Predmet Seselj (IT-03-67) - Odgovor Tužilaštva na 'Zahtev optuženog da se obelodanjivanje materijala tužilaštva vrši u pisanom obliku i na srpskom jeziku'\nODGOVOR TUŽILAŠTVA NA "ZAHTEV OPTUŽENOG DA SE OBELODANJIVANJE MATERIJALA TUŽILAŠTVA VRŠI U PISANOM OBLIKU I NA SRPSKOM JEZIKU"\nVojislav Šešelj Tjarda Eduard van der Spoel\n1. Dana 9. novembra 2004. optuženi je podneo "Zahtev optuženog da se obelodanjivanje materijala Tužilaštva vrši u pisanom obliku i na srpskom jeziku" (u daljem tekstu: Zahtev). Tim Zahtevom se traži da Pretresno veće naloži Tužilaštvu da sav materijal koji se optuženom obelodanjuje u skladu sa pravilima 66, 67 i 68 Pravilnika o postupku i dokazima (u daljem tekstu: Pravilnik) dostavi na srpskom jeziku i u pisanom, a ne elektronskom obliku. Optuženi je u više navrata odbio da primi materijal koji se obelodanjuje u elektronskoj formi i/ili na engleskom jeziku. Iz dolenavedenih razloga, Tužilaštvo se protivi Zahtevu. Pored toga, Tužilaštvo traži da Pretresno veće donese odluku u kojoj će se navesti da je Tužilaštvo ispunilo svoje obaveze prema optuženom u pogledu obelodanjivanja, iako optuženi odbija da primi materijal koji se obelodanjuje jer nije na "srpskom jeziku" ili nije u pisanom obliku, ili ni jedno ni drugo.\nA. Obelodanjivanje materijala na "srpskom" jeziku\n2. Optuženi netačno tvrdi da "… hibridni jezik BHS optuženom prof. dr Vojislavu Šešelju predstavlja prepreku, pošto u pisanom materijalu na tom jeziku postoji veliki broj reči koje nisu iz srpskog jezika, te praktično prevođenje oduzima dragoceno vreme". Pre toga, optuženi navodi da ima teškoća sa razume neke reči koje koriste simultani i/ili pismeni prevodioci MKSJ-a, što jednostavno nije tačno. Optuženi je odrastao i studirao u Sarajevu, Bosna i Hercegovina. Tokom tih formativnih godina, optuženi je živeo, radio i studirao na ijekavici, jednoj od dve jezičke varijante srpskohrvatskog jezika. Druga varijanta srpskohrvatskog jezika zove se ekavica i više se koristi u Srbiji, gde je optuženi proveo najviše vremena kao odrasla osoba. Razlike u pisanju i izgovoru između ijekavice i ekavice tako su minorne da svako ko govori jednu jezičku varijantu lako može da funkcioniše na drugoj. Prema tome, apsurdna je tvrdnja optuženog da u toku ovog postupka ne može da razume pismene ili usmene argumente zbog upotrebe određenih reči na ijekavici, kada se vrši pismeno ili usmeno prevođenje s engleskog jezika na BHS.\n3. Drugo, insistiranje optuženog na postojanju srpskog kao posebnog jezika nema realnu podlogu. U lingvističkom smislu, srpskohrvatski jezik se ne može razdvojiti na dva ili više jezika. Iako nacionalisti kao što je optuženi mogu insistirati na korišćenju "srpskog" ili "hrvatskog" ili "bosanskog" jezika, to su samo različite oznake koje se daju istom članu južnoslovenskog ogranka indoevropske porodice jezika. Razlike u pisanju, sintaksi i izgovoru nisu dovoljno značajne da bi se "srpski", "hrvatski" i "bosanski" tretirali kao odvojeni jezici. Svaka eventualna autonomija koja zaista postoji između tih takozvanih "različitih jezika" potiče od ideoloških i političkih vrednosti koje su, sa naučnog, lingvističkog stanovišta, bezvredne. Najugledniji lingvista u bivšoj Jugoslaviji napisao je 1994. sledeće:\nSrpskohrvatski nije više isključivi posed Srba i Hrvata. Njime u četiri naše republike govore pripadnici četiri naše nacije, uz bezmalo sve nacionalno deklarisane Jugoslovene. /.../ Apsurdno bi bilo odvajati poseban jezik za svaki nacionalni identitet na prostoru bivše Jugoslavije.\n4. Naposletku, u vezi sa prevodom na "srpski jezik", zabrinutost koju se optuženi izrazio u vezi sa tim da gubi "dragoceno vreme", pošto je "primoran" da "prevodi" "reči BHS-a" na "sprski jezik" posebno je smešna, s obzirom na ogromnu količinu vremena (uključujući vreme koje je optuženom potrebno da pripremi svoju odbranu) koja će se izgubiti, kako je opisano dalje u tekstu, ako Veće usvoji njegov zahtev da mu se sav materijal obelodani na "papiru" i na "srpskom jeziku".\n5. Kako je navelo u svoja četiri izveštaja o obelodanjivanju, Tužilaštvo je, kad god je to iziskivao Pravilnik, obelodanjivalo optuženom materijal na BHS jeziku, koji on razume. Pravilo 66 predviđa sledeće:\n(A) Osim ako pravilima 53 i 69 nije predviđeno drugačije, tužilac će odbrani staviti na raspolaganje, na jeziku koji optuženi razume (naglasak dodat):\n(i) u roku od trideset dana od prvog stupanja optuženog pred sud, kopije propratnog materijala koji je bio priložen uz optužnicu kad je ona podneta na potvrdu, kao i sve prethodne izjave koje je tužilac dobio od optuženog, i\n(ii) u roku koji je odredilo pretresno veće ili pretpretresni sudija imenovan u skladu s pravilom 65 ter, kopije izjava svih svedoka koje tužilac namerava da pozove da svedoče na suđenju i kopije svih pismenih izjava uzetih u skladu s pravilom 92 bis; kopije izjava dodatnih svedoka optužbe staviće se na raspolaganje odbrani čim bude doneta odluka da se ti svedoci pozovu.\n6. Na osnovu pravila 66(A)(i), Tužilaštvo je sav propratni materijal priložen uz optužnicu dostavilo optuženom na BHS jeziku. Pored toga, izjave svedoka koje Tužilaštvo namerava da pozove da svedoče na suđenju, a koje su dosad obelodanjene optuženom, obelodanjene su i ubuduće će se obelodanjivati na BHS jeziku, u skladu sa pravilom 66(A)(ii).\n7. Pored toga, pravilo 66(B) predviđa sledeće:\n(B) Tužilac mora, kad se to od njega zahteva, da dozvoli odbrani da pregleda sve knjige, dokumente, fotografije i predmete koji se nalaze u posedu ili pod nadzorom tužioca, a koji su bitni za pripremu odbrane, ili koje tužilac namerava da koristi kao dokaze na suđenju ili su pribavljeni od optuženog ili su mu pripadali.\n8. Iako optuženi insistira na tome da mu se sav materijal obelodanjuje na "srpskom jeziku", pravilo 66(B), međutim, nalaže Tužilaštvu samo to da odbrani dozvoli da pregleda dokumente koji su bitni za pripremu odbrane ili koje Tužilaštvo namerava da koristi kao dokaze na suđenju. To pravilo ne sadrži zahtev da Tužilaštvo sve te dokumente mora i da prevede na jezik optuženog. Štaviše, ovo Pretresno veće je ranije zauzelo stav da, na osnovu Statuta, Pravilnika, kao i prakse ovog Međunarodnog suda, opšti standard u pogledu prevoda dokumenata u pretpretresnoj fazi postupka nalaže da se optuženom, između ostalog, stavi na raspolaganje sledeći materijal na osnovu pravila 66(B) na jeziku koji razume:\n"(d) materijali koje treba dati na uvid, na osnovu pravila 66(B) Pravilnika, a koji su u trenutku kad su došli u posed ili kad su stavljeni pod nadzor optužbe bili na jeziku koji optuženi razume, …;" (naglasak dodat)\n9. Prema tome, ne postoji zahtev da Tužilaštvo sve dokumente na koje se odnosi pravilo 66(B) mora da prevede na BHS jezik pre nego što ih obelodani optuženom. Ako je Tužilaštvo, u druge svrhe, kao što je obelodanjivanje na osnovu pravila 66(A)(ii), prevelo s engleskog na BHS jezik određene dokumente koji se mogu obelodaniti na osnovu pravila 66(B), optuženom će dostaviti verziju na BHS jeziku. Tokom pripreme svoje dobrane, optuženi može da traži od Sekretarijata da mu se materijal koji mu je dostavljen na osnovu pravila 66(B) na engleskom prevede na BHS jezik, ukoliko oceni da je taj prevod neophodan.\n10. Pored toga, pravilo 68 u jednom svom delu predviđa sledeće:\n(A) Tužilac će, što je pre moguće, odbrani obelodaniti sve materijale koji po tužiočevim saznanjima mogu upućivati na nevinost, odnosno ublažiti krivicu optuženog ili se negativno odraziti na verodostojnost dokaza optužbe.\n(B) Ne dovodeći u pitanje odredbe stava (A), tužilac će odbrani dostaviti zbirke predmetnog materijala u svom posedu, i to u elektronskom obliku, zajedno sa odgovarajućim računarskim programom kako bi odbrana te zbirke mogla elektronski pretraživati.\n11. Pravilo 68 (koje je u toku protekle godine dvaput menjano i dopunjavano, bez dodatnog zahteva za prevod) ne sadrži nijednu odredbu koja ukazuje na to da Tužilaštvo ima obavezu da potencijalno ekskulpatorni materijal obelodani na jeziku koji optuženi razume. Ovo Pretresno veće je već zaključilo sledeće:\n... da se Međunarodni sud obavezao da optuženom obezbedi pravo na pravično i ekspeditivno suđenje, ali da prevođenje unapred baš svih dokumenata na bosanski/hrvatski/srpski jezik (u daljem tekstu: BHS), mimo onog što nalažu Statut i Pravilnik, može, zbog znatnog vremena i resursa koje iziskuje prevod svih dokumenata, ozbiljno da ugrozi pravo optuženog na ekspeditivno suđenje.\n12. Optuženi tvrdi da članovi 21(4)(a) i (f) potkrepljuju njegovu tvrdnju da ima pravo da sav materijal koji se obelodanjuje dobije na "srpskom jeziku". Te statutom predviđene odredbe, međutim, garantuju optuženom samo pravo da, "na jeziku koji razume", bude pravovremeno i detaljno obavešten o prirodi i razlozima optužbi protiv njega i da ima besplatnu pomoć prevodioca ako ne razume jezik koji se koristi na MKSJ-u. One ne kažu ništa o navodnom pravu da se materijal koji se obelodanjuje dobije na jeziku koji optuženi razume, niti o bilo kakvoj navodnoj obavezi Tužilaštva da takav materijal prevede. Štaviše, Pretresno veće u predmetu Krajišnik, odbacujući sličan zahtev, potvrdilo je raniju odluku koja predviđa sledeće:\n... ni pravilo 3 ni član 21 ne daju pravo odbrani da dobija sve što je Tužilaštvo otkrilo na jeziku optuženog. Garancije iz člana 21(4) ne obuhvataju sav materijal, već samo one dokaze koji čine osnovu po kojoj se Pretresno veće određuje prema optužbama kojima se optuženi tereti.\n13. Pored toga, u toku žalbenog postupka u predmetu Tužilac protiv Miroslava Kvočke i drugih, saoptuženi Zoran Žigić (koji tada, kao i ovaj optuženi, nije imao branioca) tražio je da se Sekretarijatu naloži da prevede na BHS jezik opsežnu dokumentaciju koja se odnosila na njegovu žalbu. Predžalbeni sudija je taj zahtev odbio i naveo da optuženi Žigić ima pravo da mu se na BHS jezik prevedu samo oni dokumenti koje podnosi strana u žalbenom postupku. Optuženi Žigić nije imao pravo na prevod dokumenata ili materijala koji su eventualno sadržali usputne opaske vezane za njegovu žalbu.\n14. U skladu sa tom sudskom praksom, Tužilaštvo namerava da optuženom, u skladu sa pravilom 65ter (E)(iii), dostavi sve dokazne predmete koje će na suđenju ponuditi radi uvrštavanja u dokaze na BHS jeziku. Ako je Tužilaštvo, u druge svrhe, kao što je obelodanjivanje na osnovu pravila 66(A)(ii), prevelo potencijalno ekskulpatorni materijal s engleskog na BHS jezik, optuženom će dostaviti verziju na BHS jeziku. Tužilaštvo je takođe, kada su to dozvoljavali resursi, u krajnje ograničenom obimu, prevelo potencijalno ekskulpatorni materijal na BHS jezik pre njegovog obelodanjivanja na osnovu pravila 68, mimo svojih obaveza po Statutu i Pravilniku. Naposletku, u toku pripreme svoje dobrane, optuženi može, na osnovu pravila 68, da traži od Sekretarijata da se materijal koji mu je dostavljen na engleskom (ili drugim jezicima) prevede na BHS jezik, ukoliko proceni da je takav prevod potreban. Međutim, takvi prevodi ne bi trebalo da budu neophodni često, pošto optuženi dobro razume engleski jezik, svakako dovoljno dobro da pročita i razume većinu dokumenata na engleskom. Prema tome, obelodanjujući optuženom potencijalno ekskulpatorni materijal na engleskom jeziku na osnovu pravila 68, Tužilaštvo dostavlja taj materijal "na jeziku koji optuženi razume" i svako dalje prevođenje predstavljalo bi veliki utrošak vremena i resursa MKSJ-a.\nB. Obelodanjivanje materijala u pisanom obliku\n15. Uprkos upornom odbijanju optuženog da koristi kompjuter ili da materijal koji se obelodanjuje primi u elektronskom obliku, Tužilaštvo smatra da sav materijal koji se optuženom obelodanjuje na osnovu pravila 66(A), (B) i 68 treba da bude dostavljen u elektronskom obliku, odnosno na CD ROM-ovima ili DVD-ovima. Pretresno veće je u više navrata podsticalo optuženog da koristi laptop kompjuter kako bi olakšao pripremu svoje dobrane.  Međutim, optuženi je obavestio Pretresno veće o sledećem:\nJa imam i slab vid da bih mogao dugo da radim na kompjuteru. A osnovne stvari sam ja već naučio i znam da radim. I znam da se i uključim u internet i da tražim i tako dalje. Nije to problem. Ali, ne mogu dugo da radim na kompjuteru.\n16. Uprkos izjavama koje je dao na statusnoj konferenciji 29. oktobra 2003, optuženi sada u svom Zahtevu tvrdi da ne zna kako da koristi kompjuter i da ne namerava da nauči da ga koristi. S obzirom na to da optuženi daje razna nedosledna objašnjenja za svoje insistiranje na tome da mu se sav materijal koji se obelodanjuje dostavi u pismenom obliku, Tužilaštvo smatra da je takav njegov stav opstrukcionistički. U tom kontekstu, Tužilaštvo primećuje da je optuženi, kada je prvo odbio da koristi kompjuter, naveo da bi mogla da ga "strese struja", a navodne probleme vezane za svoj vid uopšte nije pominjao. Tužilaštvo takođe primećuje da navodni problemi sa vidom optuženog nisu sprečili da sačini određeni broj rukom pisanih dokumenata na nekoliko stotina stranica. Optuženi je čak priznao spremnost da "žrtvuje[m] svoje prste i da ih deformiše[m] pišući sto i nešto strana".  Tužilaštvo tvrdi da bi za ukupno zdravstveno stanje optuženog, kao i za pripremu njegove odbrane, bilo mnogo korisnije da koristi kompjuter umesto što insistira na korišćenju dokumenata u "štampanom obliku". Ova tvrdnja je posebno valjana onda, kao što je to slučaj u ovom predmetu, kada optuženi traži da mu se obelodane ogromne količine materijala na osnovu pravila 66(B). Za oči i prste optuženog biće daleko delotvornije i lakše ako bude imao mogućnost da pretražuje materijal koji se obelodanjuje u elektronskom obliku.  Naravno, svaki materijal koji optuženi smatra posebno korisnim za svoju odbranu može se odštampati.\n17. Pored toga, obelodanjivanje velikih količina materijala "u štampanom obliku" krajnje je neefikasno za ovaj Međunarodni sud. Kako se navodi u priloženoj izjavi Roberta Williama Reida, zaposleni u Tužilaštvu ranije su, uz ogromne troškove, proveli nebrojeno mnogo sati fotokopirajući ogromne količine papira koje su branioci i optuženi morali da pregledaju "stranicu po stranicu" da bi utvrdili koji je materijal najvažniji za njihovu tezu. Da bi se ta situacija poboljšala, Ujedinjene nacije su poslednjih godina uložile ogromna novčana sredstva da bi ovom Međunarodnom sudu omogućile da obelodanjivanje vrši u elektronskom obliku, kako na CD ROM-ovima i DVD-ovima, tako i preko interneta, s obzirom na to da je nedavno uveden "Sistem elektronskog obelodanjivanja". Danas je elektronsko obelodanjivanje, u skladu sa pravilima 65ter, 66(A)(ii), 66(B) i/ili 68, standardna praksa u svim predmetima koji su sada u pretpretresnoj ili pretresnoj fazi suđenja pred ovim Međunarodnim sudom, uz izuzetak ovog optuženog.\n18. Dosadašnje odbijanje optuženog da prihvati materijal koji se obelodanjuje u elektronskom obliku ili da koristi kompjuter krajnje je neproduktivno i za njega i za Međunarodni sud. Štaviše, optuženi se već žalio: "A problematično je da ja taj materijal nemam gde da pohranjujem."  Još je važnije to što je postupak protiv optuženog koji nema branioca obiman i složen. Prema tome, odbijanje optuženog da primi materijal koji se elektronski pretražuje takođe ograničava njegovu sposobnost da efikasno pripremi i organizuje svoju odbranu, što podriva njegovo Statutom predviđeno pravo na pravično suđenje. Pored toga, kako se navodi u izjavi Roberta Williama Reida, dalje obelodanjivanje materijala na video trakama, kao što su razgovori sa "osumnjičenima" obavljeni na osnovu pravila 43, umesto na CD ROM-ovima, znatno će usporiti proces obelodanjivanja na osnovu pravila 66(A)(ii) i 66(B). Pored toga, u izjavi Roberta Williama Reida objašnjava se da je Međunarodni sud nedavno prešao i na korišćenje softvera "Sanction" kako bi se dokazi na suđenju prezentovali u elektronskom obliku. Upotreba tog elektronskog sistema već znatno ubrzava tempo suđenja koja se vode. Shodno tome, dalje odbijanje optuženog da radi sa materijalom u elektronskom obliku ugroziće i njegovo pravo na ekspeditivno suđenje. Prema tome, u interesu je svih strana u postupku, kao i pravde, da optuženi prihvati obelodanjivanje materijala na osnovu pravila 65ter, 66 i 68 u elektronskom obliku.\n19. Pravila 66 i 68 na preciziraju u kojem obliku Tužilaštvo može da dostavi materijal koji se, shodno tim pravilima, obelodanjuje optuženom. Nijedno pravilo ne kaže da materijal mora da bude obelodanjen u pismenom obliku, a ovo Pretresno veće je, uostalom, implicitno podržalo stanovište da je prihvatljivo obelodanjivanje u drugim oblicima, a ne u obliku "štampanog materijala". Tužilaštvo, stoga, tvrdi da ima diskreciono pravo da odabere najprikladniji oblik obelodanjivanja na osnovu pravila 65ter, 66(A), (B) i 68, kao i da optuženi ne treba da ulaže prigovor (niti da odbija da primi materijal) zato što bi više voleo da taj materijal dobije u drugačijem obliku.\n20. Pored toga, u ovom predmetu, optuženi je obavešten o svom pravu na branioca koji govori jedan od službenih jezika Međunarodnog suda, a istovremeno i jezik koji optuženi razume. Uporno odbijanje optuženog da prihvati takvog branioca ne bi trebalo da bude razlog da se Tužilaštvu i Sekretarijatu nameću nepotrebne obaveze vezane za prevođenje. Pored toga, branilac bi, ako je potrebno, mogao da pomogne optuženom da pregleda materijal obelodanjen u elektronskom obliku. Zbog upornog odbijanja optuženog da prihvati takvog branioca ne bi trebalo primoravati Tužilaštvo da svoje obaveze u vezi s obelodanjivanjem ispuni koristeći metod koji je neefikasan i nerentabilan i za Tužilaštvo i za optuženog.\n(i) da Pretresno veće odbaci Zahtev optuženog; i\n(ii) da Pretresno veće donese odluku kojom se konstatuje da je Tužilaštvo ispunilo svoje obaveze obelodanjivanja prema optuženom kada optuženi odbija da primi materijal koji se obelodanjuje zato što on nije na "srpskom jeziku" ili u pismenom obliku, ili ni jedno ni drugo.\nIZJAVA ROBERTA WILLIAMA REIDA\nJa, Robert William Reid, izjavljujem:\n1. Radim kao zamenik šefa Istražnog odeljenja Tužilaštva MKSJ-a. Na toj funkciji sam od avgusta 1997. Pre preuzimanja te funkcije, tri godine sam bio vođa istražnog tima Tužilaštva.\n2. Kao zamenik šefa Istražnog odeljenja, nadgledam istražnu delatnost devet istražnih timova Tužilaštva. Takođe nadgledam rad Odeljenja za informacije i dokaze Tužilaštva i Jedinicu za podršku suđenjima u Tužilaštvu. Odeljenje za informacije i dokaze Tužilaštva sastoji se od nekoliko manjih jedinica, uključujući Jedinicu za dokaze Tužilaštva. Jedinica za dokaze stara se o svakom elementu dokaznog materijala koji prikupi osoblje Tužilaštva, uključujući izjave svedoka, dokumente organa vlasti, fotografije, video i audio trake i dokaze u drugom obliku. Jedinica za podršku suđenjima pomaže svakom timu Tužilaštva pri koordinaciji aktivnosti u predmetu, obelodanjivanju, pripremanju dokaznih predmeta i prezentaciji dokaza u sudnici.\n3. Po prirodi posla, bio sam na najkonkretniji način uključen u nastojanja Tužilaštva i MKSJ-a u celini da se tokom poslednjih nekoliko godina iznađu načini za efikasnije procesuiranje dokaza, kako za svrhe obelodanjivanja tako i za upotrebu na suđenjima. Zahvaljujući tim naporima, Tužilaštvo i MKSJ danas su uveli više sistema, uz znatne troškove, koji omogućavaju da se dokazi obelodanjuju i predočavaju na sudu u elektronskom obliku. Reći ću nešto više o svakom od tih sistema ponaosob.\n4. Tokom prvih godina rada MKSJ-a, gotovo sve pretpretresno obelodanjivanje materijala, kao što su izjave svedoka, dokazni predmeti i ekskulpatorni materijal, obavljano je u obliku "štampanog materijala", tj. na papiru. Kako se, usled podizanja optužnica i hapšenja optuženih u postupcima protiv "rukovodilaca", povećavao obim predmeta obim obelodanjivanja je takođe eksponencijalno rastao. Obelodanjivanje u obliku "štampanog materijala" bilo je krajnje neefikasno kako za optužbu tako i za odbranu. Osoblje Tužilaštva je provelo mnoge sate, uz velike troškove, fotokopirajući ogromne količine papira koje su branioci i optuženi morali da pregledaju "stranicu po stranicu" kako bi pronašli materijal koji je najrelevantniji za njihove teze.\n5. Da bi se popravila ova situacija, Tužilaštvo je počelo da obelodanjuje elektronski sačuvan materijal na pretraživim CD ROM-ovima i DVD-ovima. Time je izbegnut veliki utrošak vremena i papira za fotokopiranje, a braniocima i optuženima omogućeno je da vrše brze elektronske pretrage materijala za obelodanjivanje u cilju pronalaženja elemenata dokaznog materijala najkorisnijih za njihove teze. Danas je elektronsko obelodanjivanje na CD ROM-ovima i DVD-ovima uobičajeno u svim predmetima koji se trenutno nalaze u pretpretresnoj ili pretresnoj fazi pred ovim Međunarodnim sudom, izuzev predmeta optuženog Vojislava Šešelja. Dr Šešelj do danas odbija da prihvati obelodanjivanje koje bi iziskivalo upotrebu kompjutera. On vraća sve CD ROM-ove i DVD-ove koji mu se ponude.\n6. Iako je elektronsko obelodanjivanje na CD ROM-ovima i DVD-ovima predstavljalo napredak u odnosu na stari metod "štampanog materijala", Tužilaštvo je zaključilo da može da obezbedi i veću efikasnost obelodanjivanja korišćenjem internet tehnologije. Stoga je tokom 2002. i 2003. godine osoblje Tužilaštva, pod mojim nadzorom i u saradnji sa osobljem Sekretarijata, veća i Udruženja branilaca, razvilo "Sistem elektronskog obelodanjivanja". Sistem elektronskog obelodanjivanja pruža timovima odbrane pristup velikim delovima zbirki dokaza Tužilaštva na internetu. Tako danas branioci mogu brzo da pronađu materijal koji im najviše može pomoći u radu na tezi jednim pretraživanjem na internetu. Pored toga, Tužilaštvo može da obelodanjuje konkretne grupe dokumenata konkretnim timovima odbrane putem interneta. Branioci koji postupaju pred MKSJ-om pružaju gotovo jednoglasnu podršku Sistemu elektronskog obelodanjivanja, a četrdeset osam branilaca je do sada steklo "pravo ulogiravanja". MKSJ je do danas uložio oko 141.675 američkih dolara u razvoj Sistema elektronskog obelodanjivanja, a korišćenje tog sistema je kodifikovano nedavnim amandmanima na pravilo 68.\nProjekat digitalizacije video dokaza\n7. Jedinica za dokaze Tužilaštva poseduje na hiljade video i audio traka. Svaki put kada se pusti ili kopira neka video traka, ona gubi na kvalitetu. Pored toga, prosečan vek trajanja video trake iznosi deset godina. Mnoge video trake u posedu Tužilaštva datiraju iz 1992. ili ranijih godina. Pored toga, dokazni predmeti u vidu video traka moraju se često obelodanjivati i/ili koristiti na sudu. Jedinica za dokaze je ranije koristila sada zastarele uređaje za kopiranje video traka kako bi proizvela kopije za obelodanjivanje i korišćenje na suđenju. Taj proces je oduzimao izuzetno mnogo vremena budući da je video trake trebalo kopirati u "real-time" formatu. Kada je bilo potrebno da se odjednom kopiraju velike količine video materijala, Tužilaštvo je bivalo prinuđeno da "iznajmi" te poslove privatnim firmama u Hagu, uz velike troškove. Pored toga, tokom 2002. godine Jedinica za dokaze je ostala bez šesnaest zaposlenih. Stoga su preostali zaposleni u Jedinici za dokaze morali da smisle način kako da istu količinu rada obave s manje osoblja.\n8. U skladu s tim, Tužilaštvo je tražilo načine da očuva dokaze zabeležene u zbirki video i audio traka koju poseduje, te da ubrza dugotrajan i skup proces kopiranja traka za obelodanjivanje i korišćenje na suđenju. Nakon istraživanja raspoloživih opcija i pribavljanja saglasnosti višeg rukovodstva Tužilaštva, kao i Odeljenja za nabavku i finansije Sekretarijata, uz konsultacije sa predstavnicima Veća, Tužilaštvo je tokom 2002-2003. uložilo 125.450 evra u digitalnu opremu. Ta oprema je omogućila Jedinici za dokaze da iskopira sve svoje audio i video trake na jeftinije, ali trajnije CD ROM-ove. Iako se originalne video ili audio trake još uvek nalaze u posedu Jedinice za dokaze, upotreba digitalne tehnologije u svrhu kopiranja video i audio traka kad god je to neophodno omogućava ogromne uštede vremena, radne snage i troškova MKSJ-a. Na primer, za tekuću fiskalnu godinu, usled odsustva potrebe za nabavkom praznih video traka, Jedinica za dokaze će uštedeti preko sedam hiljada američkih dolara. Jedinica za dokaze je zadržala jedan od svojih zastarelih video-rekordera radi korišćenja u "hitnim" situacijama. Međutim, povratak na masovno presnimavanje sa videa na video nalagao bi Jedinici za dokaze da ponovo "iznajmljuje" ove poslove ili da nabavlja velike količine praznih traka, ili oboje, uz velike troškove MKSJ-a. Povratak na kopiranje sa videa na video bi takođe znatno povećao količinu vremena neophodnog za obelodanjivanje video snimaka razgovora.\n9. Pored toga, pitanja "integriteta" video dokaza pokretana su na suđenjima pred ovim Međunarodnim sudom. Da bi se utvrdilo eventualno manipulisanje, lakše je pregledati dokazni materijal u digitalnom obliku nego u obliku magnetnih audio i video traka.\nImplementacija softver programa "Sanction" u sudnicama MKSJ-a\n10. Da bi se ubrzali sudski postupci, Tužilaštvo je, u saradnji sa Sekretarijatom i većima, takođe tražilo načine da ubrza prezentiranje dokaza u sudnici. Svaki put kad bi neka strana u postupku ranije želela da prezentira neki dokazni predmet, "štampani primerci" dokaznog predmeta, sa prevodima, bili su distribuirani u sudnici i stavljani na "Elmo". Taj proces je trošio ogromne količine papira i resursa za fotokopiranje, neretko dovodeći do zabune i znatnog produžetka sudskih postupaka.\n11. Stoga je tokom 2003. Tužilaštvo nabavilo i isprobalo softver program "Sanction" za elektronsko prezentiranje dokaza u sudnici. Sva tri ogranka MKSJ-a, Tužilaštvo, Sekretarijat i veća, saglasili su se da će upotreba softvera "Sanction" ubrzati sudske postupke. Tako je 2003. u sve tri sudnice instalirana dodatna tehnologija, za šta je utrošeno 58.000 američkih dolara, kako bi se omogućila elektronska prezentacija dokaza. Elektronska prezentacija dokaza putem sistema "Sanction" podjednako je dostupna braniocima, pa je osoblje Tužilaštva obučilo branioce za upotrebu tog softvera. Upotreba sistema "Sanction" je dovela do značajnih ušteda Jedinice za podršku suđenja Tužilaštva, koja sada troši znatno manje papira i znatno manje fotokopira nego u prošlosti.\n12. Što je još značajnije, prezentacija dokaznih predmeta putem sistema "Sanction" znatno ubrzava postupke pred ovim Međunarodnim sudom. Na primer, veštak optužbe dr Patrick Treanor nedavno je svedočio u predmetu Krajišnik, predmet br. IT-00-39-T. Dr Treanor je tokom svog svedočenja koristio 220 dokaznih predmeta i 58 snimaka presretnutih komunikacija, što je sve, uz pomoć sistema "Sanction", okončano za četiri dana. Da je dr Treanor prezentirao ove dokaze koristeći se starom metodom "štampanog materijala", njegovo svedočenje bi danima duže trajalo. Prema najsuzdržanijoj proceni koju mogu izneti, elektronskom prezentacijom dokaza štedi se dvadeset posto vremena provedenog u sudnici. Ta brojka je verovatno viša kod složenijih predmeta koji obuhvataju veće količine dokaznih predmeta. Pored toga, dokazni predmeti prezentirani elektronski mogu se sačuvati na kraju svakog "radnog dana u sudnici" na pretraživim CD ROM-ovima radi lakšeg pristupa strana u postupku i sudija.\nIzjavljujem da je gorenavedeno istinito i tačno.\nRobert William Reid,\nzamenik šefa Istražnog odeljenja\n Zahtev, str. 6.\n Ranko Bugarski, "Jezik od mira do rata", Biblioteka Krug, Beogradski krug, 1994, stranica 58.\n Prvi izveštaj Tužilaštva u vezi s obelodanjivanjem od 23. jula 2003; Drugi izveštaj Tužilaštva u vezi sa obelodanjivanjem od 9. februara 2004; Treći izveštaj optužbe u vezi s obelodanjivanjem od 12. jula 2004; Četvrti izveštaj Tužilaštva u vezi s obelodanjivanjem od 27. septembra 2004.\n Tužilac protiv Vojislava Šešelja, "Nalog o prevodu dokumenata", predmet br. IT-03-67-PT, 6. mart 2003, str. 2. Pored materijala predviđenog pravilom 66(B), Pretresno veće je konstatovalo da, na osnovu Statuta, Pravilnika, kao i prakse Međunarodnog suda, opšti standard u pogledu prevoda dokumenata u pretpretresnoj fazi postupka nalaže da se optuženom, u svakom slučaju, stavi na raspolaganje sledeći materijal na jeziku koji razume:\n(i) primerak Optužnice na osnovu člana 21(1) i člana 21(4)(a) Statuta i pravila 53bis(B), u kombinaciji sa pravilom 47(G) Pravilnika o postupku i dokazima;\n(ii) kopija propratnog materijala koji je bio priložen uz Optužnicu podignutu protiv optuženog, kao i sve prethodne izjave koje je tužilac dobio od optuženog, bez obzira na to da li će se ti materijali predložiti kao dokazi na suđenju, kao što predviđa pravilo 66(A)(i) Pravilnika;\n(iii) izjave svih svedoka (bilo štampani primerak bilo audio zapis) koje tužilac namerava da pozove da svedoče na suđenju i sve pismene izjave uzete u skladu sa pravilom 92bis, kao i izjave dodatnih svedoka optužbe kad se donese odluka da se ti svedoci pozovu, vidi pravilo 66(A)(ii) Pravilnika; i\n(iv) pismene odluke i nalozi Pretresnog veća ili Žalbenog veća.\n Taj sistem da se na Međunarodnom sudu koriste prevodioci čija je odgovornost da obezbede simultani prevod postupka na jeziku optuženog ispunjava uslove iz članova 21(4)(a) i 21(4)(f). Tužilac protiv Zejnila Delalića i drugih, "Odluka po zahtjevu odbrane za podnošenje dokumenata na jeziku optuženog", predmet br. IT-96-21-T (u daljem tekstu: Odluka u predmetu Delalić), 25. septembar 1996, par. 12.\n Tužilac protiv Krajišnika, Usmena odluka, predmet br. IT-00-39-T, 30. jul 2004, prevod transkripta na str. 4994-4994, gde se u paragrafu 8 citira odluka u predmetu Delalić. Na suđenju u predmetu "Tuta/Štela", Pretresno veće je takođe zauzelo stav da svi dokumenti koji se predlažu za uvrštavanje u spis moraju biti dostupni na jeziku koji optuženi razume. Tužilac protiv Mladena Naletilića zvanog Tuta i Vinka Martinovića zvanog Štela, "Odluka po zahtjevu odbrane koji se odnosi na prijevod svih dokumenata", predmet br. IT-98-34-T, 18. oktobar 2001. Treba napomenuti da jedno Pretresno veće jeste smatralo da opšti standard u pogledu prevoda dokumenata u pretpretresnoj fazi postupka obuhvata ekskulpatorni materijal koji Tužilaštvo obelodanjuje u skladu sa pravilom 68. Tužilac protiv Paška Ljubičića, "Odluka po zahtjevu branioca za prijevod svih dokumenata", predmet br. IT-00-41-PT, 20. novembar 2002, str. 3.\n Tužilac protiv Miroslava Kvočke i drugih, "Odluka po zahtjevu Zorana Žigića za prijevod dokumenata", predmet br. IT-98-30/1-A, 27. novembar 2002.\n Statusna konferencija, 4. oktobar 2004, prevod transkripta na str. 283, V000-5068.\n Na primer, predsedavajući sudija je 29. oktobra 2003. pokušao da ubedi optuženog da nauči da koristi kompjuter. Optuženi je odbio. Transkript na str. 157.\n Videti komentare predsedavajućeg sudije Schomburga, 25. mart 2003, T. na str. 66, i predsedavajućeg sudije Agiusa, 29. oktobar 2003, T. na str. 156.\n Dana 29. oktobra 2003, T. na str. 157.\n Dana 25. marta 2003, T. na str. 66.\n Ako treba, Tužilaštvo može da obezbedi optuženom dodatnu obuku za rad na kompjuteru.\n Dana 17. februara 2004, T. na str. 190.\n U "Nalogu o prevodu dokumenata", Pretresno veće je zauzelo stav da su izjave svedoka, "bilo štampani primerak bilo audio zapis", često obelodanjivane optuženima na ovom Međunarodnom sudu. Str. 2, par. (c).


Cijene notarskih usluga\nnedjelja, 08 Septembar 2013 06:32\nU Federaciji BiH je od 1. avgusta na snazi novi cjenovnik notarskih usluga, koji je na prijedlog Notarske komore FBiH donijelo Federalno ministarstvo pravde. Prvi put od uvođenja notarijata u BiH 2007. godine utvrđena je stalna tarifa o notarskim nagradama, kojom su snižene cijene određenih usluga za poduzetnike, a dijelom i za građane.\nMerdžana Škaljić, predsjednica Notarske komore FBiH, potvrdila je, međutim, da su određeni dokumenti sada i skuplji, ali našim istraživanjem utvrdili smo da je, ipak, papirologija koja ponajviše treba građanima sada jeftinija.\n- Novom tarifom znatno su niže cijene nekih notarskih usluga poduzetnicima, a došlo je i do racionalizacije cijena usluga građanima pa su umjesto dosadašnjih „raspona“, zavisno od vrijednosti posla, ustanovljene „fiksne“ cijene - kazala je Škaljić.\n„Dnevni avaz“ objavljuje poređenje cijena prema dosadašnjoj i novoj tarifi notarskih usluga u FBiH.\nNOVE I STARE CIJENE\nDokumenti Stara cijena Nova cijena\nKupoprodajni ugovori (vrijednosti do 100.000 KM) 60 do 1.250 200 do 350\n(skuplji od 350 KM su ugovori vredniji od 100.000 KM)\nUgovor o otkupu stana na kojem postoji stanarsko pravo 100 do 300 200\nSastavljanje zahtjeva za upis hipoteke ili upis vlasništva 25 do 100 40\nZasnivanje hipoteke do 2.000 150\nSve vrste punomoći po jednom davaocu 25 do 75 30\n(osim za prodaju i zalaganje nekretnina)\nPunomoć za prodaju i zalog nekretnina 25 do 75 50\nPunomoć za zastupanje u ostavinskom postupku 25 do 75 50\nSastavljanje zemljišnoknjižnog prijedloga za upis predbilježbe vlasništva i\nzabilježbe pravnih poslova u prometu nekretnine 25 do 100 20\nObrada izjave o priznanju materinstva ili očinstva 100 70\nObrada testamenta 150 do 300 150\nObrada ugovora o doživotnom izdržavanju ili ugovora u raspodjeli imovi 150 do 1.250 300\nJeftinije ovjere dokumenata\nOvjera jedne fotokopije ili prijepisa isprave koja ima do dvije stranice košta četiri KM, a nagrada notaru pripada i na ime uredskih troškova. Za isprave koje imaju tri i više stranica, osim četiri KM, obračunava se i dodatna nagrada od marke po svakoj stranici za treću i svaku daljnju stranicu ovjerene fotokopije. Za ovjeru fotokopije rješenja o upisu u registar poslovnih subjekata ili izvoda iz registra nagrada je osam maraka, bez obzira na broj stranica. U cijenu su uračunati i uredski troškovi. Prema privremenoj tarifi nagrada notaru za svaku ovjeru fotokopije dokumenta iznosila je tri KM za jednu stranicu, marku i po za svaku sljedeću stranicu, te pola marke za uredske troškove po svakoj stranici. Veoma skupe notarske usluge privrednici su plaćali, primjera radi, za prisustvo notara skupštinama privrednih društava. Takva je usluga ranije koštala i do 2.000 KM! Prema novom cjenovniku, zavisno od oblika privrednog društva, ta usluga sada košta 250 do najviše 400 KM. Uvedeni su fiksni iznosi vrijednosti i za notarski obrađene isprave. Privrednici za ugovore vrijedne do 5.000 KM plaćaju naknadu notaru 200 KM, za ugovore čija je vrijednost od 5.001 do 50.000 KM, cijena je 270 KM, a 350 KM koštat će obrada isprave ako je vrijednost posla od 50.001 do 100.000 KM.\nNeke su cijene poduzetnicima, međutim, i skuplje. Za ovjeru potpisa za pravna lica, umjesto ranijih osam, prema novoj tarifi cijena je 11,70 KM.\nViše iz kategorije: « Poziv za gradnju Drivuša-Klopče Sajam ORGANSKO u Zenici »


Brineta (1197 Live)\nObrijane pice (1277 Live)\n#analna igra #jebanje s dildoom #uživanje #masturbacija\n#pušenje #pušenje #uživanje #trljanje pičke\n#sanjarenje #nadraživanje #HD+ #fetiš na stopala\nWild-Moon -ov/in chat\n#pušenje #jebanje u guzu #jebanje stopala #skidanje\n#svršavanje na lice #trljanje #cura s curom #lovense\nCome enjoy my room. I’ve got a sexy surprise for you ♥Spanks Ass 33 ♥ Fingering Ass 550 ♥ 782\n#jebanje guze #izvedba preko kamere #pušenje kurca #svršavanje unutra\n#svršavanje u pičku #masturbacija #ženska dominacija #skvirtanje\n#izvedba preko kamere #svršavanje #pušenje do grla #pušenje\n#chatanje #skidanje #pušenje #HD+\n#jebanje s dildoom #prstenjačenje #jebanje #žestoko jebanje\n#izvedba preko kamere #jebanje s dildoom #prstenjačenje #gušenje\n#izvedba preko kamere #igranje s dildoom #pokazivanje #masaža\n#izvedba preko kamere #jebanje stopala #prstenjačenje #trljanje\n#analna igra #igranje s dildoom #masaža #fetiš na stopala\n#izvedba preko kamere #jebanje s dildoom #seks u četvero #drkanje\n#izvedba preko kamere #svršavanje #prstenjačenje #masturbacija\n#pušenje #svršavanje #trljanje #lovense\n2854 D/P at goal! 5tks to vibe, make me cum bb.\n#chatanje #sanjarenje #uživanje #masaža\n#analna igra #prstenjačenje guze #ohmibod #lovense\n#jebanje #jebanje pički #HD+ #Igre\n#lizanje guze #plesanje #jebanje stopala #fetiš na stopala\n#prstenjačenje guze #pušenje #svršavanja na guzu #plesanje\n#žestoko jebanje #skidanje #trljanje pičke #skvirtanje\n#chatanje #pušenje #cura s curom #fetiš na stopala\n#svršavanje na licu #ljubljenje #trljanje #fetiš na stopala\n#sanjarenje #masaža #pušenje #Igre\n#svršavanje #gušenje #ljubljenje #masturbacija\n#chatanje #žestoko jebanje #skidanje #HD+\n#parovi se jebu #žestoko jebanje #drkanje #cura s curom\n#prstenjačenje #drkanje #jebanje pički #trljanje pičke\npatriciajacon -ov/in chat\n#svršavanje u pičku #igranje s dildoom #samozadovoljavanje #jebanje pičke\n#svršavanje u pičku #svršavanje na lice #lizanje pičke #Cam2Cam Prime\n#pušenje #svršavanje u usta #ljubljenje #Cam2Cam Prime\nsquirt for you!\n#azijska masaža #lizanje jaja #jebanje stopala #Kralj sobe\n#igranje s dildoom #svršavanje na lice #prstenjačenje #lovense\nLet's fun together ♥ 299 tips for naked and Boobsjob Goal 187 tips /Roll the dice and spin the wheel for naughty p\n#pušenje #sanjarenje #nadraživanje #Igre\n#lizanje jaja #igranje s dildoom #ejakulacija #masturbacija\nLINDA-MILLER -ov/in chat\n#pušenje #svršavanje unutra #sjedenje na licu #svršavanje na lice\n#pušenje do grla #sanjarenje #Igre #fetiš na stopala\nmegan-rivers -ov/in chat\n#chatanje #trljanje #pušenje #trljanje pičke\n#svršavanje u pičku #prstenjačenje #pušenje #samozadovoljavanje\nLissyBoo -ov/in chat\n#azijska masaža #svršavanje #uživanje #pokazivanje\n#dominacija sado-mazo vezanjem #svršavanje na licu #drkanje #masaža\n#svršavanje na lice #pokazivanje #skidanje #cura s curom\n#analna igra #pušenje do grla #ženska dominacija #ohmibod\n#pušenje #svršavanja na guzu #lizanje guze #trljanje pičke\n#plesanje #uživanje #pokazivanje #lovense\n#u troje #sjedenje na licu #drkanje #lizanje\n#analna igra #iz guze u usta #izvedba preko kamere #trljanje pičke\n#svršavanje na licu #igranje s dildoom #sanjarenje #lizanje guze\n#pušenje #svršavanje na licu #pokazivanje #samozadovoljavanje\n#izvedba preko kamere #svršavanje na lice #masturbacija #lovense\n#lizanje #svršavanje u pičku #jebanje pičke #HD+\n#pušenje #razmjenjivanje sperme #HD+ #fetiš na stopala\n#lizanje guze #razmjenjivanje sperme #lizanje guze #fetiš na stopala\n#Horny-# Toys- #masturbation Pussy- #latina\n#dominacija sado-mazo vezanjem #svršavanje u usta #pušenje do grla #trljanje\n#masturbacija #pušenje #svršavanje u pičku #cura s curom\nHi guys! welcome Lilah´s horny day today is raining and i want to fuck with this climate PLEASE MAKE ME VIBRATE TODAY!!\n#igranje s dildoom #masaža #trljanje #Cam2Cam Prime\n#svršavanje #prstenjačenje #žestoko jebanje #drkanje\n#plesanje #uživanje #masturbacija #HD+\n#sjedenje na licu #jebanje stopala #guranje šake #masaža\n#prstenjačenje #lizanje #masturbacija #nema jebanja\n#pušenje kurca #pušenje do grla #papanje pičke #skvirtanje\n#pušenje kurca #dupla penetracija #žestoko jebanje #papanje pičke


„Blic fondacija” donirala porodilištu u Pančevu dva klima uređaja | 013 info\n„Blic fondacija” donirala porodilištu u Pančevu dva klima uređaja\nPančevo, Pon, 11/07/2016 - 12:36\nPANČEVO, 11. jul - U okviru humanitarne akcije „Klime za porodilišta", „Blic fondacija" je u ponedeljak, 11. jula donirala pančevačkom porodilištu dva klima uređaja.\nPančevačko porodilište je 13 po redu koje je dobilo klima uređaje, a u narednim danima će biti uručene porodilištima u Somboru, Požarevcu, Ćupriji, Kikindi, rekao je urednik „Blic fondacije” Velimir Perović.\n„Ovo je mali poklon, ali veliki za nas. Bilo bi dobro kada bi se našlo još ljudi dobre volje da pomognu, ne samo za klime nego i za drugu opremu”, rekao je dr Zoran Petrović.\nPančevačkom porodilištu su potrebno još četiri klima uređaja koja bi bila postavljena na odeljenju ginekologije. Kako dr Petrović objašnjava, na ginekologiji leže pacijentkinje koje su operisane i koje leže zbog najtežih bolesti, pa bi im klima uređaji u velikoj meri olakšali boravak.Zamenik direktora bolnice, dr Dušan Stojić, takođe je objasnio da je zbog promene klimatskih uslova u poslednjih deset godina, potrebno povećati broj klima uređaja i na drugim odeljenjima, i da će ovaj poklon u velikoj meri poboljšati kvalitet lečenja u ovoj ustanovi.\n„Neopisiv je osećaj učestvovati u ovakvoj akciji. Izabrali smo „Blic fondaciju” i želimo i sledeće godine da se uključimo u neku sličnu akciju. S obzirom da se bavimo klima uređajima, to je jedino što možemo i želeli smo da olakšamo porodljama i mališanima u prvim danima”, rekao je Ivan Arsenović, predstavnik firme Elkom trejd.\nDonator akcije „Blic Fondacije" je kompanija „Elkom trejd" koja je obezbedila 50 klima za 24 porodilišta u Srbiji.\nPokrovitelj humanitarne akcije „Klime za porodilišta” je Ministarstvo zdravlja.


Auto-Info - Citroen Numero 9 Concept\nPočetna Noviteti Koncepti\nUpotpunjujući osnovnu gamu Citroën, DS linija istražuje nova područja na automobilskom tržištu.\nNudeći uistinu osobita vozila, ta linija otvara nove perspektive u svijetu vozila premium klase. Nadahnut svojom devedesetogodišnjom poviješću i izvrsnošću u proizvodnji automobila, Citroën je u DS liniju ugradio svoje najbolje stvaralačko i tehnološko znanje i umijeće. Dvije godine nakon izlaska na tržište, linija DS, koju čine modeli Citroën DS3, DS4 i DS5, bilježi više od 200 000 prodanih vozila.\nKonceptno vozilo Numéro 9 oplemenjuje gene modela iz DS linije domišljatim pristupom, jedinstvenim i prepoznatljivim stilom punim maštovitosti i osjećaja, uglađenošću i iznimnom završnom obradom, posve novim osjećajima u vožnji i korisnom opremom za svakodnevnu uporabu. Njegova karizmatična silueta nadahnuće pronalazi u konceptu shooting brakea, istodobno predstavljajući nov identitet prednjeg dijela vozila, osmišljenog za tehnologiju Full-hybrid Plug-in. Pokazuje iznimne vozne osobine (autonomija od 50 km, 295 KS, boost, 39 g/km CO2). Odvažnost, visoko postavljeni zahtjevi, kreativnost i najbolja tehnologija – to je Numéro 9 .\nSva razlikovna obilježja DS linije sažeta su u tom konceptnom vozilu. Među najizražajnijima su „lebdeći“ krov naglašen kromiranim potpisom i neupadljivo filigranski utkanim logotipom DS, i staklene bočne površine koje se spajaju sa stražnjim staklom.\nNaposljetku, Numéro 9 bojama i materijalima pokazuje tajanstvenost i sofisticiranost. Crna, tamna karoserija s diskretnim ljubičastim nijansama, nazvana "whisper", savršeno se slaže s ukrasnim elementima od ‘kalifornijskog’ kroma, blago tople boje.\n- stražnji spojler naglašava dojam fastback vozila,\n- središnji stup olakšava cirkulaciju zraka oko kabine,\n- naplatci («turbine») ugrađenim lamelama potiču protok zraka u blatobranima smanjujući turbulencije i potrošnju goriva.\nGalerija - Citroen Numero 9 Concept (2012)\nAutor: neregistriran | 08.05.2012. | (27) | (25)\nAutor: neregistriran | 23.04.2012. | (36) | (23)\nAutor: neregistriran | 20.04.2012. | (34) | (22)\nwoooooow koja kola\nAutor: neregistriran | 20.04.2012. | (36) | (22)\nAuto i pol\nAutor: neregistriran | 17.04.2012. | (46) | (25)\nGoodyear predstavlja IntelliGrip\nGoodyearova Eagle-360 konceptualna guma budućnosti\nAlpine Vision: konceptni automobil zapanjujućeg dizajna\nFaraday Future na CES-u predstavio električni koncept namjenjen trkama\nNevjerojatan BMW-ov i8 Mirrorless\nNissan predstavio koncept Gripz\nToyota predstavila unaprijeđeni C-HR koncept


Neprimjeren način organizacije javne rasprave za planove upravljanja nacionalnim parkovima - Green Home\nNeprimjeren način organizacije javne rasprave za planove upravljanja nacionalnim parkovima\n30/05/2022 - In Novosti‚ Program za zaštitu životne sredine By bildwpgreenh Comment off\nNakon više od godinu i po dana od zakonskog roka za usvajanje planova upravljanja za nacionalne parkove, koji su nakon prostornih planova posebne namjene najvažniji planski dokument na osnovu kojih se vrši upravljanje ovim zaštićenim područjima, Javno preduzeće za nacionalne parkove, poziva javnost na “javnu raspravu” na neprimjeren i nezakonit način objavom materijala na njihovoj web stranici u petak 20. maja i u prazničnom broju dnevnog lista Dan u subotu 21. maja 2022.\nPozivajući se na Zakon o nacionalnim parkovima kojim je definisana obaveza uključivanja javnosti u proces donošenja Planova upravljanja za nacionalne parkove, ovo preduzeće obavještava javnost da će se “javne rasrave” održati u određenim terminima i to na sljedeći način:\nZa svaki park pojedinačno se raspravlja u jednom jedinom terminu i to na 3. radni dan nakon objavljivanja materijala za NP Lovćen, na 4. radni dan od objavljivanja materijala za NP Skadarsko jezero, i na 10., 11. i 12. radni dan od objavljivanja materijala za NP Biogradska gora, NP Prokletije i NP Durmitor, bez mogućnosti dostavljanja primjedbi i mišljenja pisanim putem. 5 planova upravljanja sadrži ukupno 402 stranice, pri čemu se ovakvom organizacijom na neprimjeren i nezakonit način ograničava učešće javnosti u raspravi vezano za donošenja planova upravljanja.\nZakon o nacionalnim parkovima definiše obavezu učešća javnosti na način što je dužno da obavijesti zainteresovane organe, organizacije i zainteresovanu javnost o početku pripreme plana upravljanja, objavljivanjem obaviještenja u najmanje jednom štampanom mediju. Obaviještenje treba da sadrži podatke o načinu, roku i mjestu javnog uvida, kao i načinu i roku dostavljanja primjedbi i mišljenja. U konkretnom slučaju, poziv je objavljen u prazničnom broju lista, javnost je uskraćena za mogućnost slanja primjedbi pisanim putem a javna rasprava traje između 3 i 12 dana.\nJP za nacionalne parkove, osim što nije u stanju da obezbijedi kvalitetnu zaštitu zaštićenih područja, neprimjerenom i na kraju nezakonitom organizacijom javne rasprave, koja to suštinski i nije, dokazuje da zanemaruje činjenicu da je zaštita, unaprijeđivanje i razvoj nacionalnih parkova djelatost od javnog interesa, te da je pravo građana da znaju kako se i na koji način planira upravljati zaštićenim područjima u narednih pet godina i da u tom procesu učestvuju.Da sve bude besmislenije, nakon što se kasni sa usvajanjem planova već godinu i po dana, na javnu raspravu su dati planovi za period od 2021. – 2025. godine, iako je 2021. godina već odavno prošla a i 2022. je na polovini.


Gradiska.com - U aprilu treći Gradiški polumaraton\nOrganizator polumaratona, trećeg po redu, je Atletsko-rekreativni klub „Gradiška“.\n„Trke koje će se održati ove godine su jedan kilometar za djecu, fan ran pet kilometara, deset kilometara i dvadeset jedan kilometar gdje imamo sertifikovanu stazu što znači da se boduju rezultati od trkača“ rekao je Dejan Jakeljić, direktor Gradiškog polumaratona.\n„Novine ovogodišnjeg polumaratona su nove tri skin majice, čarape, znojnice,energetsko čokoladna mlijeka, zatim nove medalje, kategorije starosne od 20 do 60 godina, novčane nagrade“ kaže Aleksandar Raca, predsjednik Atletsko-rekreativnog kluba „Gradiška“.\nU Atletsko-rekreativnom klubu „Gradiška“, koji broji 15 članova, nastoje da promovišu kraljicu sportova u opštini na Savi. Jedan od načina je i polumaraton.\n„Očekujemo od 500 do 700 takmičara, svake godine nastojimo da bude što bolja organizacija, nadamo se da će i ove godine biti svi zadovoljni. Cilj je promocija grada i da aktiviramo učesnike na zdrav način života“ dodao je Dejan Jakeljić, direktor Gradiškog polumaratona.\nOve godine organizatori očekuju da će, kao i prošle, na polumaratonu učestvovati takmičari iz Slovenije, zatim iz Ukrajine, Čilea, Srbije, Hrvatske, BiH, te drugih gradova širom Republike Srpske.\nViše iz kategorije: « Ivica Vidiček pobjednik 21. svetosavskog stonoteniskog turnira\tNakon svjetskog srebra Bobana kreće po olimpijsku normu »


Marko Jagodić Kuridža pred Zvezdu | Sport | Košarka\nKURIDŽA TEK STIGAO U BUDUĆNOST, A ODMAH MORA PROTIV ZVEZDE: Čak i da uradimo sve kako treba možda ne pobedimo! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n03.10.2021. / 11:30\nIskusni krilni centar vraća se u "Pionir", na mesto gde je proveo dve sezone.\nIzvor: MNPress/Twitter/Screenshot/KK Budućnost VOLI\nU ponedeljak se igra prvi veliki derbi ABA lige kada se u Beogradu sastaju Crvena zvezda i Budućnost. Vladimir Micov je već istakao šta očekuje u tom meču, a sada se oglasio i doskorašnji krilni centar Crvene zvezde Marko Jagodić-Kuridža.\nOn je između dve sezone crveno-beli dres zamenio plavim i vrlo dobro poznaje ekipu sa kojom će se sastati u ponedeljak.\n"Igramo utakmicu koja je jedna od težih u sezoni. Znamo svi šta nas očekuje, znamo kakva je ekipa i sigurno da želimo da damo svoj maksimum, da probamo da izvučemo štpo bolji rezultat. Da vidimo gde smo u odnosu na njih, jer oni su jedna evroligaška ekipa koja je ove godine mnogo uložila, imaju dosta dobrih pojedinaca, biće dobro da se izmerimo sa njima", smatra Jagodić-Kuridža.\nIskusni krilni centar je istakao da ekipa ima tačan i jasan plan kako da odigra taj meč, ali da će se i Crvena zvezda pitati.\n"Imamo naše zamisli kako da igramo utakmicu. Probaćemo naravno da sve to da sprovedemo u delo. Sigurno da na kraju neki trud odbrana i koncentracija moraju da dođu do izražaja. I sve to ne mora da znači da ćemo da pobedimo. Moramo da damo sve od sebe", zaključio je on.\n Marko Jagodić-Kuridža pred utakmicu sa Crvenom zvezdom ⚪#ajmoplavobijeli#wegrowbiggerpic.twitter.com/Vs8KTkJiIV\n— KK Budućnost VOLI (@KKBuducnostVOLI)October 3, 2021\nNacionale o crveno-belima\nZVEZDA NA SKENERU SAŠE ĐORĐEVIĆA: To je srpska škola košarke, zaštitni znak im je SNAGA\nmarko jagodić kuridža kk budućnost KK Crvena Zvezda ABA liga


U tom pravcu prvi su vršili istraživanja saradnici Kazanskog veterinarskog instituta koji su primenili propolis za lečenje nekrobaciloze kod domaćih životinja, a takođe gnojnih i traumatskih rana, onih koje teško zarastaju, kao i opekotina i promrzlina svih stepena lokalnom primenom spolja.\nVeoma dobri rezultati se postižu i davanjem rastvora propolisa kroz usta životinje u lečenju infektivnih bolesti izazvanih stafilokokama, toksičnim dispepsija, oštećenja usled šapa na vimenu krava i svinja kao i enzootičkih pneumonia kod prasadi i drugo.\nOsim lečenja, došlo se do zaključka da propolis peroralno jača odbrambene snage organizma, pojačanim stvaranjem specifičnih antitela povećava otpornost životinje prema infekcijama. Pri lokalnoj (spoljnoj) primeni zapažena je pojačana granulacija, čišćenje rana od gnojnih sekreta i brža epitelizacija, a time i zaceljivanje.


Pompeo: Ništa od izjava, demokrate maltretiraju zaposlene u SD\nTanjug 1. oktobra 2019. 17:49\nVAŠINGTON – Američki državni sekretar Majk Pompeo napisao je u pismu koje je uputio Odboru za međunarodne poslove američkog Predstavničkog doma Kongresa da demokrate pokušavaju da „zastraše i maltretiraju“ zaposlene u Stejt departmentu i da uzimanje izjava koje su zakazane nije izvodljivo.\nTri odbora Predstavničkog doma Kongresa, naime, zakazala su uzimanje izjava od pet trenutnih i bivših zvaničnika Stejt departmenta tokom naredne dve sedmice, uključujući i bivšu ambasadorku u Ukrajini Marie „Mašu“ Jovanovič i Kurta Vokera, izaslanika za Ukrajinu koji je podneo ostavku prošle sedmice, preneo je AP.\nPredsedavajući odbora za spoljne poslove, Obaveštajnog odbora i Nadzornog odbora odredili su 4. oktobar kao rok da Pompeo dostavi dokumenta koja se odnose na njihovu istragu o interakciji predsednika SAD Donalda Trampa sa Ukrajinom.\nIspitivanje je deo istrage o opozivu predsednika SAD.


Vesti online / Vesti / Svet / "Nije problem u ruskim migovima, već u pumpanju Balkana zapadnim oružjem"\n"Nije problem u ruskim migovima, već u pumpanju Balkana zapadnim oružjem"\n"Oni koji pumpaju arsenale balkanskih zemalja zapadnim naoružanjem i uvlače ih u NATO protiv volje većine stanovništva, stvaraju disbalans u tom regionu", rekao je za Sputnjik zamenik šefa ruske diplomatije Aleksej Meškov.\nNATO je veći problem od ruskih migova\nMeškov je izjavio da su Moskva i Beograd "istorijski imale vojno-tehničke kontakte".\n- Isti oni koji pumpaju balkanske zemlje zapadnim naoružanjem i uvlače ih u NATO, uprkos mišljenju većine stanovništva, kao u slučaju Crne Gore, stvaraju disbalans u regionu. U tome je realni problem na Balkanu, a ne u tome koliko aviona ruske proizvodnje će se pojaviti u Srbiji - rekao je ruski diplomata.\nOn je rekao da je Rusija ranije podržala tzv. ideju "4 B" o stvaranju neke vrste alijanse neutralnih država: Bosne i Hercegovine, Srbije, Makedonije i Crne Gore.\n- Ovaj put je, po mom mišljenju, veoma perspektivan - naglasio je Meškov.\nRanije je agencija Tanjug, pozivajući se na Ministarstvo odbrane Srbije, saopštila da će Rusija do kraja aprila predati Srbiji šest lovaca MiG-29, koji će biti remontovani i modernizovani i predati Ratnom vazduhoplovstvu Srbije.


Radio România Internaţional/ Zelena Planeta/ Izveštaj ’’Živa planeta’’\nIzveštaj ’’Živa planeta’’\nŽivotinjski svet smanjen je za 50% u poslednjih 40 godina, upozorava se u ovogodišnjem Izveštaju ’’Živa planeta’’ ekološke Organizacije WWFN.\nIzveštaj ‚‚Živa planeta‚‚\nŽivotinjski svet smanjen je za 50% u poslednjih 40 godina, upozorava se u ovogodišnjem Izveštaju ’’Živa planeta’’ ekološke Organizacije WWFN. Istovremeno, živimo i trošimo resurse kao da imamo još jednu planetu na raspolaganju. Na svetskom nivou zahtevi čovečanstva su za 50% veći nego mogućnosti planete da se regeneriše. Studija pokazuje da je najveća opasnost za planetu gubljenje i degradacija biodiverziteta. Pored toga, lov, ribolov i klimatske promene predstavljaju, takodje, veliku pretnju. Magoš Čibi, director WWF Rumunija naglašava: ’’Nažalost, u poslednjih 40 godina od kada se pravi Izveštaj ’’Živa planeta’’ diverzitet na našoj planeti je u stalnom opadanju. Istovremeno i naš otisak na ovu planetu je sve snažniji. Naša potrošnja raste svakim danom i ne preduzimamo ništa za ozdravljenje planete. Trenutno je broj populacije riba, ptica, sisara i gmizavaca smanjen za 52% u poslednjih 40 godina, a to znači da je više od polovine životinja naše planete uništeno u poslednjim godinama. 76% slatkovodih vrsta je nestalo u ovom 40-togodišnjem periodu, što je zastrašujuće. Trošimo kao da imamo na raspolaganju jednu i po planetu’’\nIzveštaj ’’Živa planeta’’ pokazuje da samo zaštićene površine kojima se efikasno upravlja mogu podržati životinjski svet. Primer u ovom smislu je rast populacije nepalskih tigrova, zahvaljujući Medjunarodnoj uniji za zaštitu prirode. U zaštićenim zonama nestaje dva puta manje životinja nego u nezaštićenim. U Izveštaju se upozorava na to da čovek uništava populacije divljih životinja svuda, čak i u okeanima. Morske populacije, od 1970. godine do 2010., smanjene su za skoro 40 %, posebno morska kornjača, mnoge vrste ajkula ali i ptice selice. U Izveštaju se navodi na to da je biodiverzitet najviše ugrožen u tropskim zonama. Magoš Čibi objašnjava: ’’Najveći gubici su u zonama pod ekonomskim pritiskom, odnosno zone koje se razvijaju, posebno u Južnoj Americi, Africi i jugoistočnoj Aziji. Gubitke u poslednjih 40 godina imala je i Evropa. Sada je u Evropi zabeležen trend oporavka biodiverziteta, ali ne treba zaboraviti da države Evrope, uključujući ovde i našu zemlju, i ostali kontinenti, vrše pritisak na resurse Južne Amerike, Afrike i jugoistočne Azije’’\nKada govorimo o ekološkom otisku, odnosno o pritisku čovečanstva na ekosistem, treba da naglasimo da postoji velika razlika medju zemljama. Postoje države koje troše mnogo više nego što planeta moze da pruži, a to su arapske zemlje i veoma razvijene države (SAD, Švedska, Belgija, Danska), dok druge ne troše ni 50% mogućnosti planete. Rumunija ostavlja slab ekološki otisak zbog pada industrije, kaže Magoš Čibi: ‚‚Rumunija je ispod proseka i ako bi svi stanovnici planete živeli kao Rumuni, potrošili bi resurse 1,4 planete. Ovo je najniži otisak ugljenika u Evropskoj uniji, ali, nažalost, nije posledica strategije koja bi vodila računa o održivom razvoju, već kolapsa industrije posle 1989. godine. Industrija se nije oporavila i sada ne postoje jasne strategije koje bi integrisale održivost u svim granama, od saobraćaja do gradjevinarstva, a u mnogim oblastima ne postoji element ’’sredina’’ ili se nedovoljno primenjuje.’’\nIzveštaj ’’Živa planeta’’ navodi da se više od 200 hidrografskih bazena iz kojih se snabdeva 2,5 miljiardi ljudi suočava sa deficitom vode najmanje jednom godišnje. Autori Izveštaja predlažu i rešenja i sugerišu da se prošire zašticene površine, čuvaju i regenerišu šume, uvede odgovarajući menadžment vodenih izvora, zaštite divlje životinje i rekonstruišu vlažne zone. Globalni dogovor koji bi favorizovao ekonomiju zasnovanu na smanjenju emisija štetnih gasova je od suštinske važnosti, navode eksperti, jer fosilno gorivo ostavlja najsnažniji ekološki otisak.


Naslovna | Stil | Lični stil | 8 načina kako će moda spasiti svet\n*Stella McCartney je pionir eko mode. Ona je, između ostalog, unajmila kompaniju koja se bavi pretvaranjem vetra u elektičnu energiju i sada se sve njene radnje u Londonu tako napajaju. Podovi u buticima izrađeni su od recikliranog drveta, a isto drvo koristila je i za model patika sa platformom iz jesenje kolekcije. Čak su i gumeni đonovi napravljeni su od reciklirane gume.\n*Marni je proslavio dve decenije postojanja serijom pop up shopova u kojima su nudili sveže cveće i šarmantne skulpture od žica u obliku životinja, a sve u cilju prikupljanja sredstava za dobrotvorne fondove. U poslednjem pop up shopu, tokom Nedelje dizajna u Milanu, prikazane su korpe i stolice koje su ručno izradili kolumbijski umetnici.\n*Kreatori modnog brenda Svilu, Britt Cosgrove i Marina Polo, čine da restlovi izgledaju tako primamljivo! Oni koriste preostale tkanine iz prethodnih sezona dajući im potpuno novi život. Tako možete videti prugasti pamuk sa haljine iz prolećne kolekcije u jesenjoj, ali ovog puta u obliku duksa.\n* Tara St. James, dizajnerka brenda Study NY, u slobodno vreme šila je pokrivače od ostataka materijala iz svog studija u Bruklinu. Trebalo joj je godinu dana za izradu tek nekoliko njih. Sada je započela saradnju sa centrom Weaving Hand koji se bavi očuvanjem tradicionalnih zanata. Kreirali su model duksa i produžili život tkaninama koje bi u suprotnom završile u smeću.\n*Maria Cornejo, članica komiteta Council of Fashion Designers of America Sustainability za svoj brend Zero + Maria Cornejo bira materijale isključivo iz okoline za koje nije potreban transport. Izbegava da koristi previše detalja u završnoj obradi jer nikada ne možete biti sigurni odakle, na primer, stižu dugmad.\n*Med sa Louis Vuitton potpisom? Nije šala, u sklopu studije kojom su želeli da dokažu kako su pčele iz urbanih sredina zdravije jer su izložene manjoj količini pesticida, kompanija je proizvela malu količinu meda. Košnice se još od 2009. godine nalaze na terasi na šestom spratu njihovog predstavništa u centru Pariza. Teglice meda ne idu u prodaju već se dele prijateljima i familji.\n*Španska marka cipela Pikolinos je 2009. godine započela projekat Maasai. Kreirali su nekoliko desena u saradnju sa plamenima u Keniji i Tanzaniji. Sandale su postale tako popularne da je sada angažovano na stotine zanatlija koji i sami kreiraju nove desene i na taj način u potpunosti reflektuju svoju tradiciju i kulturu.\n*Novi dekan Parsons škole dizajna, Burak Cakmak, odličan je primer nove generacije dizajnera. Bivši potpredsednik Swarovski grupe u toku svoje karijere trudio se da održivi dizajn uključi u svako polje svog delovanja. Nikada nije prerano da se započne sa „zelenim načinom razmišljanja“.\nEkološki dizajn Eko Koža Eko materijali Moda\nZnamo koliko odevanje može da bude komplikovano i teško u zimskim mesecima, zbog čega smo odlučili da vam pripremimo inspiraciju. Blogerke vam pokazuju kako da ove zime postignete kul, udoban i topao outfit....\nPet zvezda ispod 21 godine čiji ormar želimo da imamo\nUpoznajte devojke koje već sada oduševljavaju svojim stilom!


"Svedoci tradicije" od večeras u Kulturnom centru - Portal 105.rs\nNaslovnaZrenjaninZR Kultura"Svedoci tradicije" od večeras u Kulturnom centru\n“Svedoci tradicije” od večeras u Kulturnom centru\nIzložba slika nastalih u drugom delu godine u okviru projekta "Svedoci tradicije"\nfoto klub CD13\nAko volite tradiciju, šarolikost Vojvodine, njenih nacija i njihovo zaveštanje i kulturu- izložba koja vas čeka u Kulturnom centru večeras biće baš po vašem ukusu. U pitanju su fotografije nastale u drugom delu godine u okviru projekta „Svedoci tradicije“.\nProjekat je realizuje Foto klub CD13 uz finansijsku podršku Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine – nacionalne zajednice AP Vojvodine. Cilj projekta je očuvanje tradicije sela Vojvodine, običaja i kulture naroda i narodnosti koje u njoj žive. Umetnička i dokumentarna fotografija su načini za očuvanje makar i dela istorijskog i kulturološkog bogatsva Vojvodine.\nPostavku izložbe čini oko 60 fotografija. Svečano otvaranje zakazano je za 19 časova. U slučaju da ne možete lično da prisustvujete, otvaranje možete pratiti i uživo na Fejsbuk stranici Kulturnog centra.


Spisak preživelih Jevreja iz Novog Bečeja\nRekonstrukcija spiska je izvršena na osnovu matične dokumentacije opštine Novi Bečej i svedočenja rođaka i poznanika\n1. DENEŠ KLARA (otac Lajoš) udata Tausig. Živela u Hrvatskoj sa mužem koji nije bio Jevrejin.\n2. FIŠER dr. FRANJA, lekar, pre rata iselio u Novi Sad, gde ga je zatekao rat. Sa ženom PIROŠKOM, rođ. MILER, zatočen u logoru AUSCHWITZ, koji je preživeo.\n3. FIŠER PIROŠKA, rođ. MILER, - preživela logor.\n4. GRIN ENDRE, otac dr. Mor. Na nepoznat način preživeo rat u Zagrebu, gde je pre rata živeo. Posle rata u Izrael.\n5. GRIN IMRE, preživeo rat kao ratni vojni zarobljenik, a posle rata iselio u Izrael.\n6. HANDLER ANA, udata CVEJIN - pred rat porodica iselila u Novi Sad. Odatle je Ana zatočena u Auschwitz, koji je preživela i vratila se u N. Bečej, gde se udala za Cvejin Mirka. Živela u N. Bečeju i Apatinu, gde je i umrla 1987. godine.\n7. KANIC MAGDA (otac dr. Deže), udata Behorc. Kao supruga ne-Jevrejina preživela rat u Zagrebu.\n8. KANIC DJERDJ (otac dr. Deže) - pobegao pred rat u Mađarsku, ali je tamo umro u toku rata.\n9. KAŠTIHER ŽENI (rođ. NAJ) - pre rata živela u Bačkoj, odakle je deportovana u logor koji je preživela.\n10. KIURSKI HELENA (rođ. BEAMTER) - otpuštena iz sabirnog logora u Novom Bečeju, pošto je bila udata za Srbina, a istovremeno je bila teško boleslna osoba.\n11. NIDERMAN ROŽA (rođ. NAJ) - živela pred rat u Subotici. Deportovana u proleće 1944. u radni logor, koji je preživela.\n12. ŠAFER GABRIEL ("GAVRA" - "GEZA") - preživeo rat kao ratni vojni zarobljenik. Posle rata iselio u Izrael, pa u Kanadu.\n13. Porodica ŠLEZINGER ADOLFA\n14. ŠLEZINGER SERENA\n15. ŠLEZINGER VIKTOR\n16. ŠLEZINGER MARIJA\n17. ŠLEZINGER JULIJA\nJedina porodica koja se u celosti spasla, zahvaljujući svojim zetovima koji nisu bili Jevreji, pa su prodicu iselili prvo u Dalmaciju, a odande u Italiju.\n18. ŠLEZINGER JANOŠ - "JANČI" - preživeo rat kao ratni vojni zarobljenik. Živeo posle rata u N. Bečeju, 1948. godine iselio u Izrael. Umro u Izraelu 1985. god.\n19. VAJS ANDOR, otac GEZA, sa lažnim pasošem i pod tudjim imenom pobegao u Budimpeštu, gde je, radeći kao vodoinstalater preživeo rat. Odmah posle rata iselio se u izrael, gde i danas živi.\n20. VAJS dr. ALBERT, preživeo rat kao ratn vojni zarobljenik. Posle rata živeo u Beogradu kao profesor Pravnog fakulteta i istaknuti funkcioner Saveza jevrejskih opština Jugoslavije. Umro je u Beogradu 1983. godine.\n21. ZIGLER VERONA, otac DANIEL, po nedovoljno proverenim svedočenjima, uspela je, posle deportacije, a u vreme delimične slobode u Beogradu, da se uz pomoć jednog nemačkog oficira, prebaci u Rumuniju, odakle je otselila u Izrael.\nOvaj rekonstruisani spisak možda i nije definitivan, ali je on po prvi put sačinjen i javno izložen.\nP.S. - Na osnovu iskaza Dr. ZVI ASARIA iz Izraela rat su preživeli:\n1. Polak Salamon - pobegao iz logora u Beogradu\n2. Polak Bela - kao RVZ\n3. Dr. Jene Vajs - kao RVZ\ndr. Dušan Popović: SRBI UBANATU do kraja XVIII veka, izdanje "Naučne knjige" - Beograd 1955.\nVasa Stajić: VELIKOKIKINDSKI DIŠTRIKT 1775-1785. izdanje "Matice srpske" - novi Sad 1950.\nLazar Mečkić: NOVI BEČEJ I VRANJEVO KROZ ISTORIJU, izdanje "Radnički dom" - Novi Bečej 1989.\nDragoljub Čolić: UČEŠĆE JEVREJA U RAZVOJU PRIVREDE BANATA, ZBORNIK IV, Jevrejski istorijski muzej, Beograd 1979.\nBožidar Ivković: UNIŠTENJE JEVREJA I PLJAČKA NJIHOVE IMOVINE 1941-1944. - TOKOVI REVOLUCIJE - Zbornik istorijskih radova I, Bgd 1965.\ndr. Teodor Kovač: PRILOG POZNAVANJU UNIŠTENJA JEVREJSKE IMOVINE TOKOM II SVETSKOG RATA, - Jevrejski almanah - Beograd 1965.\ndr. J. Romano: JEVREJI JUGOSLAVIJE 1941-1945. - ŽRTVE GENOCIDA I UČESNICI NOR-a - Beograd 1960. g.\nENCIKLOPEDIJA JUGOSLAVIJE, sveska IV - Zagreb 1960.\ndr. Eduard Mosbaher: JUGOSLOVENSKI JEVREJI U SVETLOSTI STATISTIKE - Jevrejski narodni kalendar 1940-41.\nĐorđe Momčilović: ZRENJANINSKE VATRE - Zrenjanin 1987.\nBogdan Čiplić: OPROŠTAJ S RAHAVOM - Zbirka pesama posvećena: "Mojim prijateljima - pobijenim bečejskim Jevrejima" - PROSVETA - Beograd 1960.\nPisma, kao deo građe za ovaj rukopis donela su vrlo važna saznanja i podatke o ljudima i događajima koji su ovde obrađeni.\nKorespondenti sa autorom rukopisa su bili:\ndr. VIKTOR JORDANIĆ (alias dr. Viktor Šlezinger) i njegova sestra Julija ĆURČIJA, članovi jedine novobečejske jevrejske porodice koja se cela spasla.\nLAZAR MEČKIĆ, koji je, u zajednici sa književnikom BOGDANOM ČIPLIĆEM, po sećanju, sastavio prvi spisak novobečejskih Jevreja.\nJOSIP ERLIH iz Beograda koji je autora povezao sa Jevrejskim muzejom u Beogradu.\ndr. ZVI ASARIA (alias Herman Helfgot) iz Izraela, koji sakuplja gradju za istoriju banatskih Jevreja.\nIzjave su svoje vrste dokumenta koja zamenjuju originalna dokumenta koje uopšte ne postoje. Svoje izjave, kao izraz dobre volje da se ljudi i događaji ne zaborave, dali su:\nBranislav Kiselički, iz Novog Bečeja\nVasilije Nićin, iz Novog Sada\nLazar Mečkić, iz Beograda\nSenji Maćaš, iz Novog Bečeja\nNađ Šandor, iz Novog Sada\nNiderman Ružica, iz Subotice\nMihajlo Kiselički, iz Novog Bečeja\nBranislav Petraškov, iz Novog Bečeja\nŽiva Kiselički, iz Zrenjanina\nMilena Stošić, iz Novog Bečeja\nBogdan Kovačev, iz Zrenjanina\ndr. Konstantin Vukov, iz Budimpešte\nSvetolik Mečkić, iz Novog Bečeja\nČedomir Tašin, iz Novog Bečeja\nBudai Laslo, iz Novog Bečeja\nDanica Sekulić, iz Zrenjanina\nDrapoš Rozalija, iz Novog Bečeja\nMirjana Velisavljev, iz Novog Bečeja\nIvan Jovanović, iz Novog Bečeja\nSekereš Ištvan, iz Novog Bečeja\nZlata Raičević, iz Podgorice\nUngar Tihomir, iz Novog Sada\nAdam-Ungar Olga, iz Novog Sada\nKuglanje\t32 Karolj Andre\t102 Vasilije Ostroški\t23 Ljiljana Bognić\t3 Giga Jovanović\t5 Saobraćaj\t2 duševno oboleli\t21 Goran Dobožanov\t28 Milan Nešić\t58 Ličnosti\t393 Kumane\t84 Biblioteka\t7 Ognjeslav Kostović\t3 Branislav Kiselički\t36 Tisa\t49 Dom kulture\t26 Slano kopovo\t4 Jevreji\t37 Miloje Čiplić\t28 Svetlopisci\t24


DOMINACIJA RUSKIH EKIPA! Lider Evrolige PONIŽEN - Informer Ad\n19:44 Košarka 0\nDOMINACIJA RUSKIH EKIPA! Lider Evrolige PONIŽEN\nRuski timovi Zenit i Uniks ostvarili su pobede u okviru desetog kola Evrolige\nZenit je rezultatom 75:66 (20:14, 22:16, 17:20, 16:16) pobedio Albu kod kuće.\nIMA VELIKO SRCE! Đorđević pohvalio nekadašnjeg đaka!\nZVEZDA PONOVO ORGANIZATOR TURNIRA! Evroliga za juniore u Beogradu!\nIMA VELIKO SRCE! Đorđević pohvalio nekadašnjeg đaka! sledeća vest\nNajefikasniji u pobedničkom timu bio je Džordan Lojd sa 25 poena, Džordan Miki je dodao 12, a Koner Frankamp dva poena manje.\nU redovima nemačkog tima najbolji je bio Markus Erikson sa 20 postignutih poena.\nSa druge strane, Uniks je na svom terenu ubedljivo savladao dosadašnjeg lidera Evrolige, ekipu Milana sa 97:71 (19:17, 25:16, 27:16, 26:22).\nMICIĆ OŽIVEO EFES! Bivši PLEJ Zvezde UTIŠAO "OAKA" Arenu!\nDRAMA DO POSLEDNJE SEKUNDE! Sjajan meč CSKA i Makabija\nU pobedničkom sastavu su rapsoloženi bili Ajzea Kenan sa 22 poena, O Džej Mejo sa 20 i Džon Braun koji je ubacio 19.\nNa drugoj strani su dvocifreni sa po deset poena bili Nikolo Meli, Luiđi Datome i Šavon Šilds.\nsport Košarka Evroliga KK Zenit Zenit Uniks KK Uniks Kk Alba Alba Alba Berlin Armani Armani Milan Armani Milano KK Armani olimpija milano kk olimpija milano KK Milano Milano\nADVOKATI RAZMONTIRALI MINISTRA, obelodanili žestoku bruku... Od ovoga se neće oporaviti!\nLOŠE VESTI STIŽU IZ GRČKE! Milutnov ne može na parket!\nSRBIN U EPICENTRU VIRUSA! Oglasio se Vladimir Micov iz Milana: Broj umrlih se širi, kao da smo u gradu duhova!\n(UŽIVO) SRBIJA 10 MINUTA BEZ GOLA! Francuzi se igraju sa ORLOVIMA!


Žena | Ljubav_i_seks | Kada nije vreme za "volim te"\nKada nije vreme za "volim te"\nFoto: Shutterstock, 29. 07. 2012. 08:18\nZaljubili ste se do ušiju i razmišljate da toj osobi kažete čarobne reči, odnosno izjavite ljubav? Pre nego što donesete konačnu odluku, pročitajte u kojim slučajevima reči "volim te" izazivaju totalnu katastrofu.\nAko ste tip osobe koja ne može da bude sama već skače iz jedne veze u drugu da biste se osećali ispunjenim, velike su šanse da ćete prerano izjaviti ljubav. Pre nego kažete osobi "volim te", razmislite jeste li uopšte došli tako daleko u vezi i šta očekujete. Pre ili kasnije moraćete da stanete na loptu i zaključite da je došao trenutak da budete malo sami i pričekate nekoga za kim srce zaista luduje.\nNeugodan je trenutak kada kažete partneru ili partnerki da ih volite, a s druge strane je samo tišina. Takav potez vezu može samo da unazadi. Jedna će strana biti ljuta, a druga zbunjena. Možda je ponekad pametnije malo razmisliti i pustiti još neko vreme pre konačne odluke. Ali ako ste zaista sigurni da se radi o muškarcu ili ženi vašeg života, vredi rizikovati.\nU tako škakljivim situacijama lako dolazi do zbunjenosti. Ako imate intenzivna osećanja u ranoj fazi veze i odlučite da kažete osobi da je volite, ona bi mogla da pomisli da to govorite samo zato da joj udovoljite.\nZapitajte se koliko dobro se poznajete. Na početku veze parovi su često zaslepljeni i ne vide sve osobine partnera. Znate li dovoljno o vezama iz prošlosti i kakav su uticaj ostavile na osobu i šta ona zapravo želi od života? Pre nego što kažete "volim te", razmislite poznajete li stvarno tu osobu ili imate samo određenu sliku o njoj. Nesigurnost takođe može čoveka da natera na grešku. Ponekad ljudi misle da će izjavom ljubavi vezati osobu za sebe i oterati svu eventualnu konkurenciju.\nVOLIM TE MOŽE I DA UVREDI\nKažete li čarobne reči prerano, partner se može i naljutiti jer je još uvek u fazi da se ispituje da li uopšte želi ozbiljnu vezu s vama. Kad jednom kažete tako važnu i ozbiljnu tvrdnju ne možete se vratiti nazad i ostaje nelagodna tišina između ljudi ako druga osoba ne uzvrati. Možda i razmišlja da veza ima potencijala i da biste mogli doći do te tačke, ali još nije spremna na taj korak pa oseća pritisak da što pre mora da reaguje. U ovakvim situacijama najčešće dolazi do raskida jer druga strana ne želi da se nosi sa pritiskom i očekivanjima na koja nije spremna. Ako ste vi spremni na ovaj rizik i zaista verujete da treba reći dragom ili dragoj da je volite, prvo to pokažite delima. Umesto da pokazujete rečima svoja osećanja, pripremite nekoliko romantičnih iznenađenja. Zatim gledajte reakcije jer iz njih možete zaključiti da li i druga strana razmišlja na isti način o vama.\nPovezane teme: ljubavni saveti, partnerstvo


Izbori / Drama na skupštini SDS-a u Prijedoru - stigla i policija!\nNaslovnica NAJNOVIJE Politika Izbori / Drama na skupštini SDS-a u Prijedoru – stigla i policija!\nIzbori / Drama na skupštini SDS-a u Prijedoru – stigla i policija!\nNa današnju Izbornu skupštinu Gradskog odbora SDS u Prijedoru obezbjeđenje nije dozvolilo ulazak Jovani Panić, šefu kluba odbornika SDS u Skupštini Grada Prijedor, kao ni delegatima Miri Latinović i Dobrili Plavšić.\nSa sjednice je izbačena odbornica Sanja Rađenović, a napustilo ju je još par odbornika. Ispred zgrade gdje se održavaju stranački izbori stigla je i policija, javlja Srpskainfo.\nRadnici obezbjeđenja Panićevoj nisu dali da uđe na izbornu Skupštini stranke uz obrazloženje da je naredio Milan Tubin, predsjednik Glavog odbora SDS u Prijedoru.\n“Prisustvovali smo još jednom činu samovolje Tubina, gdje je meni kao članu dosadašnjeg Glavnog odbora, prdsjedniku Mjesnog odbora Babići i šefici Kluba odbornika u Skupštini grada Prijedora nije dao da priseustvujem. Ne znam šta da više kažem od toga, kako objasniti ovo ponašanje. Razlog je moje protivljenje nestatutarnom vođenju stranke koje provodi Tubin, suprostavljanje samovolji i bahaćenju”, kaže Panić, koja je osam godina član SDS.\nUlaz nije dozvoljen ni Miri Latinović: “Meni ne da uđem jer znam kako su vodili izbore i znam šta su radili u izborima. Ne odgovara mi njegov način rada jer je srušio stari SDS. U Tukovima, ispred kojih sam delegat, nije niko pozvan na izbornu Skupštinu iz Mjesnog odbora.”\nŽene koje su ostale ispred vrata ne mogu da vjeruju da su ovo doživjele. Kažu da će morati preduzeti neke radikalnije korake kao što je organizovani odlasak autobusima članova SDS iz Prijedora ispred prostorija stranke u Banjaluci kako bi ih ljudi iz stranačkog vrha saslušali.\nJoš nekoliko delegata samovoljno je napustilo Skupštinu uz tvrdnju da nisu zadovoljni načinom vođenja.\nNiko iz stranačkog rukovodstva ne prisustvuje današnjoj izbornoj skupštini iako su članovi SDS još juče pozvali Govedaricu da dođe kako bi omogućio da izbori budu regularni. Jedini kandidat za predsjednika Gradskog odbora SDS u Prijedoru je dosadašnji predsjednik Milan Tubin.\nIspred Aerodromskog naselja bila je kandidovana aktuelna odbornica Sanja Rađenović, ali nije prihvatila kandidaturu.\n“Htjela sam se samo zahvaliti članovima koji su me kandidovali na početku sjednice, ali nije mi dozvoljeno i radnici obezbjeđenja su me izveli napolje”, kaže Rađenović.\nI delegat Drago Kevac napustio Skupštinu: “Ovo je bruka i sramota ljudi koji nisu bili 20 godina u stranci došli sada i podržavaju one koji potkopavaju stranku.”\nRadoslavka Brisevac, takođe je napustila stranku.: “Izašla sam jer neće da slušaju druge članove, omladinu neće da slušaju i odbornike izbacuju sa skupštine i to nisam mogla da podnesem. Šta ćemo mi ovdje kada je sve već odlučeno.”


Moskva i Seul razmatraju izgradnju gasovoda preko Severne Koreje - Sputnjik Srbija\n21:25 25 Februar 2021\n08:33 11.09.2018 (osveženo 08:34 11.09.2018) Preuzmite kraći link\n„Ne, problem nije dotakao sektor nafte i gasa, ovde se on ne oseća“, odgovorio je Bondarenko na pitanje da li su američke sankcije uticale na saradnju u ovoj oblasti.\nOn je istakao da, sve u svemu, sankcije SAD, a naročito sekundarne, imaju indirektan uticaj na razmere saradnje, „jer korejski biznis vrlo teško vrši prenos novca i shodno tome to usporava mnoge naše projekte“.\nBondarenko je ranije, učestvujući na rusko-korejskom poslovnom doručku, istakao da Moskva i Seul pregovaraju o povećanju isporuka prirodnog tečnog gasa.\nMoskva i Seul nastavili su razmatranje projekta postavljanja gasovoda od Rusije do Južne Koreje preko Severne Koreje, procenjuju ga, saopštio je Bondarenko.\n„Sada pokušavamo da ga odmrznemo. To je veoma skup i politički rizičan projekat. Ali, nakon što nas je posetio južnokorejski predsednik, o njemu se ponovo raspravlja. Svojevremeno o tome čak nismo ni razgovarali, on je bio suspendovan, ali sada mu se vraćamo, procenjujemo“, rekao je Bondarenko.\ngasovod, energetika, Istočni ekonomski forum, Mihail Bondarenko, Južna Koreja, Severna Koreja


ŽELE PRAZNIK SA PORODICAMA Trgovci i ugostitelji organizuju VIRTUELNI PROTEST | Burina.NET :: Novosti iz zemlje i sveta\nSindikat radnika trgovine i uslužnih delatnosti Bosne i Hercegovine organizovaće 29. aprila, tačno u podne, virtuelni protest pod nazivom „Slobodni za praznike“....\nBolton: SAD žele da se oslobode svih stranih snaga u Siriji Danas :: Politika (Juče) - Savetnik za nacionalnu bezbednost SAD Džon Bolton izjavio je danas da bi "Sjedinjene Države veoma želele da se oslobode stranih snaga u Siriji".Članak Bolton: SAD žele da se oslobode svih...\nČišćenje deponije u naselju “Prozivka” u Subotici RTV :: Društvo (Juče) - U okviru “Nedelje za čistiju Vojvodinu”, koju organizuju Pokrajinski sekretarijat za urbanizam i zaštitu životne sredine sa Nacionalnim parkom “Fruška gora” i Javnim preduzećem “Vojvodinašume”, danas je čišćena najveća divlja...\nSVI SMO LJUDI, MALO KO JE ČOVEK! Dok se drugi fudbaleri baškare po LUKSUZNIM plažama, Neven Subotić pomaže ugroženim porodicama po Africi! Malo je reći - LJUDINA! Kurir :: Sport (2 dana ) - Bivši srpski reprezentativac Neven Subotić i ovu pauzu posvećuje humanitarnom radu u Africi....