Izveštaj sa promocije knjige 16.januara 2009.\nAktivnosti Izveštaji sa manifestacija Izveštaj sa promocije knjige 16.januara 2009.\nTrilogija Kasijane Milošević\n„Mi među sobom„\nSvesni smo da ( Ma koliko kvalitetno ) predugo čitanje proze zamara publiku. Zato smo pribegli više scenskim prikazima uz diskretnu pratnju frulaša. Time je društvo bilo uvedeno u priču. Već su kompetentni novinari dali svoj sud o kvalitetu napisanog i o nesvakidašnjem načinu predstavljanja istog.U pravo vreme smo izbacili naše bisere -Decu- Anđela i Anđelija ne samo da su osvojile simpatije publike svojim dečijim šarmom nego i kvalitetnim izvođenjem recitacija.\nPored proze Kasijana Milošević nam se prestavila svojom poezijom koju će po nagovoru kolega od sada malo više forsirati jer...Kvalitet je tu, samo još rad, tako da ćemo svakako doživeti njenog poetičnog prvenca u obliku zbirke. Želeo bih da dodam da se i sama autorka sa puno humora osvrnula na današnje čitalačke navike naših sugrađana. Mika Džambas /Rom / je morao da čita knjigu jer mu je kuma autorka. On na svoj način prepričava kako je to doživeo a ona /Milena njegova supruga/ ga podpaljuje da što više “ Navali” ( Hvali) njihovu kumu.\nNaravno tu je i jedan stručnjak akademac koji se enciklopediskim rečnikom osvrće na trilogiju. Tu dolazi do kuršlusa sa dva nivoa. „Sumrak u Bečkom haustoru „ je dočarao svakodnevnicu naših gastarbajtera sa svim onim problemima koje ponekad uveličaju ali ustvari pravi razlog je što nisu u svojim kućama i u svojoj zemlji. Naravno, uz sjajnu glumu naših izvođača. Iz promocije u promociju sa zadovoljstvom možemo primetiti da je publika prerasla „ Der Keller „ Da se jedno razumemo, prostorija je na nivou, ambijent sjajan, boemski ali…\nPublike je sve više pa mnogi „ Odstoje „ ceo program. Dosadašnja većinom seniorska publika je u plusu što se proseka godina tiče jer prišao nam je i talas mladih što nas je iznenadilo i naravno obradovalo.


Coca-Cola Sarajevo Holiday Market u srijedu otvara svoja vrata posjetiocima\nDeveti po redu Coca-Cola Sarajevo Holiday Market, najveći praznični događaj u Bosni i Hercegovini, biće zvanično otvoren za posjetioce u srijedu 4. decembra 2019. godine u večernjim satima u parku Hastahana na Marijin dvoru.\nTim povodom je u Općini Centar u ponedjeljak 2. decembra 2019. godine održana press konferencija na kojoj su prezentovana dešavanja koja će tokom zimskih mjeseci biti organizovana u okviru ovog marketa.\nOsim gradonačelnika Sarajeva Abdulaha Skake i pomoćnice načelnika za boračko-invalidsku, socijalnu zaštitu i društvene djelatnosti Općine Centar Jasmine Fazlić konferenciji su također prisustvovali i predstavnici Udruženja građana ZUP (Zona unaprijeđenog poslovanja) Baščaršija i Fondacije Sarajevo Navigator, koji u saradnji sa Gradom Sarajevom organizuje ovu zimsku manifestaciju.\n-Deveti put po redu sarajevska tradicija jeste da našu prazničnu sezonu otvaramo paljenjem velike jelke visoke 15 metara koja će biti dopremljena iz okoline Prijedora. Treći po redu gradonačelnik ovog grada će imati čast da paljenjem lampica na ovoj jelki označi početak našeg marketa i praznične sezone u Sarajevu. Ove godine smo također za naše posjetioce pripremili posebno iznenađenje koje će biti otkriveno na dan otvaranja, a do tada će biti naša mala tajna, izjavio je Nedim Lipa.\nOpćina Centar je već nekoliko godina unazad domaćin ove manifestacije, čime pokazuje dobar primjer uspješne saradnje jedinice lokalne samouprave i nevladinog sektora.\n– Općina Centar je i ove godine finansijski podržala otvaranje klizališta. Naši mladi kao i sugrađani će tokom zimskog raspusta cijelog januara naredne godine imati na raspolaganju besplatne termine za klizanje. Ovu prazničnu atmosferu želimo prenijeti i na ulice našeg grada. Prošle godine organizatori su dobili pozitivne kritike za organizaciju ovakvog događaja, a ove godine očekujemo da će oni uspjeti organizaciju podići na viši nivo. Nadamo se da će svi koji posjete ovaj market u Hastahani biti puni pozitivnih utisaka. Mi ćemo rasvjetom na ulicama grada i Holiday Marketom napraviti jednu pozornicu na kojoj ćemo, nadam se, svi zajednički dočekati Novu 2020. godinu, objasnila je Fazlić.\nPrisutne je također pozdravio gradonačelnik Sarajeva Abdulah Skaka.\n-Ovo je jedan od dobrih projekata koje Grad Sarajevo u partnerstvu sa Općinom Centar i nevladinim sektorom organizuje u ovom gradu. U srijedu 4. decembra planiramo otvoriti Sarajevo Holiday Market i ozvaničiti početak turističke zimske sezone u ovom gradu. Pored ovog također smo organizovali niz projekata koji imaju za cilj da od ovog grada napravimo centar regije tako da i ove godine imamo doček na otvorenom Nove 2020. godine uz bogat muzički program, izjavio je Skaka.\nNajveseliji sarajevski zimski događaj Sarajevo Holiday Market i ove godine će se dešavati u parku Hastahana na Marijin Dvoru i to u vremenu od 4. decembra 2019. do 13. januara 2020. godine, a u okviru tog perioda Sarajlije će zajedno proslaviti sve praznike koji se slave krajem jedne i početkom druge godine.\nJaffa klizalište će biti otvoreno do 2. februara naredne godine, a zahvaljujući finansijskoj podršci Općine Centar za sve posjetioce će biti obezbijeđeni besplatni termini za klizanje tokom cijelog januara. Osim postavljenih 25 štandova gdje će izlagači nuditi posjetiocima razne proizvode, također će za najmlađe biti otvorena igraona Argeta Junior Play House, kao i Luna park Bolero. Zimsku čaroliju će upotpuniti Pony Ranch sa dva mala ponija i magarcem. Jedan od ovogodišnjih sponzora marketa je i kompanija Telemach.


Arhiva - 01.08.2011.Unapređena Intel grafikaKompnija Apple je nedavno predstavila unapređenu verziju svog MacBook Air modela. Ovaj model donosi mnogo toga novog po pitanju hardverskih rešenja. Integrisano grafičko rešenje u okviru ovog modela donosi Sandy Bridge procesor kompanije Intel sa Intel HD Graphics 3000 rešenjem. Pored hardvera za video enkodiranje i dekodiranje, HD 3000 uključuje i 12 programabilnih „izvršnih jedinica“ koje rade pri nominalnoj brzini od 350MHz na mobilnim procesorima koje Apple koristi u modelima za nezahtevne korisnike. Međutim, slično CPU jezgrima, HD 3000 može da radi u ograničenom turbo režimu čiji radni takt je 1100MHz.01.08.2011. u 16h @ arstechnica.com > 38648Toshiba 24nm e-MMC čipoveKorišćenjem napredne 24nm tehnologije, kompanija Toshiba je uspela da predstavni najnoviji tip ugrađenih NAND Flash skladišnih rešenja koja nude i visoke performanse i gustinu za veliki broj uređaja, od tablet računara i smart telefona, do čitača e-knjiga, digitalnih foto-aparata i štampača. Toshiba 24nm e-MMC uređaje odlikuje 64Gbit NAND Flash memorija koja se isporučuje u 14 x 18 formi i koja je usaglašena sa JEDEC e-MMC verzijom 4.41. Novi e-MMC podrazumevaju 2GB, 4GB, 8GB, 16GB, 32GB, 64GB i 128GB čipove, a masovna proizvodnja većine njih će početi već ove godine, dok su neki uzorci već dostupni.01.08.2011. u 15h @ tcmagazine.com > 38647iOS sigurnosna rupaKompanija Apple smatrala je da će obezbeđivanje update-a sa sigurnosnim sertifikatima koji je predstavljen početkom nedelje sa željom da se zakrpe biti mnogo lakši zadatak ali se istraživači na polju sigurnosti se ne slažu. Ova slaba tačka veoma je laka za iskorišćavanje i to zahvaljujući update-u javno dostupne aplikacije koja može ugrožavati stream podataka iOS uređaja. Ova aplikacija nosi naziv SSLSniff, a update je objavljen početkom nedelje omogućavajući presretanje sigurnosnih komunikacija kada je reč o nezakrpljenim iOS uređajima. Apple apeluje da korisnici koji često koriste Wi-Fi pristupne tačke odmah primene zakrpu.01.08.2011. u 15h @ betanews.com/ > 38645Dragon Age II van SteamaCrysis 2 je potvrđena žrtva tekuće rasprave među kompanijama Electronic Arts i Valve nakon čega je ova igra skinuta sa Steam platforme za digitalnu distribuciju. Nakon toga pojavile su se i informacije da će i Battlefield 3 takođe biti izostavljen sa Steam-a, a nedavno je i BioWare Dragon Age II povučen sa Valve online servisa. Za sada još uvek nije jasno zbog čega je ova igra uklonjena sa Steam servisa, a EA, BioWare i Valve se za sada nisu oglašavali zvaničnim putem. Koincidencija ili ne, u toku jučerašnjeg dana predstavljen je i najnoviji Dragon Age II dodatak, Legacy.01.08.2011. u 14h @ gamespot.com > 38646Maxthon 3.1.4.1000Maxthon internet pretraživač je moćni tabovani pretraživač koji karakteriše visoko prilagodljivi interfejs. Ovaj alat je baziran na Internet Explorer engine-u što znači da sve one karakteristike koje rade u okkiru IE pretraživača će raditi i u okviru Maxthon tabovanog pretraživača, ali sa drugim brojnim efikasnim karakteristikama. Maxthon nudi čak 1400 različitih plugg-in-ova koji ga čine savršenim rešenjem za internet pretragu. Nova verzija donosi brojna unapređenja i popravke problema uočenih u okviru prethodne verzije. Tako je izmešu ostalog rešen problem koji se odnosi na gestove mišem, kao i neki problemi vezani za krahove.01.08.2011. u 14h @ filehippo.com > 38644Google+ i Android aplikacijaUkoliko ste korisnik Google+ servisa sa Android smart telefonom ili tablet uređajem, najbolje bi bilo da preuzmete Google+ Android aplikaciju. Ova aplikacija je dobro dizajnirana i jednostavna za upotrebu tako da možete pomisliti da je Google+ servis dizajniran za upotrebu preko mobilnih uređaja od samog početka. Ono što je zanimljivo jeste činjenica da Android aplikacija čak ima i neke karakteristike koje Google+ Web interfejs nema, pa se može zaključiti da je Android aplikacija korisnija nego Web bazirani servis, a kada se tome doda i činjenica da su tablet uređaji idealni za video konferencije, onda je jasno da su Google+ i Android aplikacija prava kombinacija.01.08.2011. u 13h @ computerworld.com > 38643Imagine CupTakmičenje Imagine Cup predstavlja najveće svetsko studentsko takmičenje u tehnologijama, koje se organizuje od 2003. godine i u kojem učestvuju na stotine hiljada studenata širom sveta. U sezoni 2011 za takmičenje se prijavilo preko 350.000 studenata širom sveta – najviše do sada, a očekuje se da se taj broj u novoj sezoni i premaši. Studenti se takmiče u ukupno pet kategorija: Dizajn softvera, Razvoj za specijalizovane uređaje (embedded), Razvoj igara, Digitalni mediji i IT izazov. Finala kategorije Dizajn softvera održavaju se u više od 70 zemalja sveta, da bi se odabrali predstavnici zemalja na svetskom finalu; ostali učesnici svetskog finala biraju se online.01.08.2011. u 13h @ msacademic.com > 38642Olympus SP-810UZ Ultra ZoomTeško možete dobiti veću fleksibilnost. Kada je u pitanju izbor subjekta, 36x širokougaoni zum ugrađen\nu novi SP-810UZ garantuje doslovno beskrajnu slobodu. Nijedan Olympus kompaktni fotoaparat nije imao bolje performanse zuma. Brz, širokougaoni zum objektiv 1:2.9-5.7 raspona 24 - 864mm* i senzor od\ndesk.rsSamsung R538-DA01Na prvi pogled • Beograd • 01.08.2011.Još jedan od odličnih Samsung laptop računara, ovoga puta model namenjen manje zahtevnim korisnicima za svakodnevni rad. Odnos cene i performansi je odličan, a kvalitet izrade definitivno iznad onoga što se očekuje u ovoj kategoriji. Asus VH197DRNa prvi pogled • Beograd • 01.08.2011.Iako je u pitanju monitor osnovne kategorije, Asus VH197DR nudi dosta dobru sliku i veoma povoljnu cenu, uz praktično jedinu zamerku što ima samo analogni D-Sub interfejs. Ipak, za one kojima to ne znači puno biće pravi best-buy. Canon Legria HF R27Na prvi pogled • Beograd • 01.08.2011.Odlična kompaktna Full HD kamera koja će zadovoljiti i naprednije i zahtevnije korisnike. Kombinacija odlične optike, integrisane memorije i dvostrukog čitača za memorijske kartice, stabilizacije slike i odličnih performansi zaslužuje svaku pohvalu.


Mafiji vjetar u leđa – Monitor\nU tamno plavom BMW-u, sicilijanski preduzetnik pokušavao je da ubijedi optuženog bosa mafije. U Italiju stiže novi posao koji bi mogao da pretvori vjetar i sunčevu svjetlost u zlato, osiguravajući budućnost planete Zemlje, ali i Koza Nostre. Obnovljiva energija. „Ujak Vinćenco,” preklinjao je biznismen Andjelo Salvatore, koristeći izraz privrženosti za šefa sicilijanske Gimbelina kriminalne porodice, 79. godišnjeg Vinćenza Funarija. Sudeći prema transkriptu njihovog prisluškivanog razgovora, Salavatore je nastavio: „Za ljubav naših sinova, obnovljiva energija je važna…, to je posao od koga možemo živjeti.”\nTako je američki Vašington post ranije ove godine opisivao susret dvojice sicilijanskih mafijaša. Nedavno je Evropol, evropska policijska agencija, upozorila kako mafija uvećava investicije u farme vjetra kako bi prala novac i imala koristi od velikodušnih subvencija Evropske unije (EU).\nAnaliza Europola otkriva da italijanski gangsteri privučeni velikim prilozima EU i države, zajedno sa slabijom kontrolom, sve više vide obnovljivu energiju kao lak plijen. „Italijanska mafija sve više investira u obnovljivu energiju, posebno u farme vjetra, kako bi profitirala od velikodušnih evropskih priloga koje plaćaju države članice što im omogućava da miješaju prljavi novac s legitimnim ekonomskim aktivnostima”, kaže se u izvještaju.\nTokom 2012. italijanska policija konfiskovala je 350 miliona eura vrijednu imovinu jedne od najvećih evropskih farmi vjetra u Krotoni, na jugu Italije, nakon što je ustanovljena veza s kalabrijskom Ndrangeta mafijom.\nOd ovog proljeća u kućnom pritvoru je sicilijanski magnat zelene energije Vito Nićastrija . Nićastiju nazivaju „kralj vjetra” zbog njegovih ogromnih investicija u obnovljivu energiju.\nNićastrija je navodno pomagao mafiji u pranju novca. U aprilu je od tog biznismena italijanska policija za borbu protiv mafije konfiskovala imovinu vrijednu više od milijardu funti. To je bila najveća zapljena u istoriji povezana s mafijom.\nIstražitelji su tvrdili da je Nićastri, kojem je određen kućni pritvor od tri godine u njegovom rodnom gradu Alkamo na zapadnoj obali Sicilije, imao kontakte „na visokom nivou” u mafiji i investirao novac od kriminalnih aktivnosti. Poznato je da ima veze s italijanskim najtraženijim kumom Mateom Mesina Denarom, koji je u bjekstvu još od 1993.\nSiromašni i kriminalom ojađen jug Italije privukao je ogromne sume od Strukturalnog fonda koji daje Evropska komisija iz Brisela. Taj budžet je u periodu od 2007. do 2013. iznosio 350 milijardi eura.\nSicilijansko vulkansko područje nekada je oduzimalo dah – s krševitim planinama i bogatim livadama koje su se prostirale k obalama mora. Međutim, mnoge od ovih idiličnih scena devastirane su farmama vjetra.\nMafija je posljednjih godina intenzivno prala novac kroz izgradnju hotela i turističku industriju. Organizovane kriminalne bande takođe koriste poslove kao što su perionice, po čemu je proces recirkliranja kriminalnog profita i dobio ime.\nPosmatrači vjeruju da se prevara odvija na više nivoa. Među njima, korišćenjem stare tehnike zastrašivanja zemljoposjednika i infiltracijom u regionalne agencije koje daju subvencije i dijele ugovore. Dalje, na jugu Italije, gdje je najveća aktivnost s farmama vjetra, vjeruje se da mafijaški klanovi imaju udjela u mnogim kompanijama. Potom, infiltriranjem u javne agencije koje daju kontakte farmama vjetra i distribuiraju subvencije, oni su osiguravali poslove.\nEksperti kažu da bande primoravaju zemljoposjednike da prihvate farme vjetra, koje uništavaju plodne djelove seoskih područja i prijete bilo kojoj građevinskoj firmi koja odbije da plati reket. Taktike uključuju postavljanje požara za uništavanje postojećih objekata i skupe mašinerije, nakon čega slijede prijeteći telefonski pozivi.\nNeke farme vjetra koje su izgradile kriminalne grupe u međuvremenu su prodate legitimnim energetskim kompanijama, koje nijesu povezane s mafijom. Druge, koje su sagrađene pomoću javnog novca, nikada nijesu proradile.\nDžon Diki, profesor italijanskih studija na Univerzitetskom koledžu London i autor niza knjiga o istoriji mafije, izjavio je da je nemoguće procijeniti kolika je količina ogromnih dobiti oprana kroz šeme obnovljive energije. Mafijaški klanovi su „oportunisti”, kazao je Diki. On je objasnio da je mafija umiješala prste u svaku vrstu javnih radova, od izgradnje kontejnerske luke tokom sedamdesetih, do zdravstvenih ugovora devedesetih.\nArturo de Feliće, direktor Direktorata za isljeđivanje mafije (DIA), pak, kazao je kako članovi tih bandi „ne razmišljaju o sektoru, oni samo misle o mogućnosti kako da pokradu ljude od toga. Oni rade slične stvari još od 19. vijeka, kada je vladin ugovor sadržavao samo izgradnju mosta ili novog puta.”\nPo de Felićeu, obnovljiva energija omogućava mafijaškim klanovima da uspješno predstave sebe kao organizaciju „bijelih kragni”. „Jedna od njihovih konkurentnih prednosti nad zakonskim poslovanjem je što u vrijeme kada je teško dobiti kredit oni imaju pristup velikoj količini novca koju očajnički moraju negdje da investiraju.”\nMediji citiraju neimenovanog italijanskog javnog tužioca: „Italijanske organizovane kriminalne bande jedini su ekonomski učesnici u EU koji imaju suprotan problem od svih ostalih: previše novca u gotovini i nedovoljno mogućnosti za reinvestiranje”.\nOvaj koncept, kombinovan sa ekonomskom krizom, objašnjava nedavni trend infiltracije u legalnu ekonomiju: kroz prefinjene šeme pranja novca i kroz pažljive investicije u određene sektore, ove grupe ne pokušavaju samo da opravdaju svoje ogromno bogatstvo, već i predstavljaju sebe na tržištu kao jakog konkurenta koji sebi može da priušti rad s „gubitkom”, stvarajući time na duži rok situaciju kvazi-monopola koji urušava osnovne principe slobodnog tržišta.\nSudeći po izvještaju direktorata za finansijske informacije bugarske državne nacionalne agencije (DANS) za 2012, kompanije obnovljive energije paravan su za pranje novca i u toj zemlji. Izvještaj, kako ga je citirao sofijski dnevnik Sega, ukazuje na povratak piramidalnih šema, dodajući da su one postale komplikovanije i prefinjenije u poređenju s prevarantskim šemama čije su žrtve bili mnogi građani Bugarske devedesetih. Prema DANS-u, fabrike obnovljive energije koriste se za pranje novca iz više razloga. Prvo, diverzifikacija izvora energije je prioritet u Bugarskoj i EU, što pretpostavlja stvaranje kompanija u ovoj sferi. Energija koju proizvode ove kompanije kupuje se po preferencijalnim cijenama pod preliminarnim ugovorima i ovakva vrsta investicija se podstiče, što kako DANS ističe, popločava put za pokušaje da se aktivnosti ovih kompanija koriste za pranje novca. Drugo, izgradnja visokotehnoloških parkova obnovljive energije podrazumijeva investiranje ogromnih suma novca i velike obrte novca. Time se pruža laka opcija za investiranje velikih suma novca nepoznatog porijekla ili za pokušaje poreskog kriminala.\nOpasnost bez premca\nItalijanske organizovane kriminalne grupe predstavljaju opasnost bez premca za slobodne izbore u EU, ističe evropska policijska agencija Europol u izvještaju. Italijanske mafijaške grupe uspijevaju da „manipulišu izborima” i „postavljaju svoje ljude”, čak i u administracijama koje su daleko od teritorija koje kontrolišu, kaže se u izvještaju naslovljenom Procjena prijetnje, italijanska mafija. Evropska ekonomska kriza ojačala je uticaj italijanskih mafijaških grupa, sudeći prema izvještaju, u kojem stoji da sofisticirane šeme pranja novca ne samo što pokušavaju opravdati ogromno, nezakonito bogatstvo, već i potkopaju slobodna tržišta konkurišući nižim cijenama i stvaranjem kvazi-monopola u određenim sektorima.


U Radničkoj za par meseci pravi parking - uskoro radovi\nBiće postavljeni i stubovi za parkiranje bicikala\nPrivremeni parking u Radničkoj ulici u narednih nekoliko meseci konačno će biti uređen.\nParking servis će u narednih mesec dana na tenderu tražiti firmu koja će izgraditi uređeni parking u Radničkoj ulici, čime bi se otklonili problemi koji su postojali kod sadašnjeg parkinga privremenog karaktera, ali koji je uredno pod naplatom.\nU okviru parkirališta biće postavljeni i stubovi za parkiranje bicikala, a ceo posao vredan je oko 35 miliona dinara.\nKriterijum za odabir odgovarajuće firme za ove radove biće najniža ponuđena cena, a javna nabavka se zatvara 25. novembra, prenosi 021.rs.\nNovi Sad parking stari grad


ISPITIVANJE SADRŽAJA ETERIČNOG ULJA SAMONIKLOG SMILJA PODRIJETLOM SA JEDANAEST OTOKA HRVATSKOG PRIMORJA | Polytechnic of Rijeka Digital Repository\nJakić, M. (2016). ISPITIVANJE SADRŽAJA ETERIČNOG ULJA SAMONIKLOG SMILJA PODRIJETLOM SA JEDANAEST OTOKA HRVATSKOG PRIMORJA (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:125:303010\nJakić, Matija. "ISPITIVANJE SADRŽAJA ETERIČNOG ULJA SAMONIKLOG SMILJA PODRIJETLOM SA JEDANAEST OTOKA HRVATSKOG PRIMORJA." Undergraduate thesis, The Polytechnic of Rijeka, 2016. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:125:303010\nJakić, M. (2016). 'ISPITIVANJE SADRŽAJA ETERIČNOG ULJA SAMONIKLOG SMILJA PODRIJETLOM SA JEDANAEST OTOKA HRVATSKOG PRIMORJA', Undergraduate thesis, The Polytechnic of Rijeka, accessed 18 September 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:125:303010\nJakić M. ISPITIVANJE SADRŽAJA ETERIČNOG ULJA SAMONIKLOG SMILJA PODRIJETLOM SA JEDANAEST OTOKA HRVATSKOG PRIMORJA [Undergraduate thesis]. Rijeka: The Polytechnic of Rijeka; 2016 [cited 2021 September 18] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:125:303010\nM. Jakić, "ISPITIVANJE SADRŽAJA ETERIČNOG ULJA SAMONIKLOG SMILJA PODRIJETLOM SA JEDANAEST OTOKA HRVATSKOG PRIMORJA", Undergraduate thesis, The Polytechnic of Rijeka, Rijeka, 2016. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:125:303010\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:125:303010\nTitle ISPITIVANJE SADRŽAJA ETERIČNOG ULJA SAMONIKLOG SMILJA PODRIJETLOM SA JEDANAEST OTOKA HRVATSKOG PRIMORJA\nAuthor Matija Jakić\nCreated on 2019-01-08 08:33:24


Novogradnja | Magazin - stranica 3 | Nekretnine.rs\nJoš 360 NOVIH stanova u Zemunu\nNOVOGRADNJA Milić Đoković\nRekordna godina za građevinsku industriju u Srbiji!\nGodina 2018. bila je rekordna za građevinsku industriju i beležila je konstantan porast u povećanju obima tržišta u odnosu na 2017 godinu.\nStanovi sa pogledom na Dunav po najpovoljnijim cenama - SUNNYVILLE Complex\nSunnyville-stambeno poslovni kompleks sa pogledom na Dunav po najpovoljnijim cenama. Novogradnja po savremenim standardima, na samo par kilometara od centra Beograda, u Višnjičkoj banji.\nNovogradnja najskuplja u Beogradu, čak 2.033 evra po metru kvadratnom\nNOVOGRADNJA Vladimir Krtinić\nTržište novogradnje u Novom Sadu\nPoslednjih nekoliko godina došlo je do ekspanzije novogradnje u Novom Sadu i okolini. O kretanju i razvoju tržišta novogradnje, novim trendovima kao i kretanju cena razgovarali smo sa gospodinom Vladimirom Šojićem direktorom prodaje i marketinga u kompaniji Galens Invest.\nNOVOGRADNJA Ana Mihailović\nNovogradnja - drugačija gradnja\nNa beogradskom tržištu ponuda stanova nikad nije bila veća i raznolikija. Uprkos tome ili baš zato, odluka o izboru nije laka jer svi oni koji se odlučuju na investiciju života, suočavaju se sa nizom pitanja na koja nema jednoznačnih odgovora.\nNakon uspešno realizovanog projekta LiveIn Dorcol u centru grada, Pluto Capital je u aprilu 2012 započeo izgradnju svog drugog stambenog kompleksa Harmony Apartments, na uglu ulica Maksima Gorkog i Južnog Bulevara i već sada ulazi u fazu odabira sledeće lokacije za izgradnju. Renomirani britanski fond je početke svojih investicionih aktivnosti vezao za crnogorsko primorje i niz luksuznuh kompleksa u mediteranskom stilu, za koje su najveće interesovanje pokazali strani kupci.


Novi proizvodni pogon u Sanskom Mostu - mojusk.ba\nU naselju Suhača ovih dana je započela izgradnja poslovno proizvodnog objekta u kojem će se u budućnosti odvijati proizvodnja plastične stolarije.\nInvestitor ovog značajnog projekta, čija je vrijednost procjenjena na preko dva miliona maraka, je poduzetnik Elvis Smajlović, koji već dugi niz godina živi i radi u Njemačkoj.\n„Ovo je poduhvat kojeg realizujem u saradnji sa poslovnim partnerima i želja mi je bila da upravo u rodnom kraju otvorim ovaj proizvodni pogon. Bavićemo se proizvodnjom plastične stolarije, a u proizvodnom procesu upotrebljavaće se najmodernija tehnologija u ovoj oblasti.“, istakao je Smajlović. Prema njegovim riječima tržište za buduće proizvode je obezbijeđeno, a devedeset posto proizvodnje namjenjeno je izvozu u Njemačku.“, istakao je Smajlović.\nNačelnik Općine Sanski Most, dr. Mustafa Avdagić, čestitao je investitorima istakavši kako je u ovom trenutku najveći interes lokalnih vlasti otvaranje novih proizvodnih pogona i radnih mjesta. „Općina Sanski Most snažno podržava ovaj i slične projekte gdje su investitori oslobođeni plaćanja rente i komunalija.\nTime želimo dati poticaj i drugim investitorima da ulažu u naš grad.“, istakao je načelnik Avdagić. Izvođač radova na ovom projektu je domaća firma „ECK Kurbegović“.\nBihać: Završen peti omladinski Inspirativni forum


Merkelova: Sankcije protiv Rusije ostaju na snazi - 27.05.2020, Sputnik Srbija\nNemačka smatra da prema Moskvi i dalje treba voditi politiku zasnovanu na sankcijama, ali da je potreban novi podsticaj u odnosima između EU i Rusije, saopštila... 27.05.2020, Sputnik Srbija\nŠta reći na ovakvu odluku u momentu kada svi pametni Nemci vide gde je budućnost, na istoku - sigurno ne na putu koji izgleda već večno zacrtava komunistkinja koja je navikla da “sluša naređenja”? EU se urušava, politički “prijatelji” Gđe Merkel je vide kao idealnog “žrtvenog jarca” koji će produžetkom svog mandata, činodejstvovati konačnim paranjem evrounijatskog štrikeraja. Iskreno se nadamo će je sopstvena slavoljubivost) i nevelika politička pamet navesti da prihvatiti ovu ponudu i konačno otići u istoriju kao nemački kancelar koji je nasukao ceo panevropski brod. Sramotno ponašanje lidera najveće ekonomije na evropskom kontinentu.\n21:15 27.05.2020 (Osveženo: 00:58 26.08.2021)\n© AP Photo / Czarek SokolowskiAngela Merkel\n„Ako ne bude napretka u Minskom procesu, onda ćemo morati da se pridržavamo sankcija“, naglasila je Merkelova.\nOsnova za konstruktivan dijalog i miran suživot je shvatanje da u međunarodnom pravu treba da važi zakon prava, a ne pravo jačeg, precizirala je Merkelova.\n„Taj kanon pravila i vrednosti Rusija je kršila više puta. Rusija je u našem neposrednom okruženju stvorila pojas nerešenih sukoba, anektirala je ukrajinsko poluostrvo Krim, kršeći međunarodno pravo. Moskva podržava marionetske režime u delovima istočne Ukrajine i meša se u zapadne demokratije hibridnim instrumentima“, precizirala je Merkelova.\nOna je zaključila da ipak Nemačka i EU imaju mnogo razloga da grade dobre odnose sa Rusijom.\n„Imam u vidu to što se zemlje nalaze u neposrednoj blizini, zatim njihovu zajedničku istoriju, globalne izazove i višedimenzionalne ekonomke veze“, konstatovala je kancelarka.\nPrema njenom mišljenju, i Rusija, kao najveća zemlja na svetu, takođe ima mnogo razloga da gradi dobre odnose sa Evropom i Nemačkom. On je istakla da, „od kada je počela da vrši dužnost kancelarke“, stremi konstruktivnom, ali i kritičkom dijalogu sa Rusijom, kao i miroljubivom suživotu.\n27 Maj 2020, 22:39\n27 Maj 2020, 22:46


Održana tribina „Borba za političko nasleđe Svetozara Miletića“\nTribina „Borba za političko nasleđe Svetozara Miletića“ održana je u četvrtak 25. jula u klubu „Tribina mladih“ Kulturnog centra Novog Sada. Autor i predavač bio je dr Miloš Savin, istoričar.\nPošto je bio osuđen za veleizdaju, mada za to nije bilo dokaza, Miletić je poslat u zatvor po drugi put i ostao je tamo gotovo tri i po godine. Za razliku od prvog puta, kada je utamničen zbog članka koji je objavio, i kada je bio zatvoren sa političkim osuđenicima u koliko-toliko solidnim uslovima, tokom drugog robijanja, u Vacu, uslovi prema političkim zatvorenicima drastično su se promenili.\n– Ako analiziramo prepisku Miletića sa Zmajem, koji mu je bio privatni lekar i niz godina politički istomišljenik, vidi se da Miletić zapada u ozbiljnu krizu, pre svega strahujući za budućnost svoje dece Milice i Slavka i cele svoje porodice – naveo je Savin.\nU nastavku tribine, autor je istakao da je Miletić po boravku u zatvoru nastojao da revidira Bečkerečki program, a u listu „Zastava“ prvi put je pokrenuo „albansko pitanje“ iz srpske vizure tog vremena. Naime, on revidira svoj članak o istočnom pitanju, napisan ranije, smatrajući da se, u međuvremenu, na Balkanu pojavilo i „albansko pitanje“.\n– Miletić je izneo sumnju da je to pitanje pokrenuto samo od sebe. Da je inicirano iz drugih izvora, ali nije sporio pravo albanskom narodu da ostvari državnost na Balkanu, smatrajući da ih i Srbi trebaju podržati, jer ako to oni ne učine, podržaće ih Italijani i pretvoriti Albance u svoju balkansku marionetu – rekao je Savin.\nMiletić je iskoristio trenutak i da uspostavi Srpsku samostalnu stranku u Hrvatskoj koja će posle biti poznata po braći Pribićević i po hrvatsko-srpskoj koaliciji. U tom periodu, u vreme banovanja Mažuranića, u Hrvatskoj je narastao „jugoslovenski trenutak“: Srbi su uvek tražili pravo na ćirilično pismo, versku samoupravu i srpske škole. Miletić, strahujući od gubitka identiteta Srba u Hrvatskoj, nije pristao na ideju da se naprave mešovite hrvatsko-srpske škole.\nPored toga, ključni problem koji ga je tada mučio bilo je kako „odvojiti žito od kukolja“ i izboriti se sa notabilitetima. Organizovao je Veliki narodni zbor u Novom Sadu 1881. godine na kojem je trebalo da se obnovi podrška Bečkerečkom programu. Na tom skupu došlo je do sukoba sa grupom vršačkih socijalista i predstavnika Nove omladine (Jaša Tomić, Laza Nančić…).\nMiletićevo zdravstveno stanje se u međuvremenu pogoršalo i on je otišao na lečenje u Vršac, gde je proveo poslednje godine života. Grupa umerenih političara preuzela je njegovu Srpsku narodnu slobodoumnu stranku, koja je preimenovana u Srpsku radikalnu stranku i na čijem čelu je bio Miletićev zet Jaša Tomić.


Kia Motors | Netvodic Plus\nVi ste ovde: Netvodic.com / Listinzi / Automobili - Vozila, Novi Automobili / Kia Motors\nModeli: Picanto, Rio, cee’d, Cerato, Magentis, Opirus, Carens, Carnival, Sportage, Sorento, K2500 II. Karakteristike modela, galerije, opisi, performanse, specifikacije, cenovnici, Kia vesti, prijavite se za test vožnju, lista zastupnika…\nOd 2006. godine Kia nudi legendarnu sedmogodišnju garanciju na sva nova vozila. Najduža garancija u Evropi, koja znatno smanjuje troškove održavanja vozila, najčvršći je dokaz našeg kvaliteta.\nKia godišnje proda više od 2,1 miliona vozila koje proizvede u 13 fabrika u osam zemalja.


25 NAJVEĆIH ZANIMLJIVOSTI VINSKOG SVETA - Put Vina\nU svetu se proizvede više od 50 miliona tona vinskog grožđa i oko 280 miliona hektolitara vina svake godine\nPrema zvaničnim podacima, vino u značajnijim količinama trenutno prozvodi više od 60 zemalja, a taj broj se usled klimatskih promena stalno povećava. Svet vina je teško sagledati jednim pogledom, pa čak i statistički, i zato smo pokušali da na jednom mestu saberemo neke od najzanimljivijih činjenica, podataka, tema, koristeći veliki broj različitih izvora.\nVino je jedna beskrajna tečna priča koja traje hiljadama godina i ona može da se priča na hiljade različitih načina. I ovo je jedan od načina da se prikaže koliko je veliki, uzbudljiv i bogat ovaj naš vinski svet. Zanimljivih činjenica ima milion, ali sigurni smo da će vam biti vrlo zanimljiv i ovaj naš najuži izbor.\n(Izvori: OIV Paris, Vitis International Variety Catalogue (VIVC), National Grape Registry UC Davis, WineInstitute.org, Fao.org, Wine Searcher, The Drinks Business, Liv-ex, Wine Grapes, Native Wine Grapes of Italy etc.)\nGROŽĐE I VINOGRAD\nNa svetu postoji više od 10.000 različitih vinskih sorti grožđa\nVećina, međutim, nije u komercijalnoj upotrebi. U čuvenoj enciklopediji vinskog grožđa Džensis Robinson “Wine Grapes” se, recimo, navodi da se koristi tačno 1.368 različitih sorti za proizvodnju vina. U nekim drugim izvorima se pominje da ih je oko 1.500. Ostalo su sorte koje su nestale ili su pred nestankom, zatim hibridi koji još nisu ušli u upotrebu ili sorte u kolekcijama univerziteta i instituta širom sveta.\nInače, pomenutih 10.000 sorti ima više od 30.000 sinonima. Najstarije sorte ih imaju najviše. Pino noar na primer ima čak 334 sinonima u raznim vinskim regionima.\nNajrasprostranjenija vinska sorta grožđa je – Cabernet Sauvignon\nA kada je reč o belim vinima, najrasprostranjeniji je Chardonnay. Ovo je, inače, prvih deset sorti, prema podacima iz 2018:\nCabernet Sauvignon (340.000 ha)\nMerlot (266.000 ha)\nTempranillo (231.000 ha)\nAirén (218.000 ha) – najviše u Španiji, koristi se uglavnom za brendi\nChardonnay (211.000 ha)\nSyrah (190.000 ha)\nGrenache Noir (163.000 ha)\nSauvignon Blanc (121.000 ha)\nPinot Noir (115.000 ha)\nTrebbiano Toscano / Ugni Blanc (111.000 ha) – u Francuskoj se koristi za konjak\nNajviše domaćih sorti grožđa ima Italija – čak 377\nNajveći poznavalac italijanskog vinogradarstva i vinarstva, Ijan d’Agata, u svojoj nedavno objavljenoj knjizi “ Native Wine Grapes of Italy” navodi da domaćih sorti grožđa u Italiji ima čak oko 2.000, ali se za proizvodnju vina koristi “samo” 377.\nOvo je, inače, 10 najrasprostranjenijih sorti u Italiji: Sangiovese (55.100 ha), Pinot Grigio (42.166 ha), Trebbiano (36.796 ha), Glera/Prosecco (32.375 ha), Montepulciano (30.645 ha), Catarratto (29.575 ha), Merlot (27.481 ha), Chardonnay (23.848 ha), Primitivo (17.983 ha), Barbera (17.929).\nGruzija, kao najstarija vinska zemlja (prema arh. podacima – duže od 8.000 godina) se hvali podatkom da ima čak više od 500 domaćih sorti grožđa, ali ih je u komercijalnoj upotrebi nekoliko puta manje. Najveći svetski amepelograf, Žoze Vijamoz, smatra da se, prilikom nabrajanja gruzijskih sorti, u većini slučajeva radi samo o brojnim sinonimima istih sorti. Od oko 50.000 ha pod vinovom lozom, čak 75% površine zauzimaju bele sorte, a najznačajnija je Rkatsiteli. Među crvenim sortama najvažniji je Saperavi.\nGrčka uzgaja oko 350 sorti grožđa, od koji je čak 89% domaćih. Najrasprostranjenije su: Savatiano, Roditis i Agiorgitiko. Trenutno najpopularnija grčka sorta u svetu – Assyrtiko, zauzima tek nešto više od 1.200 ha na Santoriniju, ali se svake godine sve više sadi i u svim ostalim vinskim regionima Grčke.\nFrancuska ima 250 domaćih sorti grožđa, autorizovanih u Ministarstvu poljoprivrede, ali njih 40 čine čak 95% ukupne proizvodnje vina. Vodeće su one koje danas imaju i internacionalni status: Merlot (112.000 ha), Ugni Blanc (82.000 ha; uglavnom za konjak), Grenache (81.000 ha), Syrah (64.000 ha), Chardonnay (51.000 ha), Cabernet Sauvignon (48.000 ha), Cabernet Franc (33.000 ha), Carignan (33.000 ha), Pinot Noir (32.000 ha), Sauvignon Blanc (27.900 ha).\nPortugal takođe ima impresivan broj od 250 domaćih sorti grožđa. Među 10 najrasprostranjenijih, čak 9 su domaće sorte: Tempranillo / Tinta Roriz / Aragonese, crveno (18.000 ha), Touriga Franca, crveno (15.000 ha), Castelão, crveno (13.000 ha), Fernão Pires, belo (13.000 ha), Touriga Nacional, crveno (12.000 ha), Trincadeira, crveno (11.000 ha), Baga, crveno (7.000 ha), Síria / Roupeiro, belo (7.000 ha), Arinto, belo (6.000 ha), Syrah (6.000 ha).\nBerba u Portugalu\nVinogradi u svetu zauzimaju površinu od 7,4 miliona hektara\nMeđu njima, 57% vinograda je sa vinskim grožđem. Prvih šest zemalja na ovoj top listi 25 zemalja, prema podacima OIV-a iz 2018, ima skoro 50% ukupnih svetskih vinograda:\nŠpanija – 969.000 ha\nKina – 875.000 ha\nFrancuska – 793.000 ha\nItalija – 705.000 ha\nTurska – 448.000 ha\nSAD – 439.000 ha\nArgentina – 218.000 ha\nČile – 212.000 ha\nPortugal – 192.000 ha\nRumunija -191.000 ha\nIran – 153.000 ha\nIndija – 151.000 ha\nMoldavija – 147.000 ha\nAustralija – 146.000 ha\nJužna Afrika – 126.000 ha\nUzbekistan – 111.000 ha\nGrčka– 106.000 ha\nNemačka – 103.000 ha\nBrazil – 85.000 ha\nMađarska – 68.000 ha\nBugarska – 67.000 ha\nRusija – 63.000 ha\nAustrija – 46,000 ha\nNovi Zealand – 39.000 ha\nMeksiko – 37.000 ha\nNajveći vinski region je – Kastilja La Manča u Španiji\nCentralni španski region Kastilja La Manča (Castilla La Mancha) obuhvata neverovatnih 500.000 ha pod vinogradima. Od njih, doduše, “samo” 165.000 ha ima oznaku geografskog porekla DO. Vina iz ostala vinograda se prodaju kao stona ili u rinfuzi, a tako se masovno i izvoze.\nNajveći pojedinačni vinograd u Evropi je vinograd Plantaža\nMnogi kažu i u svetu. Ali, pokušavajući da to utvrdimo, naišli smo na nekoliko kontroverznih podataka o nekim vinogradima u Kaliforniji, pa ćemo se zadržati kod ovog pouzdanog zvaničnog podatka. Impresivan vinograd Plantaža na Ćemovskom polju pokraj Podgorice, oivičen kanjonom rečice Cijevne, zauzima površinu od čak 2.310 ha… “u jednom komadu”!\nVinograd Plantaža na Ćemovskom polju\nNajviši vinograd na svetu je – na Tibetu\nGodine 2012. je na jednom tibetanskom platou u okrugu Lasa posađen vinograd površine 67 ha, koji se nalazi na tačno 3.563,31 metar nadmorske visine. Vinograd pod nazivom “Pure Land & Super-high altitude vineyard” je podigla kineska kompanija Rong Shun Biotechnology Development, zasadivši 11 sorti grožđa, među kojima su vidal, muskat i autohtona sorta pod nazivom Bei Bing Hong, koja se inače u nekim drugim vinogradima na Himalajima koristi za slatka “ledena vina”.\nPosle nekoliko ne bogzna kako uspešnih pokušaja na nižim visinama, stručnjaci ove kompanije su utvrdili da je moguće da će vinova loza ne samo rađati, nego čak dati i vrlo dobre rezultate u okolini planinskih sela u oblasti Cai Na, čiji naziv na lokalnom tibetanskom dijalektu inače znači “izvor povrća”.\n“Pure Land & Super-high altitude vineyard” na Tibetu\nHimalajski vinogradi više nisu nikakvo čudo. Iz vinograda u vlasništvu kompanije LVMH (Louis Vuitton – Moët Hennessy) – sa nadmorske visine između 2.200-2.600 m dolazi prvi kineski blokbaster – skupoceno crveno vino Ao Yun (Cabernet Sauvignon i Cabernet Franc), koje je počelo da prikuplja visoke ocene najpoznatijih svetskih kritičara, a košta oko 160-240 € za bocu.\nA što se najviših vinograda tiče, tibetanski “supervisoki vinograd sa čiste zemlje” je inače na vrhu smenio čuveni argentinski vinograd Altura Maxima u vlasništvu vinarije Colomé, koji se nalazi na 3.111 m.n.v, na padinama Anda u provinciji Salta. A da li će kinesko vino i kvalitetom moći da parira ovom argentinskom… sumnjamo, ali nikad se ne zna.\nAndi, vinograd Altura Maxima u vlasništvu vinarije Colomé\nNajstrmiji vinograd na svetu se nalazi u – Mozelu\nTeško da može da bude strmiji vinograd od vinograda Calmont u Mozelu, smeštenom na oko 380 m.n.v, ali i pod nagibom od čak 60-65º!\nOvaj vinograd pod rizlingom se nalazi na razmeđu sela Brem i Ediger-Eler. Prvi put je pomenut jo6 588. godine u jednoj pesmi merovinškog pesnika Venantija Fortunata. Opisivao ga je i Gete. O njegovom imenu postoje dve teorije. Prema prvoj – ime je nastalo od latinskih reči calidus (“toplo”) i mons (“brdo”, “gora”), pa bi značilo “topla gora”. Po drugoj, nastalo je od keltske reči “kal”, koja može da znači i “tvrdo” i “kamen”. I oba značenja imaju smisla.\nMozel je, inače, poznat po vinogradima na ovako ekstremno strmim terenima, na kojima berači često moraju da imaju i alpinistička umeća. I zaista, nije retkost da neke od njih, tokom berbe grožđa, ugledate kako vise zakačeni konopcima i grožđe koje beru ubacuju u široke plastične tube kojima ih spuštaju u podnožje i prikolice.\nEkstremno vinogradarstvo u Mozelu\nNajstarija vinarija na svetu je otkrivena u – Jermeniji\nGodine 2007. arheolozi su u jednoj pećini pored gradića Areni u južnoj Jermeniji otkopali nekoliko drevnih vinskih presa, glinenih sudova za fermentaciju i čuvanje vina, kao i brojne ostatke semenki grožđa i vinove loze. Ubrzo je postalo jasno da je reč o mestu na kojem se dugo proizvodilo vino. Pećina je proglašena za najstariju vinariju na svetu, koja datira čak u 4100-u godinu pre Hrista. Inače, nalazi se na samo oko 90 km od planine Ararat, gde je, kako se veruje, Noje zasadio prvu vinovu lozu na Zemlji.\nOvo otkriće je za skoro 2.5 milenijuma prevazišlo prethodno pronađenu tako opremljenu vinariju, koja je otkopana u Izraelu i datirana u 1650-u godinu p.n.e.\nNajstarija aktivna vinarija je – Château de Goulaine iz Doline Loare\nChâteau de Goulaine je dvorac u blizini Nanta, koji je u vlasništvu familije markiza De Gulan duže od 1.000 godina. Prema porodičnim analima, zajedno sa dvorcem su podignuti i vinogradi iz kojih se i danas proizvodi vino. Ovo je jedan od poslednjih dvoraca Loare koji ima i svoju vinariju, u kojoj se danas uglavnom proizvode bela vina i to od sorti Muscadet i Sauvignon Blanc. U vinogradima ima malo i sorte Folle blanche. Danas je ovaj šato poznat i po tropskim leptirima, stotinama njih koji su se 1984. naselili oko dvorca.\nNa drugom mestu je Schloss Johanisberg (Nemačka, Rajngau) – vinarija koju su osnovali benediktinski monasi 1100. godine. Njoj pripadaju najstariji vinogradi po rod rizlingom, iz kojih je 1775. napravljeno prvo nemačko “botritizovano” slatko vino, na osnovu kojeg je ustanovljena kategorija Spätlese.\nNa trećem mestu je Barone Ricasoli (Toskana) – najstarija italijanska vinarija, osnovana u srcu Kjantija 1141. To je vinarija svetske reputacije u vlasništvu baronske familije Rikazoli, koju danas predvodi 32-i baron po redu – Frančesko Rikazoli, koji prošle godine inače drugi put lično učestvovao na Beogradskom Salonu Vina i čija vina od ove godine možete pronaći na našem tržištu (pogledajte naš prikaz „Sanđoveze, priča o tri vinograda„) .\nCastello di Brolio, zamak sa vinogradima vinarije Barone Ricasoli\nA, ovo su još vinarije koje neprekidno rade najmanje 300 godina:\nSchloss Vollrads (Rajngau, Nemačka) – osnovana 1211.\nCodorníu (Španija) – osn. 1551.\nCasa Madero (Paras de la Fuente, Meksiko) – osn. 1568.\nRustenberg (Stelenboš, Južna Afrika) – osn. 1682.\nBoschendal Winery (Južna Afrika) – osn. 1688\nNajveći vinski podrum na svetu se nalazi u – Moldaviji\nVinski podrum po imenu Mileștii Mici je kao najveći uvršten u Ginisovu knjigu rekorda. Ukopan je u krečnjačkim stenama na dubini od 35-80 metara i širi se u koridorima ukupne dužine od skoro 200 kilometara, odnosno površine od 55 kvadratnih kilometara! Podrum je udaljen od Kišinjeva 12 km, ali jedan njegov koridor dopire do predgrađa tog grada. Podrum je napravljen 1969. i pripada državnoj moldavskoj vinariji Milena Mitchie. U njemu je smešteno oko 2 miliona boca vina.\nInače, u Moldaviji se nalazi i drugi najveći podrum na svetu – Cricova. Nešto je manji, obuhvata “samo” oko 120 km koridora. On je, međutim, mnogo stariji, njegova izgradnja je započeta još u 15. veku, a konačno je dovršen tek 1952.\nPodrum Mileștii Mici\nNajveći pojedinačni proizvođač vina je vinarija – E. & J. Gallo\nAmerička “gigavinarija” koju su 1933. u Kaliforniji osnovala dva brata, Ernest i Hulio Galo, danas proizvodi 2,68 milijardi litara vina godišnje!!! To je oko 1% ukupne svetske proizvodnje vina!\nVinarija poseduje više od 8.000 ha vinograda širom Kalifornije i još kupuje grožđe. Njihov godišnji obrt iznosi više od 4 milijarde dolara.\nVinogradi vinarije Gallo u Kaliforniji\nU svetu se proizvede skoro 30 milijardi litara vina godišnje, a najveći proizvođač je – Italija\nOvo je 10 najvećih svetskih proizvođača vina prema poslednjim podacima OIV-a, u milionima hektolitara godišnje:\nItalija – 54,8\nFrancuska – 48,6\nŠpanija – 44,4\nSAD – 23,9\nArgentina – 14,5\nČile – 12,9\nAustralija – 12,9\nNemačka – 10,3\nJužna Afrika – 9.5\nKina – 9,1\nNajveći potrošač vina je – Amerika\n10 najvećih svetskih tržišta vina prema poslednjim podacima OIV-a, u milionima hektolitara godišnje:\nSAD – 33.0\nFrancuska – 26.8\nItalija – 22.4\nNemačka – 20.0\nKina – 17.6\nVelika Britanija – 12.4\nRusija – 11.9\nŠpanija – 10.5\nArgentina – 8.4\nAustralija – 6.0\nNajveći potrošač vina po glavi stanovnika je – Portugal\nNije bilo baš lako pronaći sve relevantne podatke o potrošnji po glavi stanovnika po zemljama za 2019, ali smo na kraju uspeli da uksrstimo nekoliko zvaničnih statistika i sačinimo listu od 15 vodećih zemalja.\nŠto se Srbije tiče, na internetu smo pronašli podatak koji je RTS objavio u novembru prošle godine da pijemo oko 13 litara vina po stanovniku godišnje, a na nekim drugim mestima baratanje poluzvaničnim podatkom od oko 16 litara. Moguće je da je ta brojka negde između, ali ćemo tome svakako posvetiti jednu posebnu temu.\nInače, kada je reč o ovakvoj statistici reč, trebalo bi imati u vidu da ona naravno ne znači da su sva ta vina popili baš stanovnici te zemlje. One zemlje sa većom posetom turista će imati i veću unutrašnju potrošnju vina, a naročito kada je reč o izrazito vinskim zemljama. Ali, u svakom slučaju – Portugalci su apsolutni šampioni i kada se to uzme u obzir, jer oni sa višestruko manje turista od Španije recimo na kraju popiju više nego duplo vina od Španaca:\nĆamci sa buradima porta na reci Douro u Portu\nOvo je lista top 15 zemalja u kojima se pije najviše vina po glavi stanovnika:\nPortugal – 62 l\nFrancuska – 50 l\nItalija – 44 l\nŠvajcarska – 36 l\nSlovenija – 33 l\nBelgija – 32 l\nAustralija – 30 l\nMađarska – 29 l\nNemačka – 28 l\nRumunija i Španija – 27 l\nArgentina i Holandija – 25 l\nVelika Britanija – 23 l\nHrvatska 22 l\nKanada – 16 l\nSAD – 12 l\nNajstarija postojeća boca vina na svetu potiče iz 4. veka\nBoca poznata pod engleskim imenom “Speyer Wine Bottle” je najstarija do sada pronađena boca sa vinom. Stara je skoro 1.700 godina i datirana je u prvu polovinu 4. veka! Otkrivena je 1867. u gradiću Špajer na jugoistoku Nemačke, zajedno sa još 16 polomljenih boca u sarkofazima nekog rimskog plemića i njegove supruge. Špajer je, inače, jedan od najstarijih nemačkih gradova, a osnovali su ga upravo Rimljani 10. godine p.n.e.\nTečnost u boci, naravno, više ne može zaista da se zove vinom , a opstala je zahvaljujući tome što je boca zatvorena voskom i što je u vino sipano i maslinovo ulje kao konzervans. Boca je izložena u istorijskom muzeju u Špajeru.\n“Speyer Wine Bottle”\nDruga najstarija sačuvana boca vina je tokajac, datiran negde između 1650-1690, a otkrivena je 1927. u Drezdenu.\nNajstarije bure sa vinom se nalazi u – Alzasu\nU vinskom podrumu ispod gradske bolnice u Strazburu (Cave Historique des Hospices de Strasbourg) se nalazi jedno bure iz 1472. godine, zapremine 350 litara – puno vina! Koje možda još može da se pije! Kažemo “možda” zato što je tokom skoro 550 godina vino isprobano samo četiri puta: jednom 1576. na proslavi saveza između Strazbura i Ciriha, drugi put 1716, nakon što je bolnica iznad podruma izgorela, treći put 1944 – kada je Strazbur oslobodio general Lekler, i poslednji put 1994, kada je grupa francuskih enologa dobila zadatak da ispita organoleptičke karakteristike vina.\nOni su, između ostalog, zapisali: “… svetla boja ćilibara, snažan nos, vrlo fino i kompleksno, sa aromama koje podsećaju na vanilu, med, vosak, kamfor, fine začine, lešnik i voćni liker”. Najvažnije od svega je da su zaključili da je vino i dalje živo! Jasno je da je vino (bilo) belo, ali ne zna se od kojih sorti grožđa je napravljeno.\nGodine 2014. je, nažalost, bure počelo da curi i vino je prebačeno u novo bure, iste zapremine ali u obliku jajeta, koje su napravila dva najcenjenija francuska pintera Gzavijer Guro i Žan-Mari Blanšar.\nNajstarija boca vina koja može da se kupi je – Rüdesheimer Apostelwein 1727\nOvo “apostolsko” vino nastalo je u podrumu Bremer Ratskeller, poznatom kao “Podrum dvanaest apostola”, u Bremenu. Sačinjeno je kupažom vina iz 12 bačvi, iz berbi 1683, 1717 i 1727, i flaširano 1960. Najskuplja boca tog vina se nalazi u podrumu hotela Graycliff na Bahamima i košta 200.000 dolara. Pretpostavlja se da vino još uvek može da se pije, zahvaljujući visokom sadržaju šećera.\nA ovo su vina koja ga po starosti slede i koja takođe ponekad mogu da se kupe, ali samo na aukcijama:\nMassandra Sherry de la Frontera 1775 – vino sa Krima, prcenjeno je na 43.500 dolara\nChateau Margaux 1787 – Bordo, 225.000 dolara\nChateau Lafite Rothschild 1787 – Bordo, 156.450 dolara\nNajskuplje crveno vino je pino noar – Romanee-Conti\nMitski pino noar iz malenog vinograda u Von-Romaneu u Burgundiji već skoro 400 godina važi za jedno od najvećih vina sveta. Vinograd Romane-Konti, veličine 1,88 ha svake godine daje oko 5.000 boca vina oko kojih se grabe najbogatiji ljudi sveta. Njegova prosečna cena je oko 17.000 evra. Berba 2017, koja je trenutno na tržištu, košta između 11.500-26.500 evra. Najskuplje ikada prodata boca ovog vine je prodata 2018, na aukciji u Njujorku za – 588.000 američkih dolara. Bio je to Romanée-Conti iz berbe 1945!\nNajskuplje belo vino je šardone – Domaine Leflaive Montrachet Grand Cru\nVinska kuća Anne-Claude LeFlaive, poznatija kao Domaine Leflaive, iz oblasti Kot de Bone (Cote de Beaune) proizvodi najskuplje belo vina sveta: Domaine Leflaive Montrachet Grand Cru. To je istovremeno i najskuplji šardone na svetu, koji prosečno košta oko 9.000 evra za bocu! Berba 2017, koja je na tržištu, košta između 6.000-10.000 evra.\nI sledeća tri najskuplja bela vina su takođe čistokrvni šardone iz Burgundije:\nDomaine de la Romanee-Conti Montrachet – oko 6.800 €\nCoche-Dury Corton-Charlemagne Grand Cru – oko 4.200 €\nDomaine Ramonet Montrachet Grand Cru – oko 2.400 €\nNajskuplje slatko vino je rizling – Scharzhofberger Riesling Trockenbeerenauslese\nTrockenbeerenauslese u prevodu sa nemačkog znači “izbor suvih bobica” i to bukvalno i jeste. Za ovu najslađu kategoriju nemačkog vina (skr. TBA) se vrši probirna berba grožđa koje je, pod uticajem plemenite plesni (botritisa), osušeno na čokotu skoro kao suvo grožđe. Za TBA je propisano da mora da ima najmanje 150 g šećera po litru vina, ali taj sadržaj često prevazilazi čak i 300 g. Njegova suština, međutim, ne ogleda se samo u sadržaju šećera, nego i u izvanrednim kiselinama koje savršeno balansiraju ovaj pravi “božanski nektar”.\nZato su takvi vinski specijaliteti i izuzetno skupoceni, a najskuplji TBA na svetu je vino vinarije Egon Müller iz Sara (Saar) u najznačajnijem nemačkom vinskom regionu Mozelu. Scharzhofberger Riesling Trockenbeerenauslese potiče iz vinograda Scharzhofberger, u kojem se neprekidno proizvodi duže od 200 godina. U svakoj berbi Egon Miler proizvede samo oko 100-200 boca TBA, koje prosečno koštaju oko 12.500 evra!\nInače najskuplje ikada prodato slatko vino je kultni sotern (Sauternes) – Chateau d’Yquem (Semillon 80%, Sauvignon Blanc 20%) iz 1811. Vino je prodato na aukciji u Londonu 2011, za – 85.000 evra. To vino je 1998. probao najveći engleski poznavalac vina Hju Džonson i zapisao da je imalo ukus musa od bele čokolade sa malinama.\nNajskuplji Rosé na svetu je – Clos du Temple iz Langdoka\nGodinama je najskuplji roze na svetu bio legendarni Garrus (Grenache i Rolle/Vermentino) vinarije Chateau d’Esclans iz Provanse, koji u proseku košta oko 90 € za bocu. Nedavno ga je, međutim, na tronu smenio roze iz Langdoka Clos du Temple, vinarije Château l’Hospitalet, koja je u vlasništvu vinskog magnata Žerara Bertrana, nekadašnjeg čuvenog ragbiste u čijem posedu je čak 13 vinarija u Langdoku.\nClos du Temple je roze sačinjen od 5 sorti grožđa (Grenache, Cinsault, Syrah, Mourvèdre, Viognier) i berba 2019 košta 190 €.\nNajskuplji šampanjac je – Moët & Chandon Esprit du Siècle Brut\nOvaj šampanjac je nastao 2000 godine, u čast početka 21. veka. Njegovo ime “Esprit du Siècle” u prevodu znači “duh veka”. Napravljen je na kranje neobičan način – kupažom vintažnih šampanjaca iz najboljih berbi 20 veka (1914, 1921, 1934, 1943, 1952, 1962, 1976, 1983, 1985, 1995). Vino je pretočeno u Magnum boce, u koje su ponovo dodati šećer i kvasac i prvi put u istoriji šampanjca sprovedena je – treća fermentacija!\nVino je odležavalo na talogu u bocama tri godine. Napunjeno je samo 323 magnuma, a prvih 30 je prodato u Šampanjskoj kući u Eperneu po ceni od 16.500 evra za svaku bocu. Sto boca je podeljeno slavnim ličnostima širom sveta, a ostatak je pušten u slobodnu prodaju. Još uvek se može pronaćui u nekim svetskim vinotekama, po cenama od 11.500-14.500 evra.\nSledeća četiri šampanjca na top listi od pet najskupljih su:\nLouis Roederer Cristal ‘Gold Medalion’ Orfevres Limited Edition Brut Millesime – oko 3.000 €\nKrug Clos d’Ambonnay Blanc de Noirs Brut – oko 2.300 €\nDom Perignon P3 Plenitude Brut – oko 2.000 €\nLouis Roederer Cristal Vinotheque Edition Brut Rose Millesime – 1.900 €\nNajskuplje ikada prodato penušavo vino je – Taste of Diamonds\nGodine 2013. je ovaj šampanjac, poznat kao Gout de Diamants (“ukus dijamanta”) prodat za enormnih 2.07 miliona amaeričkih dolara! Ta cena naravno nema nikakve veze sa njegovim ukusom, već sa dijamantima, kao što mu i ime kaže.\nTo vino je smislio britanski biznismen Šami Šin, vlasnik londonske kompanije Prodiguer Brands, koja se bavi kreiranjem luksuznih brendova vina i žestokih pića. Etiketa ovog šampanjca je sačinjena od dijamanata sa velikim Swarovski kristalom u centru.\nRestoran sa najvećom kolekcijom vina na svetu je – Bern’s Steakhouse na Floridi\nOvaj čuveni “mišlenovski” restoran u Tampi u svom podrumu ima neverovatnih – 750.000 boca vina! Među njima su i mnogi rariteti iz 19. veka, kao što je recimo Château Gruaud Larose iz 1845. U tom podrumu je i ranije pomenuto najstarije vino na svetu koje je u prodaji – Rüdesheimer Apostelwein 1727, po ceni od 200.000 dolara. Restoran, inače, u ponudi ima više od 200 vina “na čašu”.\nSledeća četiri restorana na ovoj top listi su:\nHôtel de Paris (Monte Karlo, Monako): 350.000 boca\nThe Graycliff (Nasau, Bahami): 275.000 boca\nMarqués de Riscal’s “Cathedral” (Rioha, Španija): 135.000 boca\nRestaurant Latour (Nju Džersi, SAD): 100.000 boca\nHotel Marqués de Riscal koji je dizajnirao čuveni svetski arhitekta Frank Geri


Faktor | Komšić na SBF-u: Vjerujem da ovaj region može biti most između velikih tržišta Evrope i Azije\n11.05.2022. / 10:15\nStvaranje okruženja povoljnog za investiranje nužno se mora oslanjati na eliminaciju suvišnih birokratskih procedura i efikasnu borbu protiv korupcije, rekao je član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić na otvaranju 11. Sarajevo Business Forum (SBF).\nIzrazio je zadovoljstvo što imaju priliku nakon teške dvije godine od izbijanja pandemije COVID - 19 da okupe privrednike i predstavnike vlasti na SBF-u kako bi zajedničkim snagama našli odgovore na izazove koji su se pojavili pred nama u novim okolnostima.\n- Veoma mi je drago da se tradicija nastavlja jer se Sarajevo Business Forum pozicionirao kao jedan od najvažnijih poslovnih i investicionih događaja u Jugoistočnoj Evropi. Neću vam govoriti o ekonomskim parametrima i poslovnim trendovima jer vi, koji se direktno bavite ekonomijom i investicijama, o tome znate više - rekao je Komšić.\nPredstavio je neka ključna opredjeljenja i prioritete Bosne i Hercegovine koji proizilaze iz međunarodnih obaveza. Osvrnuo se i na neke globalne izazove o kojima moramo voditi računa.\n- Evropska perspektiva cijelog regiona i naša želja da svoj ekonomski i administrativni sistem uskladimo sa standardima Evropske unije zadali su nam određeni okvir unutar kojeg smo izabrali da provodimo reforme i gradimo temelje stabilnosti i prosperiteta naše zemlje. Stvaranje okruženja povoljnog za investiranje nužno se mora oslanjati na eliminaciju suvišnih birokratskih procedura i efikasnu borbu protiv korupcije. No pored ovih ključnih elemenata uvjeren sam da cijeli region mora nadići iracionalne političke težnje iz prošlosti koje vode destabilizaciji i okrenuti se budućnosti, povećanju ekonomskog rasta, standarda društva i tako spriječiti odlazak aktivne radne snage, pogotovo mladih ljudi - istakao je Komšić.\nPut regionalne saradnje i približavanja standarda tržištu EU-a\nMišljenja je da je put koji se nužno nameće kao jedini logičan, put regionalne saradnje i približavanja standarda najvećem i najbližem tržištu Evropske unije.\n- Mislim da tako možemo biti konkurentniji i privući kompanije iz svijeta koje žele u Bosni i Hercegovini i regionu imati svoju odskočnu dasku ka tržištu EU. Vjerujem da ovaj region može biti most između velikih tržišta Evrope i Azije - istakao je Komšić.\nSmatra da je u tom pravcu načinjeno nekoliko koraka.\n- Bosna i Hercegovina se aktivno zalaže za Zajedničko regionalno tržište (CRM) nastalo u sklopu Berlinskog procesa, a razrađeno na Samitu u Sofiji. U tom Zajedničkom regionalnom tržištu imamo već postojeće regionalne institucije koje državama regiona pomažu da na regionalnom nivou primjene najbolje prakse i standarde EU, pripremajući se tako za naš dalji put ekonomske integracije Zapadnog Balkana u evropsko tržište. Poštujemo i druge inicijative ali smatram da prednost treba dati onima koje imaju strukturu, ekspertizu i ozvaničenu koordinacionu ulogu - kazao je Komšić.\nKako je kazao, u Sarajevu je sjedište Regionalnog vijeća za saradnju – RCC, koje aktivno pruža plansku podršku uvezivanju regiona u oblastima slobode kretanja ljudi, istraživanja, razvoja i inovacija.\n- Također, Centralno-europska sporazumo slobodnoj trgovini – CEFTA, aktivno radi na usaglašavanju trgovinskih praksi i eliminaciji prepreka trgovini i pružanju usluga. Transportna zajednica jugoistočne Evrope koordinira aktivnosti obnove i izgradnje putne i željezničke infrastrukture regiona kako bi bolja povezanost olakšala promet radne snage i roba, ali i unaprijedila standarde sigurnosti u transportu - pojasnio je Komšić.\nPrema njegovim riječima, konačno Energetska zajednica jugoistočne Evrope je tu da koordinira aktivnosti na provedbi obaveza iz energetskih paketa reformi o liberalizaciji energetskog tržišta i unapređenju energetske infrastrukture te Zelene agende koja nas vodi ka dekarbonizaciji energetskog sektora.\nUsklađivanje strateških razvojnih ciljeva\n- Ovdje se želim malo zadržati i skrenuti pažnju na nužnost usklađivanja strateških razvojnih ciljeva i naših obaveza u borbi protiv klimatskih promjena. U oktobru prošle godine učestvovao sam na Konferenciji o klimatskim promjenama u Glazgovu. U pripremi za tu konferenciju specijalizirani timovi za izradu plana energetske tranzicije pod okriljem Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH su dali procjenu o okvirnoj cifri od 17 milijardi KM koje treba uložiti u energetsku tranziciju do 2050. godine što je krajnji rok za dekarbonizaciju - rekao je Komšić.\nPozvao je investitore i poslovne ljude da u saradnji sa bh. institucijama učestvuju u ovom velikom projektu energetske tranzicije.\n- Ovaj iznos od 17 milijardi KM predstavlja veliki izazov ali i priliku za investitore u ovom sektoru. To podrazumijeva investicije u energetsku efikasnost, razvoj tržišta energije, razvoj pametnih digitalnih mreža za upravljanje potrošnjom električne energije i povećanje izgradnje kapaciteta i korištenja obnovljivih izvora energije - istakao je Komšić.\nPodsjetio je da su Sofijskom deklaracijom o Zelenoj agendi za Zapadni Balkan iskazali snažno opredjeljenje da će zajedno sa EU raditi na stvaranju klimatski neutralne Evrope do 2050. godine, te održive poljoprivrede i proizvodnje hrane.\n- No nama je potrebna pravedna energetska tranzicija koja obuhvata prelazak sa fosilnih na održive i obnovljive izvore energije, na način koji uzima u obzir prava i opstanak radnika koji ostvaruju sredstva za život u tom sektoru. Bosna i Hercegovina, predstavlja upravo takvu državu u kojoj nepripremljena i brza energetska tranzicija može stvoriti velike socijalne i privredne probleme. Stoga je bitno da energetsku tranziciju prate postupni programi socijalnog zbrinjavanja, prekvalifikacija, te ekološkog saniranja napuštenih ugljenokopa i rudnika - kazao je Komšić.\nPodsjetio je da je Vijeće ministara BiH u martu 2021. godine usvojilo Nacionalno utvrđeni doprinos (NDC) Bosne i Hercegovine za period 2020.-2030.\n- Prema tom planu, bezuslovni cilj smanjenja emisije stakleničkih gasova za 2030. godinu je 12,8 posto u odnosu na 2014., ili 33,2 posto u odnosu na 1990. Što se tiče eksploatacije uglja, uslovni cilj za 2030. je smanjenje 17,5 posto u odnosu na 2014., ili 36,8 posto u odnosu na 1990., s naglaskom na 'pravednu tranziciju' u rudarskim oblastima. Na žalost, povrh problema s dekarbonizacijom energetskog sektora suočavamo se i s energetskom krizom i krizom prehrambene industrije uzrokovanih agresijom Rusije na Ukrajinu. Zato moramo računati i s tim da će rat u Ukrajini dalje usložiti odnose u svjetskoj ekonomiji, a posebno u energetici i prehrambenoj industriji. Zato treba razmišljati i o novim energetskim pravcima i LNG terminalima za tečni prirodni plin u cilju diversifikacije snabdijevanja - rekao je Komšić.\nNamjenska i filmska industrija, te oživljavanje turizma\nPored pomenuta dva sektora, kako je kazao, važno je spomenuti i potencijale namjenske industrije u Bosni i Hercegovini te podržati filmsku industriju i oživljavanje turizma u Bosni i Hercegovini i regionu nakon ublažavanja zdravstvenih mjera uzrokovanih pandemijom COVID – 19.\nSarajevo Business ForumŽeljko Komšić\nPočeo Sarajevo Business Forum: Ekonomska saradnja jedina efikasna opcija za region


29/01/2020 Off By BERB\n1412. U Novom Brdu izdat “Zakon o rudnicima Despota Stefana”, koji sadrži dragocene podatke o načinu života srpskog naroda na početku XV veka. Zakonik značajan dokument srpske pismenosti i srpskog pravnog sistema u srednjem veku.\n1804. – Ubijen Hadži Ruvim (Rafailo Nenadović), arhimandrit manastira Bogovađa, duborezac i grafičar\n1825. – Izbila Đakova buna protiv režima knjaza Miloša Obrenovića\n1860. Rođen ruski pisac Anton Pavlovič Čehov, jedan od najistaknutijih predstavnika novelističkog žanra u ruskoj i svetskoj književnosti. Kao dramski pisac smatra se nenadmašnim majstorom atmosfere i dijaloga, a njegove drame “Galeb”, “Tri sestre” i “Višnjev sad” i danas na repertoarima svetskih pozorišta.\n1866. – Rođen Romen Rolan, francuski književnik, nobelovac\n1872. Rođen Goce Delčev, vođa nacionalno-revolucionarnog pokreta u Makedoniji s kraja XIX i početka XX veka. Poginuo u borbi s Turcima u maju 1903, tri meseca pre izbijanja Ilindenskog ustanka, čiji je početak odlagao smatrajući da je preuranjen i\n1905. – Umro Miloš Cvetić, pozorišni glumac, reditelj i književnik\n1909. – Rođen Radivoje-Raća Marković, novinar i urednik Radio Beograda, publicista i sportski radnik\n1929. – Rođen Sima Ćirković, istoričar, profesor Filozofskog fakulteta u Beogradu, akademik\n1934. Rođen srpski pisac Branko Miljković, koji se prvom zbirkom pesama “Uzalud je budim” uvrstio među značajne srpske liričare druge polovine XX veka. Izvršio samoubistvo 1961.\n1934. – Umro Branimir Ćosić, književnik\n1961. – Rođen Gorjan Korunoski, dirigent, pijanista i kompozitor, umetnički direktor i šef – dirigent Opere “Madlenianum”\n2005. – Umro Živorad- Žika Mitrović, filmski reditelj i scenarista\n2009. – Umro prim. dr Miroslav Radovanović, epidemiolog, načelnik Epidemiološkog odeljenja Vojnomedicinske akademije u Beogradu\n2012. – Umro Nijaz Duraković, sociolog, profesor Fakulteta političkih nauka u Sarajevu, političar, predsednik CK SK BiH, član ratnog Predsedništva BiH♦\nLapovo: Makedonac švercovao heroin


29.07.2021. / 8:40\nVARŠAVA – Vlada Poljske formalno je priznala da je pitanje projekta “Sjeverni tok 2” završeno i da više nema načina da se to zaustavi.\n“Moramo priznati sa tugom da je to već završeno i odlučeno i da je projekat praktično gotov“, rekao je portparol Vlade Pjotr Miler za poljski državni radio.\nOptužujući NJemačku za “još jedno kršenje principa energetske solidarnosti sa Evropom”, Miler je naglasio da je pokušaj blokade gasovoda bez evropske solidarnosti veoma težak.\nProšle sedmice američki i njemački zvaničnici pristali su da formalno okončaju spor oko gradnje gasovoda “Sjeverni tok 2”.\nSAD su obećale da će suspendovati sankcije protiv tog projekta, a NJemačka da će investirati u ukrajinski energetski sektor i da će upotrijebiti sva raspoloživa sredsta da produži sporazum o tranzitu gasa između Kijeva i Moskva za 10 godina.\nAktuelni sporazum ističe 2024. godine.\nOd Berlina se, takođe, traži da se založi za sankcije protiv Rusije ako Moskva upotrijebi energiju kao oružje protiv Evrope.\nKomentarišući ovaj dogovor Miler je rekao da su SAD načinile stratešku grešku ukazujući povjerenje ruskom predsjedniku Vladimiru Putinu, dodajući da je ubijeđen da će u narednih nekoliko mjeseci javnost, uključujući američku, oštro osuditi ovu odluku.\nOn kaže da je Poljska u više navrata pokušala da blokira okončanje gradnje “Sjevernog toka 2” i da je investirala u pronalaženje novih izvora energije, posebno gasa, uključujući gradnju terminala za tečni prirodni gas i projekat “Baltički gasovod”.\nGradnja Baltičkog cjevovoda je zamrznuta prošlog mjeseca nakon što su danski ekolozi rekli da ovaj projekat prijeti staništu zaštićenih vrsta miševa i slijepih miševa.\nVaršava je apelovala na Berlin i Vašington da adekvatno reaguju na “očiglednu bezbjednosnu krizu” na istoku Evrope od koje, kako se tvrdi, samo Rusija ima koristi.\nŠef austrijske naftne kompanije OMV Rajner Zele saopštio je da će gradnja “Sjevernog toka 2” biti gotova do kraja avgusta, a da će gas poteći do kraja godine.\nOMV je uključen u ovaj projekat zajedno sa ruskim “Gaspromom”, njemačkim “Uniperom” i “Vinteršelom”, francuskim “Enđijem” i britansko-holandskim koncernom “Rojal dač šel”.\nOvaj gasovod vrijedan je 10,5 milijardi dolara, a dug je 1.230 kilometara. Polazi iz Rusije, a zavrašava u NJemačkoj prolazeći ispod Baltičkog mora.\n“Sjeverni tok 2” povećava kapacitete postojeće mreže sa 55 milijardi kubnih metara godišnje na 110 milijardi kubnih metara godišnje, podsjeća “Sputnjik”. Srna\nTagovi: poljskaSjeverni tok 2\nEvropi nedostaju dodatne isporuke gasa iz Rusije


Pentagon - Srpskacafe\n“Pentagonu redovno šaljemo podatke sa ratišta”\nDB Četvrtak, 5.05.2022., 19:35 Četvrtak, 5.05.2022., 19:12\nČetvrtak, 5.05.2022., 19:35 Četvrtak, 5.05.2022., 19:12\nGlavni komandant ukrajinskih trupa Valerij Zalužnijev rekao je da redovno obavještava američku vojnu komandu o operativnoj situaciji u Ukrajini. Besplatnu Android aplikaciju portala SrpskaCafe preuzmite\nPentagon povećava zalihe litijuma, traži novi izvor snabdijevanja\nDB Utorak, 22.02.2022., 20:51 Utorak, 22.02.2022., 20:01\nUtorak, 22.02.2022., 20:51 Utorak, 22.02.2022., 20:01\nPentagon planira da ojača zalihe rijetkih minerala, kobalta i litijuma kako bi se smanjila dugoročna zavisnost od Kine, navode dva neimenovana izvora Rojtersa. Besplatnu Android\nPredsjednica RS u Pentagonu: Srpska odlučno brani Dejton i ustavne nadležnosti\nDB Ponedjeljak, 1.11.2021., 20:10 Ponedjeljak, 1.11.2021., 20:10\nPonedjeljak, 1.11.2021., 20:10 Ponedjeljak, 1.11.2021., 20:10\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović naglasila je, tokom današnjeg razgovora u Pentagonu sa zamjenikom pomoćnika sekretara za odbranu SAD Lorom Kuper, da je Srpska odlučna\nPentagon odblokiran, o pucnjavi ni riječ\nDB Utorak, 3.08.2021., 19:42 Utorak, 3.08.2021., 19:42\nUtorak, 3.08.2021., 19:42 Utorak, 3.08.2021., 19:42\nPolicajac je ranjen danas tokom pucnjave koja se dogodila u blizini američkog Pentagona. Besplatnu Android aplikaciju portala SrpskaCafe preuzmite ovdje.\nPucnjava kod Pentagona, ima povrijeđenih\nDB Utorak, 3.08.2021., 18:09 Utorak, 3.08.2021., 17:58\nUtorak, 3.08.2021., 18:09 Utorak, 3.08.2021., 17:58\nAmerički Pentagon blokiran je danas nakon što je više hitaca ispaljeno u blizini zgrade. Besplatnu Android aplikaciju portala SrpskaCafe preuzmite ovdje.\nPentagon pokreće do sada najveći 5G eksperiment za borbena dejstva\nDB Petak, 9.10.2020., 15:09 Petak, 9.10.2020., 14:53\nPetak, 9.10.2020., 15:09 Petak, 9.10.2020., 14:53\nAmerička vojska udružila se sa više kompanija da bi sprovela “opsežne eksperimente” sa 5G tehnologijom, koji uključuju i “borbena dejstva”određenih sistema, u projektu koji bi\nRuski senator Pentagonu: Približite rakete Rusiji, preusmjerićemo sisteme\nDB Srijeda, 29.07.2020., 19:04 Srijeda, 29.07.2020., 19:04\nSrijeda, 29.07.2020., 19:04 Srijeda, 29.07.2020., 19:04\nRusija će uzeti u obzir vojne planove Vašingtona u Evropi i svoje sisteme usmjeriće na nove zone dislokacija američkih snaga, kaže član Komiteta Savjeta federacije\nPentagon na listi terorističkih organizacija?\nDB Ponedjeljak, 13.01.2020., 17:31 Ponedjeljak, 13.01.2020., 13:01\nPonedjeljak, 13.01.2020., 17:31 Ponedjeljak, 13.01.2020., 13:01\nIranski predsjednik Hasan Rohani odobrio je nacrt zakona kojim se Pentagon stavlja na listu terorističkih organizacija, javili su danas iranski mediji. Besplatnu Android aplikaciju portala\nPentagon: Ne dirajte naftna polja!\nDB Utorak, 29.10.2019., 10:55 Utorak, 29.10.2019., 10:35\nUtorak, 29.10.2019., 10:55 Utorak, 29.10.2019., 10:35\nSAD će na svaki pokušaj oduzimanja naftnih polja od kurdske milicije u Siriji, koja ima američku podršku, odgovoriti snažnom upotrebom sile. Besplatnu Android aplikaciju portala\nDB Ponedjeljak, 14.10.2019., 15:55 Ponedjeljak, 14.10.2019., 12:57\nPentagonov projekat Joint Enterprise Defense Infrastructure (JEDI) privukao je tehnološke gigante. Cilj projekta je objedinjavanje nabavke cloud usluga vrijedne 10 milijardi dolara. Za prestižni ugovor


TRGNI SE: мај 2012\n6. BEOGRADSKI FESTIVAL POEZIJE I KNJIGE "TRGNI SE! POEZIJA!"\nTrgni se! Poezija! 06\n6. Beogradski festival poezije i knjige\n30/05 – 02/06/012\nKolja Mićević (Francuska/Srbija), Paskal Peti (Francuska/Velika Brtianija), Nina Živančević (Francuska/Srbija), Ivana Milankov (Srbija), An-Helen Atianese (Finska), Aleksandar Skidan (Rusija), Gokčenur Č. (Turska), Slađan Lipovec (Hrvatska), Vladimir Martinovski (Makedonija), Ana Seferović (Velika Britanija/Srbija), Siniša Tucić (Srbija)...\nBiserka Rajčić (poljski), Slavica Agatonović (švedski), Mirjana Petrović (ruski), Milan Dobričić (engleski), Vesna Gazdić (turski)...\nTreći Trg i Poezija\nFILI, TEDA, Cyfnewidfa Lên Cymru/Wales Literature Exchange, Hoteli Slavija…\nLITERATURE ACROSS FRONTIERS, WORD EXPRES, UK „Vuk Karadžić“, Čigoja štampa, Službeni glasnik, SKD, MASEL, Vertikal media, Motor art studio, Casa Garcia, Kafe restoran BIBLIOTEKA, Gostionica GASTON...\nKoordinatori: Milan Dobričić, Ana Rostokina, Marija Panajotović, Aleksandar Mandić\n*Prateći program festivala: prodajna izložba i berza knjiga poezije, svakog dana festivala od 12 do 21 h u UK „Vuk Karadžić“, Bulevar kralja Aleksandra 77a.\n18h – TRČAĆU DOVEK - otvaranje festivala:\nOmaž pesniku Ivanu Rastegorcu (1940 – 2010):\no pesniku govore Ratomir Rale Damjanović i Tamara Krstić\ndokumentarni film o pesniku\nOtvaranje festivalske izložbe\nPredstavljanje učesnika festivala: Kolja Mićević, Paskal Peti, Nina Živančević, Ivana Milankov, An-Helen Atianese, Aleksandar Skidan, Gokčenur Č., Slađan Lipovec, Vladimir Martinovski, Ana Seferović, Siniša Tucić...\nUK „Vuk Karadžić“, multimedijalna sala\nBulevar kralja Aleksandra 77a\nčetvrtak 31. maj\n12h – Susret u Francuskoj 7:\nKolja Mićević, Paskal Peti, Nina Živančević, Ivana Milankov, An-Helen Atianese, Aleksandar Skidan, Gokčenur Č., Slađan Lipovec, Vladimir Martinovski, Ana Seferović, Siniša Tucić...\n16h – VislavA ŠimborskA (1923 – 2012):\ndokumentarni film „Sometimes Life Is Bearable“, režija Katažina Kolenda-Zaleska, 2009 (na poljskom sa engl. titlovima, trajanje 74 min.)\nuvodna reč Biserka Rajčić\nPaskal Peti, Nina Živančević, Ivana Milankov, An-Helen Atianese, Vladimir Martinovski, Milan Dobričić, Slavica Agatonović, Tamara Krstić, Ana Rostokina, Dejan Matić\n20.30h – čitanje poezije:\nIvana Milankov, Aleksandar Skidan, Slađan Lipovec, Gokčenur Č.,\npetak 1. jun\ndokumentarni film „End and Beginning – Meeting Wislawa Szymborska“, režija Džon Albert Jansen, 2011 (na poljskom sa engl. titlovima, trajanje 55 min.)\nAleksandar Skidan, Siniša Tucić, Slađan Lipovec, Ana Seferović, Gokčenur Č., Mirjana Petrović, Vesna Gazdić, Tamara Krstić, Ana Rostokina, Dejan Matić\nPaskal Peti, Ana Seferović, An-Helen Atianese, Nina Živančević, Vladimir Martinovski\nsubota 2. jun\n19.30h – znaci s nakovnja:\nHappyning Kolje Mićevića:\n- Lirska istorija muzike\n- Koncert s Ce-De\n- Spaljivanje Đordana Bruna\ni druge kompozicije K. M.\nZavršno čitanje: Paskal Peti, Nina Živančević, Ivana Milankov, An-Helen Atianese, Aleksandar Skidan, Gokčenur Č., Slađan Lipovec, Vladimir Martinovski, Ana Seferović, Siniša Tucić...\nUK „Vuk Karadžić“, scena Kult\n24h – Moj Trg: Za šankom:\nmuzički nastup Vladimira Martinovskog\n6th BELGRADE POETRY AND BOOK FESTIVAL\nKolja Mićević (France/Serbia), Pascale Petit (France/Great Britain), Nina Živančević (France/Serbia), Ivana Milankov (Serbia), Ann-Helen Attianese (Finland), Aleksandr Skidan (Russia), Gokcenur C. (Turkey), Slađan Lipovec (Croatia), Vladimir Martinovski (Macedonia), Ana Seferović (Great Britain /Serbia), Siniša Tucić (Serbia)...\nBiserka Rajčić (Polish), Slavica Agatonović (Swedish), Mirjana Petrović (Russian), Milan Dobričić (English), Vesna Gazdić (Turkish)...\nTreći Trg and Poezija\nFestival director: Dejan Matić\nArt director: Dragana Nikolić\nCoordinators: Milan Dobričić, Anna Rostokina, Marija Panajotović, Aleksandar Mandić\n*Side program: poetry books exhibit, sale and exchange, every day from 12 to 21 h in UK „Vuk Karadžić“, Bulevar kralja Aleksandra 77a.\n18h – I’LL RUN AS LONG AS I LIVE – Festival opening:\nHomage to the poet Ivan Rastegorac (1940 – 2010):\nparticipants: Ratomir Rale Damjanović and Tamara Krstić\ndokumentary about the poet\nOpening of the festival exhibit\nIntroducing the participants of the festival: Kolja Mićević, Pascale Petit, Nina Živančević, Ivana Milankov, Ann-Helen Attianese, Aleksandr Skidan, Gokcenur C., Slađan Lipovec, Vladimir Martinovski, Ana Seferović, Siniša Tucić...\nUK „Vuk Karadžić“, multimedia room\n12h – MEETING IN FrancuskA 7:\nKolja Mićević, Pascale Petit, Nina Živančević, Ivana Milankov, Ann-Helen Attianese, Aleksandr Skidan, Gokcenur C., Slađan Lipovec, Vladimir Martinovski, Ana Seferović, Siniša Tucić...\n16h – WISLAWA SZYMBORSKA (1923 – 2012):\nscreening of the documentary Sometimes Life Is Bearable, directed by Katarzina Kolenda-Zaleska, 2009 (in Polish with English subtitles, duration 74 min.)\nintroductory word by Biserka Rajčić\n18h – INTERVIEW WITH POETS:\nPascale Petit, Nina Živančević, Ivana Milankov, Ann-Helen Attianese, Vladimir Martinovski, Milan Dobričić, Slavica Agatonović, Tamara Krstić, Anna Rostokina, Dejan Matić\n20.30h – POETRY READING:\nIvana Milankov, Aleksandr Skidan, Slađan Lipovec, Gokcenur C.\nscreening of the documentary End and Beginning – Meeting Wislawa Szymborska, directed by John Albert Jansen, 2011 (in Polish with English subtitles, duration 55 min.)\nAleksandr Skidan, Siniša Tucić, Slađan Lipovec, Ana Seferović, Gokcenur C., Mirjana Petrović, Vesna Gazdić, Tamara Krstić, Anna Rostokina, Dejan Matić\nPascale Petit, Ana Seferović, Ann-Helen Attianese, Nina Živančević, Vladimir Martinovski\nrerun of the documentaries\n19.30h – znaci s nakovnja (Signs FROM ANVILS):\nHappyning by Kolja Mićević:\n- Lirska istorija muzike (The Lyrical History of Music)\n- Koncert s Ce-De (Concert from CDs)\n- Spaljivanje Đordana Bruna (Burning Giordano Bruno)\nand other compositions by K. M.\nFinal poetry reading: Kolja Mićević, Pascale Petit, Nina Živančević, Ivana Milankov, Ann-Helen Attianese, Aleksandr Skidan, Gokcenur C., Slađan Lipovec, Vladimir Martinovski, Ana Seferović, Siniša Tucić...\nUK „Vuk Karadžić“, Kult scene\n24h – Moj Trg: At the Bar:\nmusic performance by Vladimir Martinovski\nSpanish bar Casa Garcia, Kraljevića Marka 19\nОбјавио Beogradski festival poezije i knjige у 02:03 Нема коментара:\nČEŠKAONICA, književno-filmski program, četvrtak 24.5.2012.\nPozivamo Vas na drugu po redu Češkaonicu, književni program koji zajednički organizuju Kafić Staro Mesto i izdavačka kuća Treći Trg.\nČetvrtak 24.05.2012. u 19.30h\nOvog puta, naši gosti su češki pisac Karel Rada, koji će predstaviti svoju knjigu Momci, gde ste? (2011. Dauphin) i Milena Dolečkova koja će čitati poeziju prerano preminule češke pesnikinje Ivete Marie Pokorne.\nOdlomci iz knjige će, zahvaljujući Katedri Bohemistike Filološkog fakulteta u Beogradu, imati prevod na srpski jezik.\nČeška izdavačka kuća Dauphin izdala je 2011. godine roman prozaika Karela Rade pod nazivom Momci, gde ste? (Kluci, gde jste?). To je četvrto po redu prozno delo ovog pisca, scenariste i muzičara. Upravo je ova treća profesija - dugogodišnji rad autora u punk-rock grupi Haj hou - bila u velikoj meri inspiracija za roman. To je ispovest jedne generacije na prelomu dva politička režima uokvirena doživljajima rock grupe. Junak romana odrasta u periodu normalizacije (period u Čehoslovačkoj posle invazije sovjetske vojske 1968) , životno i stvaralački sazreva u kulisama policijske države u čiji pad polaže velike nade. Neprestano se ruše i ponovo dižu iz pepela njegovi ideali. To je u suštini uvek ista priča o ljubavi, izdaji, neverstvu, rađanju, razvodu i smrti. Na pitanje da li naši životi treba da budu izuzetni da bismo o njima mogli da govorimo, autor odgovara u svom romanu: Svaki život je izuzetan. Uvek isti i uvek drugačiji. Svaka generacija želi da svoje „banalne“ doživljaje prepriča na svoj način. U ovom proznom eksperimentu čuje se ritam pank grupe kao simbol večnog revolta uz gomilu drugih smernica iz pop kulture koje služe ovoj generaciji na prelomu dva politička sistema kao znak za raspoznavanje. Ovaj tekst je prvobitno nastao iz filmske priče. „Kada jednom oslobodiš duha iz lampe teško ćeš ga vratiti nazad“, kaže junak romana, što važi kako za sadržaj tako i za formu ovog generacijskog romana.\nОбјавио Beogradski festival poezije i knjige у 13:14 1 коментар:\nPoziv za volontere na 6. međunarodnom Beogradskom festivalu poezije i knjige "Trgni se! Poezija!"\nTreći Trg raspisuje konkurs za volontere/saradnike za rad na šestom međunarodnom Beogradskom festivalu poezije i knjige TRGNI SE! POEZIJA! koji se održava od 30. maja do 2. juna ove godine u UK Vuk Karadžić.\nVolonteri će kroz angažovanje na festivalu dobiti priliku da se druže sa pesnicima iz različitih gradova i zemalja, da poboljšaju znanje stranih jezika, da se upoznaju sa timskim radom i steknu uvid u organizaciju jednog međunarodnog književnog festivala.\nTražimo kandidate koji su posvećeni, odgovorni, komunikativni i poseduju znanje engleskog jezika.\nVolontiranje će trajati od 29. maja do 3. juna 2012. godine sa radnim vremenom najviše 7 sati dnevno.\nPo završeku festivala volonteri dobijaju sertifikat kao priznanje o volontiranju i poklon – izdanja i festivalske majice Trećeg Trga.\nKonkurs za prijave je otvoren do popunjavanja tima folontera/saradnika.\nZainteresovane molimo da pošalju CV sa fotografijom na mejl adresu: trgnise@gmail.com.\nОбјавио Dragana Nikolic у 13:40 Нема коментара:\n6. BEOGRADSKI FESTIVAL POEZIJE I KNJIGE "TRGNI SE!...\nČEŠKAONICA, književno-filmski program, četvrtak 24...\nPoziv za volontere na 6. međunarodnom Beogradskom ...


PSBiH /Borovac potvrdila: Čović blokira ugovor s Islamskom zajednicom / Radio Sarajevo\nPSBiH / Borovac potvrdila: Čović blokira ugovor s Islamskom zajednicom\n20. 02. 2018. u 11:43:00 Radiosarajevo.ba\nMinistrica za ljudska prava i izbjeglice BiH Semiha Borovac danas je na sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH izjavila da Dragan Čović blokira prijedlog osnova ugovora Bosne i Hercegovine i Islamske zajednice u BiH.\nOvo je bio njen odgovor na poslaničko pitanje zastupnika SDP-a Denisa Bećirovića zašto država BiH još nije usvojila sporazum s Islamskom zajednicom, napominjući da je to već urađeno sa Srpskom pravoslavnom crkvom, a to pitanje je regulirano i s Katoličkom crkvom.\nPrema nezvaničnim informacijama koje su došle do novinara Čović je navodno imao zamjerke i na specifične islamske obrede i obaveze poput džuma-namaza, hadža ili kurbana, kao i sehura ili iftara za vrijeme ramazana te nošenja marame.\nBiH je zaključila međunarodne ugovore - Osnovni ugovor između Svete stolice i BiH i dodatni protokol na osnovu ovog ugovora još 2007. godine, te Osnovni ugovor između Srpske pravoslavne crkve i BiH 2008. godine.\nNa inicijativu Predsjedništva BiH i zaključkom Vijeća ministara BiH početkom 2011. je utvrđen identičan postupak zaključivanja ovog ugovora i s Islamskom zajednicom te su na toj osnovi vođeni pregovori za zaključivanje ugovora. Mladen Ivanić i Bakir Izetbegović postigli su dogovor,ali ne i Čović.\nTagovi: Islamska zajednica Dragan Čović Predstavnički dom Katolička crkva\nNSRS / Okić: Željeznice RS-a zadužuju se za 100 miliona da otpuste 1.000 radnika\nSud BiH / Mandić: Zločin u Srebrenici nazvao "božjom pravdom" i oslobođen krivice\nBiH / Iz Istočnog Sarajeva poručili: Ili poskupljenje cijena gasa ili obustava isporuke


SL - "Vatromet" u Lučanima, cirkus u Surdulici i nova pobeda Radničkog - Sportske.net\nSL - "Vatromet" u Lučanima, cirkus u Surdulici i nova pobeda Radničkog\nKolo je otvoreno u Novom Sadu, a mnogo više uzbuđenja videli smo na preostale tri utakmice subotnjeg dela programa 15. kola Super lige Srbije.\nLalatović: "U Bačku Palanku po novu pobedu"Lalatović: "U Bačku Palanku po novu pobedu"Lalatović: ''Da neko konačno razdvoji Zvezdu i Partizan...''Zvezdina prednost raste, ali Miloje priču ne menjaZvezda odradila posao, arhivirana Bačka\nPrvi meč poslednjeg kola prvog kruga takmičenja u Super ligi Srbije odigran je nešto ranije u Novom Sadu gde je aktuelni šampion i lider savladao ekipu Proletera.\nDetaljan izveštaj sa utakmice na stadionu "Karađorđe" možete pročitati OVDE!\nSa vremena nakon duela u Novom Sadu počele su utakmice u Bačkoj Palanci, Lučanima i Surdulici, a na sva tri meča viđeno je mnogo uzbuđenja.\nRadnički iz Niša nastavio je seriju i upisao deseti prvenstveni trijumf na gostovanja ekipi OFK Bačke. Gosti su slavili rezultatom 2:0 (2:0) ali su do pobede stigli dosta teže nego što bi se moglo zaključiti na osnovu konačnog ishoda.\nDomaćin je već u drugom minutu mogao do vođstva. Najbolju priliku koja se ukazuje u fudbalu imao je Luka Mićić ali nije uspeo da penal pretvori u gol za vođstvo OFK Bačke.\nKazna je stigla nešto kasnije, u završnici prvog dela igre kada su Nermin Haskić i Aleksandar Stanisavljević u dva minuta postigli dva gola i rešili pitanje pobednika iako je domaćin imao dosta šansi da se vrati u život.\n"Vatromet" je viđen u Lučanima gde je viđen dupli preokret i trijumf Čukaričkog. Domaćin je anulirao dva gola zaostatka i stigao do vođstva, ali je na kraju Čukarički slavio rezultatom 4:3 (2:1) i tako preskočio Partizan na tabeli.\nTandem Mudrinski - Ovusu doneo je "Brđanima" dva gola prednosti, a Lazar Jovanović je najavio uzbudljivo drugo poluvreme golom u 40. minutu susreta.\nMladost je do 62. minuta stigla do potpunog preokreta. Golovima Janka Tumbasevića i Obiore Odite domaćin stiže do 3:2, ali je Čukarički u poslednjih petnaest minuta uspeo da okrene rezultat i upiše tri boda.\nMiroslav Bogosavac asistirao je Ognjenu Mudrinskom u 75. minutu a ovaj poravnao na 3:3, da bi trijumf gostima doneo Luka Stojanović na asistenciju Ognjena Mudrinskog koji je sa dva pogotka i dve asistencije bio junak trijumfa ekipe Sima Krunića.\nU Surdulici je igran derbi "južne pruge". Radnik je kao domaćin slavio sa 2:0 (2:0) protiv Dinama iz Vranja, ali će se umesto fudbala pričati o novim ispadima Dragana Antića.\nTrener Dinama povukao je ekipu sa terena u završnici prvog poluvremena zbog penala koji je Bojan Nikolić dosudio u korist domaćina. Nakon kraćeg prekida fudbaleri Dinama su odlučili da se vrate na teren i da završe meč.\nRadnik je slavio golovima Igora Zlatanovića u 6. i 45. minutu iz penala i tako zakucao Dinamo iz Vranja za dno superligaške tabele.\nSutra su na programu još četiri utakmice 15. kola. Derbi se igra u Humskoj gde Partizan dočekuje ekipu Vojvodine.


Balcon De Los Montes Malaga, hotel Шпанија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Balcon De Los Montes: Datum dolaska :\nBalcon De Los Montes - Opis\nStil hotela BalconNastavak\nDe Los Montes je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Bar, Perionica, Televizija. Nalazi se u ulici Calle Serrania de Ronda, pozicija mu je istok za grad Malaga, a od centra je udaljen samo 12 minuta kolima.Do aerodroma Malaga možete da stignete kolima za 29 minuta (aerodrom je udaljen 14 kilomet(a)ra od hotela).U njemu postoji brza internet konekcija.\nBalcon De Los Montes tip(ovi):\nBalcon De Los Montes sadržaji i usluge\nPristup internetu(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Малага)\nStil hotela Las Piramides Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Teniski teren, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Na 9 minuta kolima udaljenosti od\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Pintor Grarite, 4, a pozicija mu je istok za grad Malaga. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotel\nU hotelu Hostal Moscatel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Malaga: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Televizija, Klimatizov\nPozicija ovog hotela je istok za grad Malaga, a nalazi se u ulici Conde de las Navas, 1, na samo 10 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Malaga Hostel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao\nNa 12 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Antofagasta, 20, a pozicija mu je istok za grad Malaga. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Hotel ima 13\nElcano ima 12 soba/e/u. Cene se kreću od 3 042 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Stil ovog hotela za grad Malaga je\nNa 10 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Av. Juan Sebastian Elcano, 117 MALAGA, a pozicija mu je istok za grad Malaga. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada 1,9 km -\nU hotelu Las Acacias Hostal Restaurante pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Televizija, Klimatizovano. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Sa plažom.Nalazi s\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Salvador Allende, 45 sa pozicijom istok za grad Malaga, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekolik\nProverite cene i raspoloživost za Balcon De Los Montes: Datum dolaska :


U BiH stao društveni život, ali ne i uništavanje prirode - Euromanager\nVanredna situacija izazvana pandemijom zaustavila je društveni život, ali ne i uništavanje prirode: gradnja malih hidroelektrana se čak intenzivira.\nIstovremeno, usljed vanredne situacije, građani su onemogućeni da javno djeluju. Pored toga, i susjedna Hrvatska je takođe iskoristila krizu izazvanu pandemijom da napravi korak naprijed ka otvaranju skladišta nuklearnog otpada na samoj granici sa Bosnom i Hercegovinom, i to na svega nekoliko stotina metara od rijeke Une i vodozaštitne zone izvorišta vode Novog Grada.\nVijesti sa svih strana svijeta govore o gotovo potpunom zaustavljanju društvenih i ekonomskih aktivnosti uslijed pandemije koronavirusa. Pandemija je, kako objašnjavaju naučnici, dobrim dijelom uslovljena i narušenom ravnotežom između ljudskih zajednica i prirodnog okoliša. Naučnici i aktivisti već decenijama upozoravaju da čovječanstvo ugrožava i planetu i vlastiti opstanak. Odgovor finansijskih i političkih elita uvijek je bio da ekonomija mora rasti i da nije moguća bilo kakva brza i korjenita transformacija ka društveno i ekološki prihvatljivim modelima globalne ekonomije.\nAarhus centar: Izgradnjom 400 MHE svaka bh. rijeka bi bila ‘smještena u cijevi\nCijena nafte pada, londonski Brent potonuo više od 15 posto


Данијел Игрец: Пад словеначке владе и геополитички интереси Запада - Нови Стандард\nDanijel Igrec: Pad slovenačke vlade i geopolitički interesi Zapada\n16.03.2018. 11:30 17.07.2020.\nDa li je Miro Cerar primoran na ostavku zbog ruskih i kineskih investicija u Sloveniji?\nSinoć je slovenačku javnost iznenadila vest da premijer Miro Cerar podnosi neopozivu ostavku na funkciju predsednika Vlade Slovenije.\nJedan od relevantnih razloga ove odluke, koji nijedan medij neće direktno spomenuti, je i mogućnost učešća ruskog i kineskog kapitala u realizaciji važnog državnog i regionalnog projekta druge pruge između Kopra i Divače, a time i jačanja političkog uticaja Moskve i Pekinga u ovaj deo Evrope.\nPoslednjih nekoliko meseci u Sloveniji se vodi brutalna medijska kampanja čiji cilj je diskreditacija državnog vrha i osporavanje pomenutog projekta jer Zapad na njega gleda kao na paravan za širenje ruske i kineske moći ka Jadranu.\n„Stare sile“, kako ih je u svom govoru nazvao premijer Cerar, „sprečavaju pozitivan razvoj Slovenije“. Na koga je tom prilikom mislio nije teško pretpostaviti: na sve one tvrdokorno neoliberalne, proevropske, mondijalističke političke i nevladine grupacije okupljene oko Slovenačke demokratske partije Janeza Janše.\nIza svega stoje njegovi evropski sponzori, finansijski lobiji sa Zapada, antiruski briselski establišment kojima strateški važan infrastrukturni projekat na severu Jadrana, opasno blizu Trsta, u kojem bi svoje prisustvo ostvarili Rusi, Kinezi i Mađari, nikako ne odgovara.\nOstavkom Cerara usporavaju se dalji radovi na izgradnji „Druge pruge“, prolongiraju se postupci za konkretnije definisanje ruskog, kineskog i mađarskog učešća u ovom projektu. Brisel stiče priliku da u potpunosti zamrzne njegovu realizaciju i pomoću nove slovenačke Vlade osujeti napore Moskve, Budimpešte i Pekinga da se jače ekonomski i logistički pozicioniraju na ovom geopolitički itekako nezanemarljivom parčetu Starog kontinenta.\nIzvor Vidovdan, 16. mart 2018.\nPreporučujemonatorusijazapadautoputVladageopolitikaDanijel IgrecinfrastrukturaJanez JanšaKinakineskiMiro Cerarostavkaruskislovenijauticaj


Na temelju članka 102. stavka 3. i članka 106. stavka 3. Zakona o mirovinskim osiguravajućim društvima (»Narodne novine« broj 22/14) Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga na sjednici Upravnog vijeća održanoj ____________2016. donosi\nO IZMJENI I DOPUNI PRAVILNIKA O REDOVITIM IZVJEŠĆIMA MIROVINSKOG OSIGURAVAJUĆEG DRUŠTVA\nOvim Pravilnikom se u članku 2. točkama 2., 5., 6. i 7. Pravilnika o redovitim izvješćima mirovinskog osiguravajućeg društva (Narodne novine, broj 86/14) briše riječ: „izvornik“.\n(1) Ovim Pravilnikom mijenja se članak 3. Pravilnika o redovitim izvješćima mirovinskog osiguravajućeg društva (Narodne novine, broj 86/14) i glasi:\n(2) Dosadašnji članak 3. postaje članak 4. Pravilnika.


MILION I PO DINARA ZA ZDRAVE IDEJE (ROK: 31. JUL 2020)\nNLB banka Beograd je objavila početak devetog konkursa NLB organik, u okviru kojeg će i ove godine nagraditi tri najbolja projekta novčanom nagradom u ukupnom iznosu od milion i po dinara.\nKonkurs je otvoren od 27. maja do 31. jula, a pravo učešća imaju individualni poljoprivredni proizvođači s registrovanim poljoprivrednim gazdinstvom koji su sertifikovani ili u procesu sertifikacije za organsku proizvodnju, uključujući i proizvođače koji poseduju grupni sertifikat, odnosno ugovor sa organizatorom proizvodnje.\nProjekti se dostavljaju poštom, na adresu NLB banke Beograd, Bulevar Mihajla Pupina 165v, s naznakom “Konkurs za najbolje projekte organske proizvodnje i prerade hrane” ili elektronskim putem na adresu: organic@nlb.rs .\nNLB banka će tri autora projekata proceni najboljim, nagraditi iznosom od po 500.000 dinara, navodi se u saopštenju ove banke.\n„Iako smo morali da malo izmenimo termin raspisivanja konkursa zbog epidemije i vanrednog stanja, ove godine više nego ikada želimo da pružimo podršku proizvođačima organskih proizvoda. Ti ljudi inače rade svoj posao na teži način i zaslužuju posebnu pažnju, a verujemo da im je sada podrška potrebna i više nego ranije kako bi prevazišli posledice krize izazvane koronavirusom. Izuzetno sam ponosan što je u proteklih osam godina na našem konkursu učestvovalo čak 428 projekata i nadam se da će organski proizvođači nastaviti da nam poklanjaju svoje poverenje“, rekao je povodom pokretanja devetog NLB organik konkursa Branko Greganović, predsednik Izvršnog odbora NLB banke.\nDodatne informacije o konkursu su dostupne i na https://www.nlb.rs/strana/18871/nlb-organic\nIzvor: NBL banka i Koordinaciono telo


Razorback (1984) ~ Horor i SF Filmovi - Opis i radnja filma\nZaplet u filmu je vrlo jednostavan: mlada kanadska novinarka odlazi u ruralne predele Australije da snima prilog o sistematskom ubijanjima kengura koje lokalni „mesari“ zarad brze zarade tranžiraju u „mesnom postrojenju“ i od njih prave hranu za kućne ljubimce. Proganjanje ekipe mesara i pohod u njihovo postrojenje kako bi krišom napravila ekskluzivne snimke, što sa ogromnom analognom kamerom nikako ne može biti lako, za mladu novinarku se nije završilo dobro. Da nije naišao ogromni vepar svakako bi nastradala od odvratnih australijskih redneckova ali sudbina je htela da dotična postane hrana razularenom i podivljalom ogromnom stvorenju u jednoj odlično režiranoj i osmišljenoj sceni. Budući da je sudbina novinarke nepoznata (samo je pronađen njen automobil) njen suprug dolazi da istraži šta se to sa njom desilo, nadajući se da bi i dalje mogla biti živa. U istrazi će mu pomoći usamljena devojka koja se bavi obeležavanjem i izučavanjem kretanja prasića i starac koji vodi svoj privatni rat sa veprom i pokušava da naplati neke stare dugove.\nRazorback je režirao Russell Mulcahy, koga gledaoci najviše poznaju po filmovima Resident Evil: Extinction i prva dva dela nekada poznatog serijala Highlander sa Christopherom Lambertom i Seanom Conneryjem. Režija u Razorbacku je odlična, film sadrži nekoliko izuzetno režiranih scena kojih sam se prisetio i posle toliko vremena a skupa sa odličnom lokacijom, scenografijom i atmosferom ceo film je jedno izvanredno vizuelno iskustvo. Lokacija je posebna priča jer australijska pustinja izgleda jezivo sama po sebi: preko dana crveni pesak gori od toplote dok se noću temperatura spušta vrlo nisko. Ovo dovodi do halucinacija novinarkinog supruga kada se našao sam u pustinji i do najjezivije scene u filmu. Film nije toliko strašan ali poseduje dosta nelagodnu atmosferu koja je dodatno pojačana brojnim gnusnim scenama sa životinjama. Iz ovog poslednjeg razloga film ne preporučujem onima koji imaju slab želudac ili koji su vrlo vezani za sudbinu životinja na filmu.\nKasting u Razorbacku je vrlo dobar iako mi nijedan glumac nije poznat. Međutim, glavna zvezda ovog filma je razorback lično. Ogromni vepar se u nekim scenama ne vidi dovoljno jasno, najčešće se čuje ili se samo vide rezultati njegovog besa ali kada se on vidi deluje izuzetno strašno i ogromno. Još jedanput sam uživao u ne-CGI filmu u kojem je maketa (plus razni trikovi) mnogo ubedljivija od kompjuterskih efekata. Ono što je isto tako ubedljivo je okruženje u kojem se film dešava a koje nije nimalo prijatno. To uključuje kafanu na kraju sveta, štrokavu fabriku punu mesa za obradu i pacova koji se njime hrane, brlog prepun ostataka u kojem se hrani vepar i gde svinje dolaze na pojilo i još nekoliko odvratnih, prljavih, zarđalih i devastiranih lokacija. U takvo okruženje se savršeno dobro uklapaju i neka Mad Max vozila što je već postalo standard u australijskim filmovima. Poslednje ali ne najmanje važno – Razorback poseduje odličan retro soundtrack koji dodatno pojačava atmosferu u pojedinim scenama.\nRazorback je definitivno jedan od najboljih monster filmova, ovaj put sa ogromnim bolesnim veprom u glavnoj ulozi. Osim toga Razorback poseduje odličnu kinematografiju, režiju i fotografiju, scenografiju i lokaciju, dobre specijalne i zvučne efekte, atmosferu i kasting. Razorback je pravi zaboravljeni biser 80-ih i bila bi prava šteta da ga horor ljubitelji tog perioda ne pogledaju.\n+ napet, dinamičan i zanimljiv film\n+ režija, fotografija, scenografija, lokalitet\n+ atmosfera, muzika\n+ izgled razorbacka, specijalni efekti\n— sudbina nekih likova


Charny (Sena i Marna) - Wikipedia\nCharny (Sena i Marna)\nZa ostale upotrebe, v. Šarni.\n48°58′13″N 2°45′42″E / 48.9703°N 2.7617°E / 48.9703; 2.7617\nŠarni na karti Francuske\nPoštanski kod 77410\nŠarni (fr. Charny) je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Pariski region, u departmanu Sena i Marna.\nPo podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 885, a gustina naseljenosti je iznosila 71 stanovnika/km².\n497 417 619 753 885 1.225\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 22:13, 18 august 2021.


DA LI STE SPREMNI ZA 'ČETVRTU INDUSTRIJSKU REVOLUCIJU'? Ima potencijal da poremeti našu percepciju o tome šta znači biti ljudsko biće - GlobalCir\nProfesor Klaus Švab se u svojoj knjizi “Četvrta industrijska revolucija” bavi nevjerovatnim potencijalnom tehnologija koje su nastale tokom Četvrte industrijske revolucije, kao i mogućim rizicima. Švab navodi da “su promjene toliko duboke da, iz perspektive ljudske istorije, nikada nije postojalo vrijeme većih obećanja ili većih opasnosti”. Pored toga, Švab strijepi od moćnika koji razmišljaju previše tradicionalno i kratkoročno, i smatra da ignorišu potencijalne snage remećenja i inovacija koje oblikuju našu budućnost.\nSvjetske vlade bi trebale da adekvatno isplaniraju i regulišu nove sposobnosti kako bi osigurale bezbjednost ljudi. Društvene tenzije bi mogle da porastu kao rezultat društveno-ekonomskih promena koje je donijela Četvrta industrijska revolucija. Naime, ona bi mogla da podijeli tržište rada na one koji posjeduju niske vještine i time primaju niske plate i specijalizovane stručnjake koji primaju visoku platu.\nUglavnom oni koji prvi prihvate nove tehnologije posjeduju finansijska sredstva da ih obezbijede, i takva tehnologija može još dalje da uvećava njihov uspjeh i time dalje proširi ekonomski jaz. Neki poslovi će postati zastarejli. Dodatno, promjene bi mogle toliko brzo da se razviju, da čak i oni koji su u prednosti zbog svog znanja i spremnosti, neće moći da isprate tempo efekata promjena, prenosi PC Press.\nŠvab poziva vođe i građane da “zajedno stvore budućnost koja radi za sve, time što na prvo mjesto postavlja i osnažuje ljude”, i da stalno trebamo da se podsjećamo da su “sve nove tehnologije prvenstveno alatke napravljenje od ljudi za ljude”. Ljudi moraju da budu proaktivni u oblikovanju ovih tehnologija. Ovo zahtijeva svjetsku saradnju i zajednički pogled na to kako tehnologija mijenja oblik ekonomija, društva, kultura i pojedinačnih načina života. Firme bi trebale da investiraju u njihovu tehničku infrastrukturu i da razvijaju sposobnost analize informacija. Svi poslovi bi trebali da prave korake kako bi se transformisali u pametne i povezane organizacije, ili će uskoro izgubiti na konkuretnosti.