke. Dobro nam došli!\nNotice board, News May 30, 2022\nPredstavnici Evangelističke crkve u Njemačkoj posjetili Gazi Husrev-begovu biblioteku\nU utorak, 24.05.2022. godine, Gazi Husrev-begovu biblioteku u Sarajevu posjetili su predstavnici Evangelističke crkve u Njemačkoj, zajedno sa predstavnicima Islamske zajednice Bošnjaka u Njemačkoj (IZBNJ). U delegaciji su bili:\nU posjeti Gazi Husrev-begovoj biblioteci u Sarajevu 16.5.2022. godine bila je delegacija Bosansko-jordanske poslovne komore. Direktor Biblioteke, mr. Osman Lavić, izrazio je dobrodošlicu gostima i ukratko ih upoznao sa\nTokom proteklog vikenda (21. i 22. maj 2022.) u dvodnevnoj posjeti Mreži mladih Muftijstva sarajevskog boravili su aktivisti Mreže mladih Muftijstva bihaćkog. Prvog dana susreta gosti su sa domaćinima\nIslamska zajednica (IZ) Bosni i Hercegovini 7. maj obilježava kao Dan džamija, u znak sjećanja na dan kada je u Banjoj Luci 1993. godine minirana džamija Ferhadija, jedna\nThe University of Sarajevo (UNSA) invites all interested in its libraries and collections to a one hour webinar on Tuesday May 10, 2022, 12:00-13:00 h CEST. Abstract This\nNotice board (191)


Nije sve izgubljeno - evo kako da sačuvate svoj kompjuter. Koliko god da ste pažljivi na internetu, uvek postoji mala šansa da budete žrtva hakerskog napada. Bilo da ste slučajno kliknuli na mejl za koji mislite da vam je poslao prijatelj ili na neki link, dešava se.


Skupština Sportskog saveza Grada Zaječara: SIMONOVIĆU JOŠ JEDAN MANDAT | Radio Magnum 103 MHz\nPočetak/Sport/Skupština Sportskog saveza Grada Zaječara: SIMONOVIĆU JOŠ JEDAN MANDAT\nSkupština Sportskog saveza Grada Zaječara: SIMONOVIĆU JOŠ JEDAN MANDAT\nRadio Magnum Send an email 21. novembra 2019. | 09:58\n# Plan za 2018. godinu finasijski je realizovan 2/3, pa neke željene aktivnosti klubovi nisu mogli da ostvare.\nU Zaječaru je juče održana izborna Skupština Sportskog saveza Grada Zaječara, na kojoj su predstavnici klubova članica jednoglasno ponovo izabrali Dragišu Simonovića, profesora fizičkog vaspitanja, za predsednika, kao i članove novog Upravnog i Nadzornog odbora. Bez diskusije, jednoglasno, usvojeni su i Izveštaj o reviziji završnog izveštaja o realizaciji programa za 2018. godinu, kojim je i nezavisna revizorska institucija potvrdila da su i klubovi i Savez dobro radili, Izveštaj o radu SSGZ i Izveštaj Nadzornog odbora za 2018. godinu.\nNešto “žara” u sednicu, u pauzi dok je Verifikaciona komisija utvrđivala predloge za predsednika Saveza, uneli su Miroslav Radojković, karate, Vladica Simić, šah, i Rade Antić, atletika, a njihove diskusije mogu se svesti na dva osnovna pitanja: “zašto nije bilo para za njihove aktivnosti i zašto nema veće saradnje između klubova, Saveza i Grada Zaječara kao finansijera”. Odgovorili su im Igor Božinović, sekretar SSFZ, Mića Stanković, pomoćnik gradonačelnika za omladinu i sport, i predsednik Simonović.\nOni su istakli da je Zakon o sportu jasno propisao koji klubovi i po kojoj proceduri mogu biti finansirani od strane lokalnih samouprava, kao i da se to radi direktno iz budžeta, a ne kao ranije preko Sportskog saveza. Savez je tu da samo pruži pomoć klubovima, ali da su oni samostalna pravna lica koja moraju sama obaviti ceo postupak. Sa druge strane, budžet grada Zaječara već godinama ima problema sa realizacijom, pa je i za sport bilo manje para od željenog, u 2018. godini 15 od planiranih 18 miliona. Zbog toga mnoge aktivnosti nisu mogle biti realizovane.\nKako je diskutante i članove Skupšine obavestio Stanković, zbog takve situacije Grad se opredelio da isfinansira aktivnosti i manifestacije koje će stvoriti uslove i privući mlade da se bave sportom, rekreativno ili takmičarski. Klubovi su ti koji kasnije treba da ih prihvate i nastave da ih sportski razvijaju. Mnoge od tih aktivnosti, naizgled, ne idu u korist klubovima, odnosno nisu odmah prepoznatljive. Takav je slučaj sa atletikom, gde klub trenutno trpi, ali je višegodišnje forsiranje školskog i naročito takmičenja u krosu rezultovalo najvišim priznanjima kako pojedincima takmičarima, tako i Gradu u celini. Rezultat toga je da je Atletski savez Srbije obećao da će uraditi projekte i pomoći da sadašnji Gradski stadion, nakon završetka izgradnje novog fudbalskog stadiona od strane Fudbalsko0g saveza Srbije, umesto da bude srušen pretvore u kompletno i savremeno atletsko borilište koje ispunjava naviše takmičarske i trening uslove.\n15. Festival vlaške izvorne pesme u Boru


Viljareal - Blic Sport\nOVO JE SRBIJA ČEKALA! Luka Jović PRVI PUT u startnoj postavi Real Madrida\nLuka Jović, Reprezentativac Srbije, prvi put od dolaska u Real Madrid biće se u startnoj postavi Madriđana koji u poslednjoj utakmici 3. kola La Lige gostuju Viljarealu. Taj meč se igra ove nedelje od 21 sat.\nDesni reprezentativni bek Antonio Rukavina sve češće dobija šansu u Viljarealu i otkrio gde bi voleo da nastavi karijeru posle Mundijala u Rusiji.\nViljareal ubedljiv i bez Rukavine\nFudbaleri Viljareala ostvarili su petu ovosezonsku pobedu u prvenstvu Španije deklasiravši Las Palmas sa 4:0 (0:0).\nPRIMERA Huanmi u nadoknadi doneo Sosijedadu plasman u Ligu Evrope\nFudbaleri Real Sosijedada, zahvaljujući pogotku Hunamija u sudijskoj nadoknadi, remizirali su sa Seltom u Vigu (2:2) i tako osvojili ogroman bod i plasman u kvalifikacije za Ligu Evrope. Njima je pomogao i Atletiko Madrid koji je sa 3:1 pobedio direktnog konkurenta, ekipu Atletik Bilbaa, dok je Viljareal trijumfom nad Valensijom sa 3:1 obezbedio direktan plasman u drugo po snazi evropsko takmičenje.\nPRIMERA Rezervista Viljareala iznenadio Sosijedad, Valensija opet "grize", Selta bez milosti za Vasiljevića\nFudbaleri Viljareala pobedili su Real Sosijedad u gostima sa 1:0, Valensija je ispratila Bilbao s 2:0, a Selta je trijumfovala nad Osasunom 3:0 u 23. kolu Primere.\nPosle Atletikove, Viljareal napunio i mrežu Hihona, ali i primio neobičan gol /VIDEO/\nDrugom uzastopnmom pobedom u španskom prvenstvu, ovoga puta u Hihonu nad Sportingom od 1:3, fudbaleri Viljareala vinuli su se na četvrto mesto tabele Primere.\nSRBIN NA NOU KAMPU? Rukavina na pragu prelaska u Barselonu!\nFudbalski reprezentativac Srbije Antonio Rukavina mogao bi uskoro da pređe u Barselonu, prenosi španski list "Mundo Deportivo".\nSoldado pokidao ligamente kolena, pauza šest meseci\nFudbaler Viljareala Roberto Soldado odsustvovaće najmanje šest meseci van terena zbog povrede kolena na prijateljskoj utakmici sa Deportivom, saopštio je njegov klub.\nViljareal ostao bez trenera, Marselinjo napustio "žutu podmornicu"\nTrener fudbalera Viljareala Marselinjo Garsija Toral napustio je tu funkciju iako sezona još nije počela, saopštio je klub iz predgrađa Valensije.\nPato posle avanture u Engleskoj potpisao za klub iz Primere\nSvojevremeno jedan od najtalentovanijih napadača sveta Brazilac Alešandre Pato novi je fudbaler Viljareala, objavio je njegov doskorašnji klub Korinstijans.\nRukavina produžio ugovor sa Viljarealom\nFudbalski reprezentativac Srbije Antonio Rukavina produžio je ugovor sa Viljarealom do 2018. godine, saopšteno je na sajtu španskog prvoligaša.\nKlop oduševljen: Odigrali smo iznad mojih očekivanja\nMenadžer Liverpula Jirgen Klop bio je oduševljen posle plasmana u finale Lige Evrope i poručio da je njegov tim zaslužio da se bori za trofej ove sezone.\nLIGA EVROPE Sevilja treći put zaredom u finalu, Liverpul hoće da je skloni sa trona /VIDEO/\nU finalu Lige Evrope igraće fudbaleri Sevilje i Liverpula, 18. maja u Bazelu, i pobednik će se plasirati u Ligu šampiona naredne sezone. Branilac trofeja je na svom terenu savladalo Šahtjor sa 3:1 i sa ukupno 5:3 rešio polufinale u svoju korist, dok je Liverpul sa 3:0 u revanšu nadoknadio poraz od Viljareala 0:1 iz prvog meča.\nKlopova poruka fudbalerima Liverpula: Igrajte srcem, kao Atletiko Madrid!\nUoči revanš meča polufinala Lige Evrope sa Viljarealom, koji je njegovu ekipu savladao u Španiji sa 1:0 golom u sudijskoj nadoknadi vremena, trener Liverpula Jirgen Klop imao je zanimljivu poruku za svoje igrače.\nKlop: Biće na Enfildu potpuno drugačija priča, ova trka još nije gotova\nTrener fudbalera Liverpula Jirgen Klop istakao je da minimalna prednost Viljareala (1:0) u polufinalu Lige Evrope nije nenadoknadiva.\nAdrijan šokirao Liverpul na “Madrigalu”, Sevilji slađi remi!\nU prvim mečevima polufinala Lige Evrope Liverpul je poražen na gostovanju Viljarealu (1:0), Šahtjor i Sevilja remizirali u Ukrajini (2:2).\nNE POSUSTAJE NI REAL Trojka Madriđana za nastavak neizvesne trke\nOčito je da će se do kraja sezone voditi žestoka borba za prvaka Španije. Posle pobeda koje su ostvarili Barselona i Atletiko, tri boda je osvojio i Real.\nViljareal uzeo bod Barsi posle 0:2, Valensija tone sve dublje\nFudbaleri Barselone remizirali su na gostovanju Viljarealu (2:2), iako su imali dva gola prednosti, u okviru 30. kola Primere.\nViljareal srušio Valensiju u poslednjem meču u 2015. godini\nFudbaleri Viljareala pobedili su danas Valensiju na svom stadionu sa 1:0, u 17. kolu španske Primere.\nAtletiko i Selta lako u narednu fazu Kupa Kralja\nFudbaleri Atletika savladali su Reus Deportiu sa 1:0 i nakon pobede u prvom meču (2:1) prošli u osminu finala Kupa Kralja. Selta je na svom terenu savladala Almeriju minimalnim rezultatom (1:0).\nViljareal preokretom do bodova, nula u Bilbaou\nFudbaleri Viljareala pobedili su na svom terenu Rajo Valjekano sa 2:1 u 14. kolu Primere i zadržali priključak za vodećim ekipama, dok je Hihon savladao Las Palmas sa 3:1.\nReal se vratio na pobednički kolosek, šou i het-trik Adurica za istoriju /VIDEO/\nUvodni meč nedeljnog programa Primere doneo je prekid loše serije fudbalera Hetafea koji su napravili iznenađenje i na svom terenu savladali Viljareal sa 2:0, dok je Real Madrid istim rezultatom slavio na gostovanju Eibaru. Večernji šou bio je rezervisan za Arica Adurica i njegov het-trik u pobedi Bilbaoa nad Rajo Valjekanom sa 3:0.


Upisali pogrešno ime opštine i ime komšijske opštine... - Aleksinačke novine\nNaslovna/Arhiva vesti/Upisali pogrešno ime opštine i ime komšijske opštine…\nUpisali pogrešno ime opštine i ime komšijske opštine…\nUkupan broj pregleda: 220\nPlan grada opštine Aleksinac postavljen ispred Centra za kulturu i umetnost, odnosno kod Doma kulture. U njemu se nalaze čudna imena poput “Alekinac“, “Opština Svljig“, “Opština Niš“…\nU planu možete detaljno biti informisani o svim gradskim naseljima, ulicama i mapi grada što je i cilj plana jedne opštine, ali ukoliko niste iz Srbije ili niste najbolji sa geografijom, ovaj plan može i da vam bude zanimljiv, zbog imena u njemu, odnosno slovnih grešaka.\nNaime, ako malo detaljnije zagledate mapu videćete vrlo uočljivu i nedopustivu grešku u tekstu i to iznad spiska seoskih naselja gde umesto Aleksinac stoji Alekinac.\nDruga greška koju su uočili naši novinari jeste naziv opštine sa kojom se graniči Alekinac, odnosno Aleksinac, a to je opština Svrljig. Neko je prilikom kucanja bio očito gladan te “progutao“ jedno slovo i Svrljig se pretvorio u Svljig.\nSledeća greška, na svu sreću nije slovna a ni toliko velika pa može da se svrsta u red malih grešaka, a to je naziv Grada Niša, koji je na ovoj tabli preimenovan u OPŠTINU NIŠ koja po svemu sudeći nepostoji kao takva, već postoje niške gradske opštine i jedan Grad Niš.\nDa li postoji još slovnih grešaka, ostavljamo vam da saznate i to podelite sa nama, ovde ili na našoj fejsbuk stranici.\nAli kako bi naš narod rekao, ko radi taj i greši.\nAlekinac Aleksinac Greška Greške Svljig Svrljig Zanimljivosti\nDve nove Dačije za policijsku stanicu u Aleksincu\nPredstava „Beton mahala”\nFUDBAL: ‚,Rudar Alpos“ ubedljivo zadnji na tabeli\nPrva pobeda ekipe “Aleksinac“ na “Vidovdanskom turniru“ (VIDEO)\nU KOMŠILUKU: Počele prijave za turnir u malom fudbalu! Nagrada 350.000 dinara!\nDA LI STE ZNALI: Usvojen budžet Opštine Aleks


Kultura religije neće biti zaseban predmet - Klix.ba\nNastava u RS-u\n20.8.2009. u 13:02\nMinistarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske (RS) odlučilo je da kultura religije neće biti uvedena u srednje škole kao poseban predmet, već će se izučavati kao dodatni modul u okviru predmeta Demokratija i ljudska prava, saopćeno je danas iz ovog ministarstva.\nU saopćenju se navodi da je ovakva odluka donesena u skladu s rezultatima ankete koju je Republički pedagoški zavod proveo s učenicima, roditeljima i nastavnicima, te da su stručne analize ankete pokazale da se nisu stekli uvjeti za uvođenje kulture religije kao zasebnog predmeta.\nJoš se navodi da je kultura religije uvedena u prošloj školskoj godini kao eksperimentalni predmet s namjerom da učenici izučavaju osnovne religijske vrijednosti i pojmove s aspekta četiriju tradiocionalnih religija u BiH.\nSrpska pravoslavna crkva ranije se usprotivila uvođenju kulture religije u školski program srednjih škola u RS-u.\nMinistarstvo prosvjete i kulture pozvalo je predstavnike četiriju tradicionalnih religija u BiH da predlože po jednog eksperta koji bi s predstavnicima resornog ministarstva radili na poboljšanju udžbenika o kulturi religije i na edukaciji nastavnika koji će predavati taj predmet.\nOpijum porodični ritual u Afganistanu\n20.08.2009. u 13:05


Urbanistički haos u Vojvođanskoj: Zgrade ima ali ne postoji - NOVA portal\nHronika Autor:Marko Radonjić23. Sep. 202012:06 > 12:112 Komentara\nStanari zgrade u Vojvođanskoj ulici u Beogradu ponovo su se obratili našoj redakciji, nezadovoljni početkom izgradnje devetospratnice na susednom placu, a novi javni dokumenti do kojih su došli pokazuju da je Sekretarijat za urbanizam i građevinske poslove u lokacijskim uslovima "prevideo" njihovu zgradu", odnosno da je njihova zgrada papirološki ustvari - nepostojeća.\nKrajem avgusta ove godine, novinari portala Nova.rs došli su na poziv stanara iz četvorospratnice u novobeogradskoj Vojvođanskoj ulici 11, koji su zabrinuti činjenicom da je investitor na susednoj parceli počeo da zida devetospratnicu sa podzemnom garažom na dva nivoa, koja bi mogla da ugrozi stabilnost njihove zgrade.\nNjihova zgrada, izgrađena u okviru projekta “Hiljadu neprofitnih stanova”, označena je kao “slobodnostojeća”, što znači da nijedna njena strana ne dodiruje susednu parcelu, ali investitor, “Uzor promet”, planira da na njihovu zgradu “nasloni” svoju devetospratnicu. Oni su tada rekli i da je pomenuta firma, čiji su vlasnici braća Zoran i Bojan Matijević, legalno “ukrala” nekoliko metara od njihovog placa, te da im je od njih stigao dopis u kome traže da celu stranu “oslobode” od klima uređaja, oluka i svega drugog što se na toj bočnoj strani nalazi.\nStanari “neprofitnih stanova”: Matijevići ukrali deo placa\nArčenje novca Beograđana: Gradske stanove očerupali lopovi\n02. Sep. 2020 16\nKad roštilj zasmrdi: Stanare Cvijićeve guši dim iz fast-fuda\nNakon tri nedelje stanari iz Vojvođanske 11 došli su do novih dokaza, koji pokazuju da, kako oni kažu, krivac nije firma “Uzor promet”, već Grad Beograd, odnosno Sekretarijat za urbanizam i građevinske poslove.\n“U lokacijskim uslovima za njihov objekat stoji da je objekat prema položaju na parceli jednostano uzidan u odnosu na bočne granice parcela, što će reći da je projektovana, planirana i odobrena gradnja do kraja parcele prema nama, a naš objekat se ne pominje na parceli, kao da ne postoji. Oni nemaju ograničenja što se tiče gradnje objekta sa ove strane, jer je po dokumentu, odnosno njegovim lokacijskim uslovima, naša zgrada zapravo – livada”, objašnjavaju stanari.\nOno što je čudno, kako oni kažu, jeste to što Grad Beograd njih ne vidi kao stambeni objekat, nego kao katastarsku parcelu.\n“Grad Beograd je izgradio, finansirao, i prodao nam stanove sa rokom otplate od 20 godina. Mi svakog meseca plaćamo ratu, ako ne platimo jednu, stigne nam opomena od njih, a Grad Beograd u lokacijskim uslovima za izdavanje građevinske dozvole za gradnju na susednom placu, nas ne vidi kao objekat, već samo kao parcelu”, kategorični su stanari.\nTakođe, ono što kod stanara izaziva sumnju je to što sa druge bočne strane, postoji objekat davno započet, nezavršen i neuseljen, koji se pominje u lokacijskim uslovima devetostpratnice u izgradnji.\n“U lokacijskim uslovima za novu zgradu, pominje se da je novi objekat, projektovan i da se gradi 11.6 metara od susednog objekta. To je objekat koji je davno završen i neuseljen, on stoji i pominje se, a mi smo samo katastarska parcela. Propis o gradnji i parcelizaciji propisuje daljinu objekata, sa naše strane nema ograničenja, niti imao od koga ili čega da se udalji, jer mi smo samo, po papirima, livada”, kažu stanari i podsećaju da je nekoliko metara njihove parcele ukradeno, a koliko, to može da utvrdi geometar.\nOd Gandijeve do Ulice Ivana Ribara\nVojvođanska ulica od Gandijeve do Ulice dr Ivana Ribara izgrađena je po novim urbanističkim uslovima i stambeni objekti su samo sa jedne strane.\n“Čitav niz je izgrađen od objekata spratnosti prizemlje plus tri sprata, a sada se pojavljuje dozvola za gradnju objekta koji ima visinu minus dva u zemlju, prizemlje, plus devet spratova i potkrovlje, koje se ne uklapa ni u jednu logičnu, urbanističku celinu. Ako je neko u nizu od kilometar mogao da izgradi preko 20 stambenih objekata i da svi budu približne visine i spratnosti, a sad se našao neko pametan da napravi duplo višu zgradu”, ogorčeni su stanari.\nPlaše se da se zgrada ne uruši\nZbog načina na koji je planirana gradnja, stanari su jako zabrinuti, jer se plaše da će za nekoliko godina doći do rušenja pojedinih delova zgrade.\n“Po kvalitetu gradnje i kako sad stvari stoje sa pukotinama za tri ili četiri godine imaćemo urušavanje našeg objekta, a neće moći da priđe nijedan majstor na zajedičkoj strani. Možemo iznutra da krečimo ali džaba”, kažu oni, dok jedan od komšija napominje da kada su krenuli radovi, radnici su zakačili žilu zbog čega se u stanovima osetio potres.\nMeđutim, u lokacijskim uslovima, samo na drugoj strani, gde je reč o elektromreži, stoji da je trafostanica u Vojvođanskoj 11, koja se, prema rečima stanara, nalazi u njihovoj zgradi.\n“U lokacijskim uslovima postoji objašnjen način priključivanja na elektromrežu i tu se pominje Vojvođanska 11. Grad Beograd je kroz lokacijske uslove odredio uslove napajanja i povezivanje na elektromrežu. Nas malo nema, malo nas ima. Kada je reč o struji, tu nas ima” navode stanari.\nGrad Beograd je, pričaju stanari, kao jedan od uslova investitoru naložio izmeštanje magistralnog voda na javnu površinu.\n“Tada smo mislili da je to radi toplovoda, ali sada smo ukapirali da su sve pripremali, kako bi imali sve za početak izgradnje zgrade. Na satelitskom snimku vidi se da je formirana njihova parcela, toplovod je išao blizu naše zgrade, i naloženo je investitoru da izmesti toplovod na javnu površinu. Javna površina ide paralelno pored njihovog placa i onda više nema javne površine, zbog čega su oni formirali pojas javne površine iza njegove parcele. To znači da je javna površina napravljena da bi se ispunili uslovi da toplovod ide javnom površinom, kako bi mogao da izmesti i da gradi, što se na snimku jasno vidi”, navode stanari.\nU lokacijskim uslovima, kako kažu stanari, određena je visina objekta odnosno previđen objekat najviše 32 metara, odnosno visina najviše tačke na objektu 37 metara, što je po građevinskim standardima i normama, prizemlje plus osam spratova, plus potkrovlje.\n“Zgrada koja bi trebalo da se izgradi ima prizemlje, plus devet plus potkrovlje. Oni su sad u projektu predvideli da se visina uklapa u norme, iako je sprat viši. Oni su izračunali da će njihov objekat od prizemlja, devet spratova i potkrovlja biti 34,58. Građevinska norma predviđa visinu od 32 metra, odnosno 37 metara, što će reći da će njihova visina objekta biti 190 centimetara po spratu, ni toliko”, navode stanari.\nObraćali se mnogim institucijama\nStanari su odlučni da reše sporno pitanje pa su se obratili mnogim državnim i gradskim organima, ali odgovor nikada nisu dobili.\n“U međuvremenu smo se obraćali Sekretarijatu za imovinsko pravne poslove, sektoru za stanovanje, tražimo zaštitu objekta i stanara jer je Grad Beograd izvođač, projektant i finansijer naše zgrade. Pošto smo na polovini otplate, smatramo da bi Grad Beograd trebalo da nas zaštiti, jer je ovo još uvek imovina Grada Beograda sve dok ne isplatimo sve rate”, kažu oni.\nStanari dalje navode da su se obratili i Gradskom pravobranilaštvu Grada Beograda, Sekretarijatu za urbanizam i građevinske poslove koji je izdao građevinsku dozvolu i Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\n“Zahtevali smo da se vanredno preispita izdata građevinska dozvola i da se na transparentan način obavi procedura izdavanja građevinske dozvole za tu parcelu. Molimo i tražimo da mi budemo uključeni kao zainteresovana strana, i priložili smo naše odobrenje o gradnji u kojoj stoji da je Grad Beograd sagradio naš objekat, da smo slobodno stojeći objekat, da faktički postojimo na parceli 3347/33, iako se u građevinskoj dozvoli parcele pored to ne vidi. Dostavili smo kopije satelitskog, katastarskog snimka našeg objekta i susedne parcele, kao i dopise “Uzur prometa” u kome kažu da je sve sa naše strane zgrade nezakonito postavljeno, što u neku ruku, gledajući sve ovo, imaju osnov i da kažu”, navode stanari.\nKako je moguće da njihova zgrada ne postoji u lokacijskim uslovima za izgradnju objekta pored, stanari ne znaju, ali pretpostavljaju da je verovatno bilo nekog uticaja.\n“Naša zgrada je uknjižena u katastru. Onda smo 2015. godine dobili obaveštenje od Grada Beograda da možemo da uknjižavamo stanove pojedinačno, kako bi kasnije mogli nesmetano da prodamo nekretninu, a prvih pet godina smo imali ograničenje”, kažu oni.\nZa kraj, oni apeluju na sve ljude koji mogu da utiču da se njihov problem reši.\n“Odradili su lokacijske uslove i izdali građevinsku dozvolu na uštrb naše zgrade. Trebalo bi da se nepravda ispravi i da se primene propisi između objekta, kako bi živeli kao sav normalan svet. Ko god da stoji iza gradnje neka radi i gradi, ali neka poštuje propise i nas kao žive ljude. Ovo nam pravi velike probleme i mnogo utiče na sve nas. Već smo imali problema na prvom spratu, jer je u jednom stanu već počeo da opada malter sa plafona”, zaključuju oni.\nGrad Beogradgrađevinska dozvolaizgradnjalokacijski usloviNovi Beogradvojvođanska ulicazgrada


Goveda rase Angus - Agro TV\nPočetna Agro svet Goveda rase Angus\nAngus je rasa koja se uglavnom koristi za proizvodnju mesa, a pretpostavlja se da potiče od crnih bezrožnih goveda sa planinskih područja Škotske. Ova regija se odlikuje siromašnim kvalitetom zemlje i hladnijom klimom tokom većeg dela godine. U 19. veku započet je selekcionarski rad pomoću umatičenih goveda, pogotovo u oblastima Angus i Aberdin, što je doprinelo širenju uzgoja i stvaranju veće populacije, uz primenu savremenih tehnika odabiranja.\nGlave odlike rase su: nizak rast (prosečna visina grebena kod krava iznosi 115 do 120 cm, a kod bikova oko 120 do 135 cm), veoma razvijene proporcije prednjeg i zadnjeg dela tela, mala glava, široka u čelu i bez rogova, kao i kratak, snažan, mesnat vrat i izdužen trup. Prosečna težina iznosi 550 kg za krave, odnosno 850 kg za bikove, mada utovljeni bikovi mogu težiti i preko 1000 kg. Noge su kratke, a mišići u predelu butova dosežu do skočnih zglobova. Angusi su izvorno crne boje, ali su se vremenom pojavili i drugi sojevi, tako da sad preovladava crvena boja tela. Vime uglavnom ostaje belo.\nTelići su obično po rođenju manje mase (oko 35 kg), pa se za proizvodnju teletine praktikuje ukrštanje sa krupnijim rasama. Ipak, baš zbog ove osobine, teljenje je uglavnom lako i bez komplikacija. Mlečnost je tolika da može prehraniti tele, odnosno kreće se od 1800 do 2200 litara mleka za 6 meseci, nakon čega se praktikuje zasušenje krava, i tranzicioni period pred novu reprodukciju. Inače, Angus krave su poznate po svojoj ranostasnosti i polnom sazrevanju.\nŠto se zdravlja i otpornosti tiče, postoje neke bolesti kojima je ova rasa sklona. U proseku jedno od četiri teleta pati od bolesti kostiju i mišića Arthrogryposis multiplex, koja smanjuje pokretljivost zglobova. Takođe, može se javiti hidrocefalija, čiji je simptom uvećana, deformisana glava. Kod ove rase je i patuljavost uočena nešto češće. Ipak, sreća je da je većina ovih bolesti recesivna, odnosno javiće se samo kada oba roditelja nose „bolestan“ gen.\nKao što smo već naveli, ova rasa se gaji mahom zbog dobijanja mesa. Iako ne postiže zavidnu veličinu, kvalitet mesa je odličan, sa velikim procentom mišićnog tkiva i veoma tankim potkožnim slojem masti. Bikovi se upotrebljavaju i za ukrštanje sa mlečnim rasama radi dobijanja teladi koja se odlikuju dobrom tovnom sposobnošću i kvalitetom mesa, pri čemu su teljenja izuzetno laka, pa se ponekad u mlečnim stadima praktikuje osemenjavanje prvotelki mlečnih rasa sa semenom angus bikova, jer teljenje ne uzrokuje stresne situacije po prvotelke, koje tada veoma lako ulaze u laktaciju i u dalji proces reprodukcije. Tako su, na primer, junice melezi angusa sa frizijskim govedom vrlo popularne u stadima sisajuće teladi u sistemu „krava-tele“ i čine dobru osnovu za buduću kravu dojilju. Ako se one opet ukrste sa angus bikom, dobijene junice su idealne krave dojilje, a muško potomstvo se tovi i iskorišćava za proizvodnju mesa.\nOsim svega navedenog, jedna od glavnih prednosti ove rase je što pruža mogućnost organskog uzgoja. Takođe, velika prednost angus goveda je mogućnost dobre reprodukcije i tovnih osobina u relativno skromnim uslovima, uz minimalno angažovanje radne snage.


2001/07/03 16:09 �utnja o odlagali�tu nuklearnog otpada\nTUE, 03 JUL 2001 16:09:57 GMT\n�utnja o odlagali�tu nuklearnog otpada\nPra�ina na Gajgerovom broja�u\nBiha�, 03.07.2001. Udru�enje ekologa "Unski smaragdi" iz Biha�a darovalo je op�tini Bu�im jedan Gaiger-Milerov broja�. To je najvi�e sto su mogli uraditi za ovu op�tinu nakon najava iz susjedne Hrvatske i odluke tamo�njeg Sabora da se uz samu dr�avnu granicu sa BiH, 5 do 8 kilometara daleko od centra ovog kraji�kog gradi�a, gradi odlagali�te nuklearnog otpada i nakon �utnje bh. vlasti povodom takve odluke.\n"Gotovo je nevjerovatno da se o tome pri�a, a da ja kao na�elnik op�tine Bu�im ne znam ni�ta. Mi smo nakon pisanja medija u Hrvatskoj jo� 1999. o tome izvijestili Vije�e ministara BiH, Ministarstvo vanjskih poslova BiH, pisali su i predstavnici Unsko-sanskog kantona, ali nikada nikakvog odgovora nije bilo. Sve �to znamo poti�e iz hrvatskih medija i ne bi me iznenadilo da se nuklearni otpad ve� i odlaze na Trgovskoj gori", govori za AIM na�elnik op�tine Bu�im Jasmin Emri� - darovani GM-broja� jo� nije upotrijebio. Pomo�nik resornog ministra, Martin Rude�, pak, tvrdi da u BiH ima mnogo drugih, ve�ih problema u oblasti ekologije nego je to Trgovska Gora "koja se nalazi �ak u susjednoj dr�avi!"\nHrvatski Sabor je o odluku o gradnji odlagali�ta nuklearnog otpada donio davno, a lokacija uz dr�avnu granicu sa BiH odabrana je i uklju�ena u program gradnje jo� 1999. godine. Od tada traje nastojanje op�tine Bu�im i Unsko-sanskog kantona da od Vije�a ministara BiH i Ministarstva vanjskih poslova ishode bilo kakvu akciju prema susjednoj Hrvatskoj ili me�udr�avni razgovor, odnosno bilo kakvu informaciju vi�e. Ali, bez ikakve zvani�ne reakcije, stava ili sli�no. Samo je ambasador BiH u Hrvatskoj tada�njem zamjeniku ministra vanjskih poslova - i to na njegovo insistiranje a nakon pisma na�elnika op�tine Bu�im - poslao isje�ak iz novina u kome se pi�e o gradnji odlagali�ta.\nA na na�e insistiranje krajem marta ove godine dobili smo zvani�ni stav Ministarstva vanjskih poslova u kojem se ka�e: "Raspola�emo takvim informacijama, tim prije �to je spomenuta strategija objavljena i u slu�benim novinama Hrvatske. Ovom prilikom �elimo upozoriti na bazelsku Konvenciju o kontroli prekograni�nog prijenosa opasnog otpada (toksi�an, zapaljiv, ekotoksi�an) prema kojoj opasan otpad mora biti polo�en �to bli�e mjestu nastanka (Mjesto konvencije je Secretariat of the Basel Convention, Geneva Executive center in Basel, Switzerland), a koja je stupila na snagu 5. maja 1992. godine. O�ekujemo da �e i vlasti Republike Hrvatske s du�nom pa�njom tretirati to pitanje. Ono �e svakako biti predmetom bilateralnih razgovora, a sve u cilju intenziviranja dobrosusjedskih odnosa izme�u BiH i Hrvatske." No, krajem maja iz MVP BiH, nakon zvani�ne posjete Hrvatskoj, ministar vanjskih poslova Zlatko Lagumd�ija izdaje saop�tenje za javnost u kome stoji da: "BiH nije ranije zvani�no obavijestena jer nije �lanica Konvencije o procjeni uticaja odlaganja na okoli� (ESPOO), pa Vlada RH nije imala obavezu da je obavijesti". U istom saop�tenju pi�e i to da je Vlada RH "notirala ovaj problem i o�ekuje se da �e biti dostavljen i zvani�ni odgovor".\nZeni�ki ekolog, profesor Mustafa Omanovi� tvrdi da je pri�a o ESPOO konvenciji i nepostojanju obaveze za zvani�no obavje�tavanje BiH "notorna glupost, barem poslije augusta 1998. godine kada je BiH potpisala Arhusku konvenciju po kojoj svaki gra�anin ima pravo javnog u�e��a u dono�enju odluka, pristupu pravosu�u i informacijama kada se radi o pitanjima iz oblasti �ivotne okoline". Arhu�ka konvencija je, prema Omanovi�evim rije�ima, mnogo "ja�a" od ESPOO, jer govori o transparentnosti svih informacija vezanih za okoli� i pristup javnosti cijelom procesu dono�enja odluka i to kroz organe vlasti i sudske strukture. Izra�avaju�i strah da je BiH ve� postala evropska i svjetska deponija nuklearnog otpada, jedan sarajevski ekolog, ilustruju�i kako ESPOO konvencija ba� i nije djelotvorna, tvrdi da je samo Amerika raznim dr�avama u svijetu du�na vi�e od 1728 milijardi dolara po osnovu naknade za razne �tetne efekte zra�enjem preko me�udr�avnih granica.) No, prema posljednjim informacijama do kojih smo do�li, BiH, odnosno Vlada Federacije BiH, u �ijoj nadle�nosti jeste ekologija i porostorno ure�enje, pristala je na gradnju tog odlagali�ta!\nU federalnoj Vladi, pomo�nik ministra za okoli� i prostorno ure�enje Boris Britvar tvrdi da to nije istina, da se na sastanku u Hrvatskoj uop�te nije razgovaralo o tome da li BiH pristaje ili ne pristaje na gradnju odlagali�ta, nego o tome kako bi BiH mogla �to prije potpisati pomenutu Konvenciju (ESPOO) i da je jedan od zaklju�aka bio da �e RH pomo�i BiH da �to prije ispuni uslove pristupa. Ova pomo� prakti�no bi zna�ila, pojasnio je kasnije Rude�, izadministrirati neke stvari za potrebe BiH, prevesti Konvenciju, upoznati vlasti u BiH za tehni�kim odrednicama pristupanja Konvenciji, ustupiti plan pristupanja Konvenciji koji je kori�ten u Hrvatskoj, prenijeti operativna iskustva...S druge strane, pak, Britvar tvrdi kako jo� nema mjesta panici oko eventualne gradnje spornog odlagali�ta jer "ako do gradnje i do�e do tada ima jo� najmanje pet do sedam godina", a do tada �e BiH i potpisati Konvenciju i dobiti pravo stavljanja primjedbe. Drugi pomo�nik federalnog ministra za prostorno ure�enje i okoli�, Mladen Rude� za jedan sarajevski dnevnik tvrdi da su svi ovi strahovi samo rezultat neobavije�tenosti i nedovoljne edukacije gra�ana. U izjavi za AIM on podsje�a da je Trgovska Gora problem u susjednoj dr�avi i da mi tu ba� ne mo�emo mnogo uticati, ali podsje�a da u BiH ima mnogo i ve�ih i ozbiljnijih problema o kojima niko ne govori - de�ava se �ak i to da gra�ani na smetlji�tima na�u radioaktivni otpad (kao nedavno radioaktivni izotop!!!) i da o tome onda niko ne pi�e, te da BiH ima vlastiti otpad koji je mnogo opasniji od eventualnog zra�enja koje bi moglo postojati nakon gradnje odlagali�ta na Trgovskoj Gori: "Polovi�ne informacije su najopasnije, ve�a je �teta recimo od nedovoljno pa�ljivog rada ljekara na radiolo�kim odjeljenima, od pesticida, od medicinskog otpada... ali nama uvijek trebaju skandali i niko nije spreman ili nema osje�aja za edukaciju ljudi", ka�e Rude�\nIstovremeno sa ovakvim razi�ljanjima u F BiH ekolozi u Hrvatskoj vode ozbiljne akcije protiv gradnje odlagali�ta uop�te: "Hrvatska uop�te nema vlastiti nuklearni otpad i to eventalno odlagali�te je, mi se pla�imo, poku�aj da se u�ini usluga ili �ak protuusluga nekoj od prijateljskih zemalja, mo�da Francuskoj koja ima vi�e od 40 vlastitih nuklearki, ili Italiji, Njema�koj... Mi smo za svoje akcije protiv gradnje odlagali�ta dobili podr�ku �ak iz Novog Meksika odakle nam ekolozi pi�u da ni po koju cijenu ne dozvolimo gradnju tog odlagali�ta" ka�e za AIM kostajni�ki ekolog Daniel Pavli�. On napominje da ekolozi vode veoma intenzivnu akciju u Hrvatskoj, ali nemaju dovoljno jaku podr�ku medija, prvenstveno dr�avne televizije. U Hrvatskoj ima ekologa koji razmi�ljaju i ovako: "Ako si je Hrvatska izvolila napraviti nuklearni otpad neka ga onda izvoli i zbrinuti negdje na svojim prostorima, a ne uz granice i naseljena mjesta drugih zemalja". Jedan hrvatski ekolog podsje�a da su u igri bile jos tri lokacije: Psunj, Papuk i Maslova�ka gora, ali su navodno odba�ene iz politi�kih razloga! No on istovremeno tvrdi da su nezvani�no saznali da je lokacija uz granicu za BiH odabrana upravo zbog �injenice da BiH nije potpisnica pomenute ESPOO Konvencije.\nU BiH bi se u opasnosti od zaga�enjana�la i rijeka Una, koja bi uskoro trebala biti uvr�tena me�u UNESCO-ove predmete brige i za�tite, a ova rijeka kao i voda sa izvori�ta Klokot, koje bi tako�er moglo bilo zaga�eno, teku pravo u Hrvatsku �to je dodatni izvor brige tamo�njih ekologa, ali i vlasti. Valja napomenuti da je direktor hrvatske Agencije za otpad Antun Shaller jo� 1999. godine tvrdio da, ukoliko istra�ivanja tla poka�u da odabrani lokalitet ne zadovoljava sigurnosne kriterije, postoji mogu�nost ponovnog razmotranja tri druge, ranije odba�ene lokacije. Na pitanja iz medija o tome da li �e se odustati od gradnje odlagali�ta ukoliko se nastavi protivljenje stanovni�ta i ekolo�kih udru�enja, Shaller je rekao da oni (Agencija) ne vode politiku i da kona�na odluka ipak treba da do�e iz hrvatskog Sabora. Na daljnja obja�njenja da bi odlagali�te bilo betonska gradjevina, dijelom podzemna, te da bi otpad bio skladi�ten u �eljeznim ba�vama i da bi nivo zra�enja na Trgovskoj Gori bio identi�an onom na Jela�i�a trgu usred Zagreba, odgovor stanovnika sela sa podru�ja Trgovske gore bio je zapravo pitanje: "Pa, za�to onda ne gradite odlagali�te usred Zagreba?". Ekolog Pavli�i� tvrdi da je on, istina nezvani�no, od Shallera uspio dobiti i odgovor na pitanje da li su me�u drugim vr�ena i istra�ivanja o mogu�im ekolo�kim posljedicama od gradnje ovog odlagali�ta i odgovor je glasio:"Ne, ta vrsta istra�ivanja nije napravljena".\nNo, centralnim pitanjem se �ini kako je mogu�e ili za�to BiH nije potpisnica ESPOO Konvencije. U MVP BiH nezvani�no smo saznali da su "Konvencije samo tehni�ki na razini MVP BiH. One se pripremaju na nivu resornih ministarstava, u ovom slu�aju za prostorno planiranje, ekologiju...MVP nema odjel koji se bavi nekim ekoloskim monitoringom, pa da skrene paznju. Ovdje je problem inertnost entitetskih ministarstava koja se reflektira na dr�avni nivo tako �to nema adekvatnih informacija o tome kojim konvencijama i kada treba pristupiti. Ina�e - prvo se MVP-u BiH dostavi lista konvencija kojima BiH nije pristupila, potom Vije�e ministara BiH donosi odluku o tome, a onda MVP BiH zadu�i ambasadora u �enevi ili Be�u, u ovisnosti gdje je sjediste Konvencije da potpise pristup". AIM-ov izvor nije imao obja�njenje za�to ESPOO Konvencija jo� nije potpisana, ali je zato Rude� izjavio da Vlada BiH, odnosno Vije�e ministara nema razumijevanja za ekolo�ku problematiku: "Na�i designe makeri nemaju osje�aj za ekologiju", kaze Rude� i podsje�a da ve� nekoliko godina u bud�etima nema niti jedne KM za ekologiju, da se me�unarodne konvencije ne mogu pratiti jer resorna ministarstva nemaju dovoljno ljudi, nemaju elementarnih uslova za rad - primjera radi, tvrdi on, samo u Hrvatskoj u ministarstvu koje se bavi ekologijom ima 200, u Makedoniji 80, a F BiH 5 ili u RS samo jedan �ovjek! No, i on se sla�e sa Omanovi�em u ocjeni da je Arhu�ka konvencija (naj)ozbiljnija kada se radi o ovoj problematici, a BiH je njena potpisnica jo� od 1998. godine.\nOvdje se umjesnim �ini pitanje da li je ekologija problem o kome treba da misle samo ekolozi ili je to, ipak, zajedni�ki, svih struktura. Istina, BiH u ovom trenutku jo� uvijek nema zakone o prirodi, okoli�u, prostornom ure�enju, pa �ak ni zakon o koncesiji iako se koncesije naveliko ustupaju. Nedavno je doopredsjenik Doma naroda Parlamenta BiH Sejfudin Toki� iskoristiv�i odrednice poslovnika Skup�tine, pozvao ekologe iz cijele BiH i sugerisao im da sami sa�ine potrebe koje bi on kasnije "unio" iu parlamentarnu raspravu, a koje bi oni (ekolozi) kasnije obrazlagali i na taj na�in doprinijeli uspostavi neophodnog zakonodavstva i u ovoj oblasti. Mo�da je ovo jedan od na�ina da bh. dr�avna granica sa vanjske strane, ali i unutra ne postane svjetska deponija raznih otpada, a BiH sama po sebi prestane biti opasno mjesto �ivljenja.