Pages: 1 ... 88 89 90 91  93 94 95 96 ... 121 Go Down\nAuthor Topic: Iz stampe (Read 840062 times)\n« Reply #4550 on: November 08, 2016, 05:28:59 PM »\n« Reply #4551 on: November 08, 2016, 05:39:40 PM »\nNišta lično, ali tada je to bio vrhunac besmisla.\nSvi su oni (čitaj: pinnacle of communist nomenclature) znali tačno šte se događa i šta nam sledi, ali su se svojski, više nego ikad do tad trudili da nas mrave ubede kako je sve ej-o-kej i da je pobeda svecke revolucije na dohvat ruke.... a ovamo su spremali sebi nove identitete, nove partije, nove bank(ovn)e (račune), novu žvaku za staru pastvu...\nSama po sebi, Rusija je bila siva smrdljiva močvara, ogroman magloviti predeo ničega po kome bauljaju obeućeni pijanci, sve tamo do podmoskovlja, gde počinju kvadratne milje plehanih krovova, pa zatim Moskva, metastazirani Novi Beograd + gargantuovski Donji grad (ZG), Šeremetjevo (eh, kakav je tek to cirkus bio), letovi Tupoljevom, Šampanjskoe Sovjetskoe (gde mi je MIra?), ma depresija na kub.\nI u svemu tome očajne, na sve spremne Ruskinjice, čije su ćerke dočekale neke pekare...\n« Reply #4552 on: November 08, 2016, 05:46:40 PM »\nka'se samo setim kako su tada krenuli da furaju narodnjake, prvo kroz trule koalicije sa "zabavnjacima", tipa dueta Dino Merlin & Vesna Zmijanac, pa onda solo, turbo-folk i mega-olosh režim, nemam ni trunke sumnje da je sve to bio samo jedan ogroman zajednički zločinački poduhvat\njer, rođo moj, rokenrol je planetarni, anacionalni fenomen, dok je za vaskrsnuće nacije potrebno njojzi nešto osobito\n« Reply #4553 on: November 08, 2016, 05:52:10 PM »\nI sad kad me pitaš, da li je lepša ruralna Amerika ili ruralna Rusija, komotno mogu da ti kažem da je, za razliku od Amerike koja ima ozbiljna očekivanja, Rusija savršena zemlja za malodušno roblje; ona prva obećava čoveku da će da ima sve ono što može, ova druga ti otvoreno preti da ne možeš da imaš ništa od onoga što hoćeš.\n« Reply #4554 on: November 08, 2016, 05:52:54 PM »\nNe znam, nisam siguran u to sto pises, Goran Tesic se ne bi slozio sa tobom\n« Reply #4555 on: November 08, 2016, 05:58:39 PM »\nti niti treba, niti možeš da budeš siguran u ono što ja pišem, ali kad tako kažeš, ispada da sam ja nešto slagao\n« Reply #4556 on: November 08, 2016, 06:00:18 PM »\nQuote from: Toza on November 08, 2016, 05:46:40 PM\n« Reply #4557 on: November 08, 2016, 06:11:57 PM »\nnisam mogao da verujem u fizičku sličnost jednog direktora nekog londonskog muzeja sa borom (drljačom)\n« Reply #4558 on: November 08, 2016, 06:40:11 PM »\nSa direktorom? Da si rekao sa eksponatom....\n« Reply #4559 on: November 08, 2016, 06:47:21 PM »\nizvini, malko sam dremnuo posle ručka...\ngde smo ono stali? a, o fizionomijama. od Lombroza, preko Hitlera, do mastera NIkolića\n« Reply #4560 on: November 08, 2016, 06:53:10 PM »\n« Reply #4561 on: November 08, 2016, 07:51:42 PM »\nзначи, брате, никад, али никад нисам рек'о код (коод)\nја кад причам о њима (Србима), то ти је о културолошком, еволуционом, маспсихолошком феномену\nзначи, брате, нису они криви, навукли их мангупи из соБствених редова, менталитет је то, рек'о деда да треба тако да се ради итд...\nкажем "иманентно је том народу" а не "иманентно је том појединцу"\nја сам ти, бре, отац социогенетике\nда не кажем родоначелник\n« Reply #4562 on: November 08, 2016, 09:47:16 PM »\n« Reply #4563 on: November 08, 2016, 09:47:51 PM »\n« Reply #4564 on: November 08, 2016, 10:23:58 PM »\nSta zamislja ta nablajhana babetina sa tim nogama i mrezastim carapama?\nOr maybe I just don't understand old people.\nOna je in position of power, verovatno se i "nafatirala"; ko zna, mozda je firca svako vece drugi misicavi Crnogorac od 25.\n« Reply #4565 on: November 11, 2016, 11:21:24 PM »\nDeep State, hehehe...\n« Reply #4566 on: November 12, 2016, 09:17:51 AM »\nPazi ove idiote.\nTozo, da nisu na tvome fejsu objavili da si oziveo?\nProver'te, molim vas...\n« Reply #4567 on: November 12, 2016, 09:22:59 AM »\nproverio (za koje vreme je ekranče čudno svićkalo i ispod probijalo nešto)\n« Reply #4568 on: November 16, 2016, 05:29:00 AM »\nBow down to emperor Trump, bitches!\n« Reply #4569 on: November 16, 2016, 09:41:06 AM »\nPoslednji srpski mutavdžija izatkao poslednje niti\nMutavdžija iz sela Koprivnica kraj Niša Tadija Đorđević (80) nedavno je isporučio manastiru Hilandar poslednje proizvode iz svoje mutavdžijske radnje.\nIZVOR: BETA UTORAK, 15.11.2016. | 19:56\nReč je o 80 torbica izatkanih od kozjih dlaka.\nViše od decenije Đorđević je jedini mutavdžija u Srbiji, ali ni on se ovim zanatom više neće baviti.\n"Došlo je vreme da zauvek ostavim razboj, tarak, tokmak, ćerkez i druge alate iz mutavdžijske radnje, a radio sam sa njima punih 69 godina", kaže Đorđević za agenciju Beta.\nĐorđević je istakao ne može više da radi kao mutavdžija jer ima mnogo posla oko kuće i stoke, ali i zbog toga jer su ga godine "pritisle".\n"Nemam više snage da radim i u radnji. Nemam pomoć. Supruga mi je jesenas umrla, a sin i ćerka su krenuli svojim putem, imaju svoje obaveze", rekao je Đorđević.\n"Koprivnica je tada imala 170 domaćinstava i petnaestak mutavdžijskih radnji. U susednim selima, Jagličju, Čagrovcu i Gornjem Dušniku, bilo ih je i više", istakao je.\nPrema njegovim rečima proizvodi, koje su izrađivale mutavdžije iz kraja poznatog kao Zaplanje bili su godinama veoma traženi u ovom delu zemlje.\n"Torbice, bisage, ponjave, pokrove i džakove od kozje dlake prodavali smo najviše na Kosovu i u okolini Leskovca i Vranja. Mogli smo da prodamo robe i više nego što smo mogli da proizvedemo", naglasio je Đorđević.\nPrema njegovim rečima, mutavdžijama u Zaplanju išlo je naruku i to što su sva domaćinstva čuvala stada koza, tako da je kozje dlake bilo napretek.\n"Posle rata Tito je zabranio da se čuvaju koze. Ljudi su ih maltene preko noći morali da unište i većina mutavdžijskih radnji je tada zatvorena", priseća se Đorđević.\nPreostale mutavdžijske radnje, dodao je Đorđević, i dalje su dobro radile jer su proizvodi istkani od kozjih dlaka i dalje bili traženi.\nOn je, kaže, zahvaljujući mutavdžijskom zanatu izgradio kuću u Koprivnici i u Gadžinom Hanu i iškolovao ćerku i sina.\n"Bilo je i posla i para. Tkali smo, pričali, pevali. Nije tačno da mutavdžije moraju da budu mutave dok rade da im dlake ne bi ulazile u usta", izjavio je Đorđević.\nKako je istakao Đorđević, mutavdžije su imale puno mušterija sve do šezdesetih godina prošlog veka.\n"Sela su tada počela da se prazne. Ljudi više nisu hteli da se bave stočarstvom i poljoprivredom. Retko kome su još bili potrebni bisazi ili pokrovi za stoku", rekao je Đorđević.\n"Borio sam se nekako svih ovih godina i sad je kraj. Razboj neću da rasturam, neka stoji. Neka podseća kako sam radio, kada me jednog dana više ne bude bilo", kazao je.\nU Koprivnici, dodao je, kao i u okolnim selima na obroncima Suve planine, nema više nijedne sačuvane mutavdžijske radnje.\n"Nema razboja, ali nema ni ljudi. Ostalo u Koprivnici nas tridesetak", rekao je Đorđević.\n« Reply #4570 on: November 18, 2016, 09:27:01 PM »\n« Reply #4571 on: November 18, 2016, 09:57:17 PM »\n« Reply #4572 on: November 18, 2016, 10:04:49 PM »\nAnimalan svet. Mislim na ceo svet, ne samo na BG/Srbiju.\n« Reply #4573 on: November 18, 2016, 10:18:57 PM »\n« Reply #4574 on: November 18, 2016, 10:38:16 PM »\n« Reply #4575 on: November 18, 2016, 11:16:02 PM »\nQuote from: Hate mail on November 18, 2016, 10:38:16 PM\nThe painting "A woman coughing"\n« Reply #4576 on: November 18, 2016, 11:27:51 PM »\n« Reply #4577 on: November 19, 2016, 02:30:24 AM »\n« Reply #4578 on: November 19, 2016, 11:48:02 PM »\n« Reply #4579 on: November 23, 2016, 07:09:17 PM »\nSTUDY: Female monkeys manipulate males into fighting...\nDino 18 hours ago\nThis is very similar to what happens in Detroit too.\nReply Replies (3) 40\n« Reply #4580 on: November 23, 2016, 07:17:33 PM »\nManki lajvs mater\n« Reply #4581 on: November 23, 2016, 08:55:57 PM »\nslobodna dalmacija, o kristijanu ronaldu (ovo je moglo i na sport) i špekulacijama da je homoseksualac - reakcije čitalaca na deo teksta gde kaže:\nFilip Van Der Bundalo\na što znači ovo ser*** ?\nSviđa mi se · Odgovor · 2 · 11 sati\nSerious Sam · Anythingarian u Garage\n"Da, bogati sam peder, seronjo."\nSviđa mi se · Odgovor · 5 · 11 sati\nŽeljko Galović · Radi u: Umirovljenik\n..."Da, bogati sam peder i seronja"...to je rekao cr.\nDino Thomas Vuzem · Zagreb, Croatia\nPeder i serbin\nSviđa mi se · Odgovor · 13 · 9 sati\nNikandDani Jola Kresovic · Maintenance Planner/Scheduler u CertainTeed Gypsum Canada Inc.\nDino Thomas Vuzem A ti si samo peder bez ikakvih nacionalnih konotacija. Cist internacionalni, kosmopolitski derpe.\nSviđa mi se · Odgovor · 3 · 6 sati\n« Reply #4582 on: November 23, 2016, 08:57:22 PM »\n« Reply #4583 on: November 23, 2016, 09:39:17 PM »\n« Reply #4584 on: November 23, 2016, 09:39:37 PM »\n« Reply #4585 on: November 23, 2016, 09:40:21 PM »\nKo? Sta? Kome?\n« Reply #4586 on: November 23, 2016, 09:57:43 PM »\n« Reply #4587 on: November 23, 2016, 10:12:25 PM »\n« Reply #4588 on: November 25, 2016, 10:18:11 AM »\n« Reply #4589 on: November 27, 2016, 02:17:45 AM »\nKako nam je ovo promaklo??\n« Reply #4590 on: November 27, 2016, 07:47:00 PM »\nBoli me Kuran!\nda vidimo hoće li sad neko od ovih bolesnika da mu raskoka tintaru\n« Reply #4591 on: November 27, 2016, 09:25:26 PM »\n« Reply #4592 on: November 28, 2016, 03:40:12 PM »\n« Reply #4593 on: November 28, 2016, 07:26:50 PM »\n- Čim čuju da sam iz Srbije odmah kažu: "Da, znamo za Srbiju jer je to zemlja iz koje dolazi Novak Đoković. Isto je i na bilo kom aerodromomu. Kad pokažem pasoš, odmah mi pomenu Noleta. Zaista je ogromna stvar koliko je naš najbolji teniser popularisao Srbiju u svetu.\nkako jedu govna\ndan pošto je knole osvojio us open pitam ljude koji profesionalno pokazuju artur ashe stadium narodu\ntko je pobedio juče\nali tačno je da mi je jedna\ntrenutno između poslova\nna konto istog\n« Reply #4594 on: November 28, 2016, 08:13:15 PM »\nNelad je bilo "Kazim im Jugoslavija, a oni meni TITO!"\n« Reply #4595 on: November 28, 2016, 08:15:22 PM »\n« Reply #4596 on: November 28, 2016, 08:25:53 PM »\n« Reply #4597 on: November 28, 2016, 08:26:36 PM »\nQuote from: Pijanista on November 28, 2016, 08:13:15 PM\nшто бре пијеш понедељком?\n« Reply #4598 on: November 28, 2016, 08:32:28 PM »\n« Reply #4599 on: November 28, 2016, 08:34:47 PM »\nPages: 1 ... 88 89 90 91  93 94 95 96 ... 121 Go Up


07-08. april, 2016. godine\nODRŽANA SEDNICA FACE U BEOGRADU\nPrvi put u ovom delu Evrope\nLovački savez Srbije je imao izuzetnu čast da, u periodu od 06. do 09.aprila 2016.godine u Domu Narodne skupštine Srbije bude domaćin velikog skupa lovačkih udruženja koja su članice FACE.\nFACE je međunarodna neprofitna nevladina organizacija osnovana 1977. godine sa sedištem u Briselu i zastupa interese 7 miliona lovaca iz Evrope kao i van njenih granica. Članovi FACE su nacionalna lovačka udruženja iz 35 evropskih zemalja uključujući i Srbiju.\nPo prvi put je ovaj događaj održan van granica Evropske unije. Naš Beograd je imao priliku da ugosti više od 40 počasnih članova ovog najvećeg reprezentativnog tela lovaca. Pored članova FACE, imali smo priliku da ugostimo i poslanike Evropskog Parlamenta, među kojima posebno ističemo Karl-Heinz Florenza, jednog od najstarijih i najznačajnijih poslanika (MEP) Evropskog Parlamenta u Briselu.\nOvaj skup je bio prilika da se učvrsti saradnja i prijateljski odnosi između našeg saveza i lovačkih saveza članova ove evropske federacije u čemu smo i uspeli.\n06.aprila je održan Board Meeting FACE u prostorijama hotela Metropol Palace na kome su učestvovali članovi board-a.\n07. i 08.aprila je održan FACE Members’ Meeting u Domu Narodne skupštine Srbije na kome su učestvovali predstavnici lovačkih saveza iz preko 20 evropskih zemalja.\nUz tople reči dobrodošlice, ovaj značajan događaj su 07.aprila otvorili Michl Ebner, predsednik FACE , Dragan Šormaz, predsednik Lovačkog saveza Srbije, Karl-Heinz Florenz, poslanik (MEP) u Evropskom Parlamentu u Briselu i Saša Stamatović, direktor Uprave za šume u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nPredsednik FACE, Michl Ebner, je izrazio veliku zahvalnost na gostoprimstvu i na sjajno organizovanoj konferenciji. Takođe je pohvalio tim koji je radio na organizaciji ovog bitnog događaja na čelu sa predsednikom saveza, Draganom Šormazom. U toku obraćanja gostima, istakao je da mu je bila izuzetna čast i zadovoljstvo što je imao priliku da kao predsednik FACE održi sastanke sa svojim kolegama prvi put u zemlji koja još uvek nije članica Evropske unije.\nPredsednik Lovačkog saveza Srbije, Dragan Šormaz, se kao domaćin ovog skupa obratio svim prisutnim gostima i poželeo dobrodošllicu lovcima i svima onima koji se bore za održivi lov, istaknuvši tom prilikom da je naš zajednički cilj kako borba za prava lovaca, isto tako i borba za prava životinja i očuvanje životne sredine, jer lovac jeste veliki ljubitelj, poštovalac i zaštitnik prirode. Takođe, naš predsednik je istakao i značaj saradnje sa FACE u želji da se još više učvrste prijateljski odnosi koji se već godinama grade.\nPoslanik (MEP) Evropskog Parlamenta, Karl-Heinz Florenz, se lično zahvalio predsedniku Šormazu na pozivu da bude počasni gost ovog izuzetnog skupa lovaca i izrazio divljenje svim članovima tima na uspešno organizovanoj konferenciji. Posebno je naglasio značaj i čvrstu saradnju lovačkih udruženja koje predstavlja FACE sa Evropskim Parlamentom, što kao rezultat ima donošenje boljih zakonskih okvira.\nPrihvatanje poziva od strane ovog značajnog poslanika (MEP) Evropskog Parlamenta pokazalo je koliko smo cenjeni među istaknutim predstavnicima Brisela. Ovim je još jednom dokazano koliko je jaka veza između FACE, Evropskog Parlamenta i Lovačkog saveza Srbije na čelu sa Draganom Šormazom. Postigli smo naš cilj, okupili smo najznačajnije borce za dobrobit lova, prirode i životinja.\nDirektor Uprave za šume, Saša Stamatović, je iskazao zadovoljstvo što je imao priliku da zajedno sa ostalim predstavnicima FACE otvori ovaj skup lovačkih saveza.\nFACE Board & Members’ Meeting-om su presedavali: Michl Ebner, Predsednik FACE, Filippo Segato, Generalni sekretar FACE, Benoît Chevron, Blagajnik FACE, Srečko Zerjav, Predstavnik lovačkog saveza Slovenije, Karl-Heinz Florenz, Poslanik (MEP) u Evropskom Parlamentu u Briselu, Dr Volker Böhning, Predstavnik lovačkog saveza Nemačke, Claus Lind Christensen, Predstavnik lovačkog saveza Danske.\nUčesnici su imali priliku da čuju iskustva iz oblasti lovstva iz različitih zemalja i učestvuju u diskusiji i seminarima kako stranih tako i domaćih predavača.\nTeme stranih predavača:\nI “Razmatranje strategije FACE, misija i vizija”, Claus Lind Christensen, Danska\nII Seminar na temu: „Ekonomsko vrednovanje raznovrsnih lovačkih aktivnosti“\n1. Bolja edukacija, Anders Gejer, European Bowhunting Federation (EBF)\n2. Uticaj socijalnih, kulturoloških i regionalnih zahteva, Lino Farrugia, Malta\n3. Ekonomski faktor, Alain Durand, Francuska\n4. Strategija bolje saradnje lovačkih saveza, Des Crofton, Irska;\nIII Seminar na temu: Direktive koje se odnose na zaštitu životne sredine, veće pogodnosti za lovce-smernice, David Scallan, FACE.\nTeme domaćih predavača:\n1. “Vuk u Srbiji“, Prof. dr Duško Ćirović (Biološki fakultet -Univerziteta u Beogradu);\n2. „Štete od vuka na psima goničima u brdsko planinskim područjima“, dr Branislav Živković (predsednik Lovačkog udruženja „Jovan Šerbanović“ u Žagubici;\n3. “Monitoring populacija poljske jarebice (Perdix perdix L.) u lovištu „Nišava“ (Lovačko udruženje „Niš“, Niš)“, Prof. dr Svetlana Zlatanović-Milošević (Prirodno-matetmatički fakultet -Univerzitet u Kragujevcu) i dipl. ecc Bratislav Ćirković (predsednik Lovačkog udruženja „Niš” u Nišu).\n4. „Štete od divljači i na divljači“, Prof. dr Dragan Gačić (Šumarski fakultet - Univerzitet u Beogradu).\n5. „Srpski damski lovački klub Artemida“, Tamara Anđelković, predsednica kluba.\n09.aprila je bila organizovana ekskurzija u Smederevo, sa posetom Smederevske tvrđave, vile Obrenović, vinarije Jeremić uz predah u predivnom ambijentu restorana „Vila Jugovo“.\nSlede telegrami zahvalnosti:\nPočasni predsednik FACE:\nI came back from Belgrade and I was very satisfied for the perfect organization and the excellent program of a convention that we sure will keep in our memories.\nI’m very glad of such an important meeting and I wish we could soon have your Country in the European Union!\nHope to see you soon and best regards.\nThe Président d’Honneur FACE\nLovački savez Estonije:\nOn behalf of Estonian delegation thank You very much for organizing the FACE meeting! It was especial interesting for us to be in Belgrad and in Serbia. Everything was excellent!\nEstonian Hunters Society "\n"Poštovani predsednik LSS g. Šormaz,\nOvim putem želim zahvaliti Tebi i Tvojim suradnicima za odličnu organizaciju in gostoprimstvo kojeg ste mom predsedniku i meni nudili za vreme održavanja sastanka članica FACE u Beogradu.\nNa žalost morali smo otiči ranije od planiranog, ali če tako nama kao i ostalim gostima poseta ostati u najlepšem sečanju.\n(MEP), član Evropskog Parlamenta:\n"Dear President Sormaz,\nI would like to thank you again very much for the kind, personal invitation to the FACE Meeting in Belgrade.\nAs far as I know, this was the first time a FACE meeting was organised in a non-EU country and I believe it was an enormous success! Thank you very much for the excellent organization.\nI highly appreciate the exchange between FACE, the Serbian Hunting Association and the European Parliament, and hope we can continue to build a good cooperation. I will closely follow the elections in Serbia in April and am looking forward to see you again soon.\nPresident of the Intergroup Biodiversity, Hunting, Countryside."\ndr Michl Ebner, predsednik FACE:


VENČANJA.COM | Zvanični vodič za mladence | Magazin Venčanja | Dekoracija mladenačkog stola\nMAGAZIN VENČANJA - Dekoracija mladenačkog stola\nNE uklapati prostor u dekoraciju već dekoraciju u prostor, osim ako nema uslova da se radi obrnutim redom\nNE preterivati sa dekorisanjem\nNE mešati više od tri boje\nNE mešati stilove\nAko se odlučite da svadbu ne pravite u klasičnim svadbenim salama , evo predloga kako se on može dekorisati, a da izgleda efektno. Jednostavne i naizgled obične flašice mogu se pretvoriti u vazu za cveće, stolovi presvući belim platnom, obogatiti prikladnom mašnom i to je sve, jednostavno, originalno a lepo.\nKlasika je uvek nepogrešiv izbor , ali po meni, nedostaje autentičnost koja je neophodna, a pri tome sve klasike manje više liče jedna na drugu.\nNeizbežan detalj i kada govorimo o uzdužnim i okruglim stolovima su sveće . Koristite sveće jer one daju romantičnu atmosferu i upotpunjuju dekoraciju. Isto tako, dekoracija nije kompletna, kod uzdužnih stolova, ako mladenački sto nema takozvanu suknjicu, koja može biti od raznog materijala u zavisnosti od ideje i stila dekoracije.\nOvo su samo neka od osnovnih pravila kojih bi se trebalo pridržavati. Izgled dekoracije će naravno zavisiti od izgleda sale koji će diktirati stil, boju i izbor stolova. Ako se pridržavate osnovnih pravila dodatak drugih maštovitih rešenja i detalja ne može pokvariti izgled, naprotiv, ako se poštuje umerenost, dekoracija će biti originalnija i lepša.\nAranžmani ne budu ni mali, ni preveliki, ali ni previsoki.\nIzbegavate mnogo zelenila, stavljajte više cveća.\nKada odabirate cveće, ne preterujte sa vrstama. Obično se kombinuje najviše 3 vrste cveća, ali da se slaže jedno sa drugim.\nCveće koje ste odabrali da bude po ostalim stolovima, neka bude i na mladenačkom ili samo jedna vrsta. Npr. ako ste odabrali ruže, neka ruže budu i na mladenačkom stolu.


Pravni zastupnik Srbije u slučaju izručenja Vojislava Šešelja, Saša Obradović, kaže da će Vlada čekati zvaničan nalog Haškog tribunala za izručenje ovog haškog optuženika, ali iz sigurnosnih razloga ne žele govoriti o rokovima.\nU Ministarstvu pravde Srbije, jučer je iz Haškog tribunala stigao dopis kojim se traži povratak vođe Srpske radikalne stranke i haškog optuženika Vojislava Šešelja u zatvorsku jedinicu.\nKako se navodi u dopisu, Šešelj bi se u Hag trebao vratiti 26. maja, odnosno danas, ili u najkraćem periodu nakon toga.\n„Dalji koraci se znaju, ali ne zna se kada će se to dogoditi. Prvo je potrebno doneti odluku o izručenju, zatim Vojislav Šešelj ima pravo žalbe, potom Sud donosi odluku pa to treba dostaviti Ministarstvu pravde“, izvještava iz Beograda, Nebojša Grabež.\nDodaje da se ministar pravde Nikola Selaković, sastao sa glavnim tužiocem Haškog tribunala Sergeom Brammertzom, i obavijestio ga da je Ministarstvo pravde dobilo zahtjev za izručenje Šešelja.\nSelaković je rekao da će Srbija postupiti u skladu sa zakonom.\nŠešelj se neće dobrovoljno predati\nMeđutim, Obradović kaže da „nadležni organi Republike Srbije sada očekuju da od Haškog tribunala dobiju konkretan nalog za hapšenje“.\n„Ako je to želja, odluka Žalbenog veća kao što smo videli da jeste, da bi potom naši organi krenuli u postupak po zakonu o saradnji sa Međunarodnim krivičnim tribunalom.”\nŠešelj je ponovio za Al Jazeeru da se neće dobrovoljno predati te da je na potezu Vlada.\n„To je odluka. To nije optužnica pa da mora da ima nalog za hapšenje. Ovo je odluka Sudskog veća i ona se može sprovesti bez naloga. Samom odlukom se nalaže vlastima Srbije da me isporuče. E, sad, na njima je da odluče da li će postupiti po tom nalogu ili neće.“\nŠešelj je optužen za zločine nad Hrvatima i Bošnjacima u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Vojvodini.\nPrvostepeno vijeće ga je pustilo na privremenu slobodu 12. novembra prošle godine iz humanitarnih razloga.\nGlavni tužilac Haškog tribunala Serge Brammertz, bio je u dvodnevnoj posjeti Beogradu, u okviru priprema za podnošenje redovnog izvještaja Vijeću sigurnosti UN-a, kojeg će predstaviti početkom juna.\nHag zatražio povratak Vojislava Šešelja\nMinistarstvo pravde Srbije primilo je dopis Haškog tribunala o povratku Vojislava Šešelja u tu ustanovu.\nRadikali: Hag naredio povratak Šešelja\nPotpredsjednik radikala kazao da je Haški tribunal naredio da se Šešelj mora vratiti u Hag do 26. maja.


Saopštenja | Ministarstvo zaštite životne sredine\nSektor za nadzor i preventivno delovanje u životnoj sredini\nSektora za nadzor i preventivno delovanje u životnoj sredini\nPočelo čišćenje Potpećkog jezera\n11. januara 2021.|\nU cilju rešavanja problema na Potpećkom jezeru i uklanjanja velike količine plivajućeg otpada koji se, usled padavina nakupio kod brane „Potpeć“ na Limu, danas su počeli radovi na njegovom čišćenju. Radove sprovodi JVP „Srbijavode“ u saradnji sa JP „Elektroprivreda Srbije“, koje će pružiti svu potrebnu logističku podršku na akumulaciji. Na terenu se nalaze državni sekretar Ministarstva zaštite životne sredine Aleksandar Dujanović i ekipe JVP „Srbijavode“ na čelu sa direktorom tog preduzeća Goranom Puzovićem.\nNa sastanku u Ministarstvu zaštite životne sredine dogovoreno hitno čišćenje Potpećkog jezera\n5. januara 2021.|\nNa inicijativu ministarke zaštite životne sredine Irene Vujović danas je u Palati Srbija održan sastanak sa državnim sekretarom Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Željkom Radoševićem, direktorkom Republičke direkcije za vode Natašom Milić, direktorom JVP „Srbijavode“ Goranom Puzovićem i direktorom JP „Elektroprivreda Srbije“ Miloradom Grčićem, povodom rešavanja problema nagomilanog komunalnog otpada u Potpećkom jezeru, koji su prethodnih dana naneli buični potoci preko pritoka reke Lim.\nVujović za Prvu: Ulaganje u zaštitu životne sredine važno za bolju budućnost generacija koje dolaze\n26. decembra 2020.|\nZaštita životne sredine je jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije, a za projekte u ovoj oblasti odvojićemo značajna sredstva u sledećoj godini jer to je važno za bolju budućnost generacija koje dolaze – poručila je Irena Vujović, ministarka zaštite životne sredine, gostujući u emisiji Jutro na TV Prva.\nMinistarka Vujović u poseti Ovčarsko – kablarskoj klisuri\n21. decembra 2020.|\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović posetila je danas sa predsednicom Vlade Republike Srbije Anom Brnabić i ministarkom trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjanom Matić Ovčarsko-kablarsku klisuru, povodom realizacije Nacionalne inicijative za uređenje i razvoj ovog zaštićenog područja kroz implementaciju projekata koji su zajednički pripremljeni, a čija će realizacija biti započeta već od sledeće godine.\n„Đerdap” jedanaesto Ramsarsko područje u Republici Srbiji\n15. decembra 2020.|\nPodručje „Đerdap” proglašeno je za jedanaesto područje u Republici Srbiji koje je upisano u Spisak močvara od međunarodnog značaja Ramsarske konvencije, međuvladinog sporazuma koji obezbeđuje okvir za nacionalne aktivnosti i međunarodnu saradnju na zaštiti i održivom korišćenju vlažnih područja.\nklimatske promene Trivan studija obaveštenja Ministar Drina EU tretman otpada procena uticaja Studija o proceni uticaja reciklaža zahtevi rešenje otpad životna sredina


Beogradska filharmonija je u petak 27.09.2014. premijerno izvela deo repertoara kojim će se uskoro predstaviti u američkim dvoranama. Pred punom dvoranom Kolarca pod dirigentskom palicom Muhai Tanga orkestar je briljirao i perfektno nas transportovao kroz vreme besmrtnim notama Hačaturjanove “Maskarade”.\n— Irena (@KreditnaKartica) September 26, 2014\n— Una Dimitrijević (@pufn1ca) September 26, 2014\n#filharmonijaUP Beogradska filharmonija US Tour\n#FilharmonijaUP: Beogradska filharmonija kreće na američku turneju – DIGITALMOTH says:


Bluz gitarista Gvin Ešton u Beogradu - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Bluz gitarista Gvin Ešton u Beogradu\nBluz gitarista Gvin Ešton u Beogradu\nNeko drugi 12. oktobar 2015. Koncerti Postavite komentar\nSvetski priznati bluz gitarista, Gvin Ešton (Gwyn Ashton) održaće koncert 18. oktobra u Domu omladine Beograda, u okviru turneje po Srbiji.\nPosle niza uspešnih koncerata u Sloveniji, Hrvatskoj, BiH i Crnoj Gori gde je naišao na odličan prijem publike, Gvin Ešton se vraća u Srbiju na seriju od osam koncerata.\nRođen u Velsu, australijski pevač, tekstopisac i gitarista vratio se sa potpuno novim „live“ i uzbudljivim solo šouom čineći ga jednim od najeklektičnijih savremenih bluz umetnika na sceni danas.\nGvin Ešton promoviše svoj najnoviji album „Radiogram“ sa moćnim solo konceptom koji obuhvata širok spektar električnih i akustičnih gitara, efekata (‘loopers’, ‘octave dividers’) i bas bubnja koji daju puni teški zvuk „one-man band“-a.\nBluz buntovnik 21. veka\nNikada se ne oslanjajući na određenu set listu ili matrice, Gvin Ešton oduva sve prisutne svojim majstorskim umećem na gitari sirovim i dinamičnim zvukom dok njegovi deskriptivni tekstovi pesama odražavaju dugogodišnje iskustvo obilazeći svet sa nekim od najboljih muzičara u poslu.\nOd teških „fuzz“ gitara, elektro/akustičnog bluza pa do „world music“-a, on je neprikosnoveni alternativni bluz buntovnik 21. veka, urezujući svoj znak u današnjoj sceni.\n„The king of tone and feel“ – Robert Plant\n„A true blues player“ – Johnny Winter\n„One of the best blues guitarists since Stevie Ray Vaughan“ – Krusher Joule – Kerrang, BBC\n„Ashton plays like Keith Richards on a good night and that’s really saying something“ – Vintage Guitar Magazine\nVeliki britanski bluzer, Toni Mekfi (Toni McPhee) opisuje Eštona: „On koristi svoje pedale tako dobro kao i mikrofon od usne harmonike – to je čista genijalnost. Uz bas bubanj i veliki razglas pravi ‘one-man’ bend koji je na putu jednog od poslednjih velikana Dustera Beneta (Duster Bennett)“.\nFrancuski magazin „Guitar Part“ ga je 2001. godine nagradio trećim mestom na listi najboljih gitarista godine odmah iza Džefa Beka (Jeff Beck) i Gerija Mura (Gary Moore). Njegova dva uzastopna albuma su se našla na listi Amazonovih Top 100 albuma, kao i mnogo nagrada za album godine i album meseca. On je ‘najbolji južno-australijski doprinos bluz/rok scene’ po „Billboard“ magazinu. (danubeogradu.rs)\nGvin Ešton – turneja po Srbiji\n• 13. oktobar – GKC, Užice\n• 14. oktobar – Dom Omladine, Kragujevac\n• 15. oktobar – Feedback, Niš\n• 16. oktobar – Društvo razvoja umetnosti mladih, Velika Plana\n• 17. oktobar – Omladinski centar, Zaječar\n• 18. oktobar – Dom Omladine, Beograd\n• 20. oktobar – Firchie Think Tank Studio, Novi Sad\n• 21. oktobar – Kulturni centar, Čelarevo\nTagoviblues dom omladine beograda gvin ešton\nPrethodni Jesenji „Dodir Pariza“ 2015, 17. i 18. oktobar\nSledeći Novi spot: Koja i Čuperak – Neukusu treba reći NE


Obuka za pokretanje privatnog biznisa „Put do uspešnog preduzetnika“ 12. i 13. marta | GEM info\nObuka za pokretanje privatnog biznisa „Put do uspešnog preduzetnika“ 12. i 13. marta\n27. februara 2019. Redakcija 0 Comments\nIspostava Lazarevac beogradske Filijale NSZ i Gradska opština Lazarevac organizuju dvodnevnu obuku za pokretanje privatnog biznisa „Put do uspešnog preduzetnika“, 12. i 13. marta ove godine u velikoj sali opštine Lazarevac.\nObuka „Put do uspešnog preduzetnika“, tokom koje polaznici proveravaju opravdanost svoje poslovne ideje, sagledavaju prednosti i rizike preduzetništva i informišu se o postupku registracije firme, aktuelnim zakonskim propisima, subvencijama i mogućim kreditnim linijama, namenjena je nezaposlenim licima koja nameravaju da pokrenu sopstveni biznis.\nNakon uspešno završene obuke polaznici dobijaju sertifikate koji predstavljaju uslov za konkurisanje za bespovratna sredstva po Programu samozapošljavanja NSZ, ali i kod lokalnih samouprava, privrednih komora i sličnih organizacija.\nSvi nezaposleni sugrađani sa teritorije Lazarevca koji su zainteresovani za pokretanje privatnog posla, mogu da se prijave za obuku „Put do uspešnog preduzetnika“ kod svog savetnika za zapošljavanje u nadležnoj ispostavi NSZ u Lazarevcu, u ulici Karađorđevoj br. 38.\nŠeruj post "Obuka za pokretanje privatnog biznisa „Put do uspešnog preduzetnika“ 12. i 13. marta"\n← Pionirke OOK Lazarevac nepobedive više od 600 dana\nStefanović: Jačanje kapaciteta vatrogasno – spasilačkih jedinica kroz nabavku nove opreme i vozila i zapošljavanje novih vatrogasaca →


Foto: Shutterstock, Vovantarakan Shutterstock / RAS Srbija\n- Grupa klinaca od ne više od 12-13 godina okupila se u naselju Stepa Stepanović, a dve devojčice su legle nasred ulice jedna do druge, dok je treća stražarila nailazi li vozilo. Padao je mrak, a tu je i krivina gde nekada zaista voze nenormalno - objava je u Vajber grupi stanovnika naselja Stepa Stepanović na Voždovcu u Beogradu, u kojoj je više od 1.700 ljudi, a gde je nekoliko njih pretpostavilo da je reč o Tiktok izazovu, piše "Kurir".\nMeđu osnovcima se širi opasan trend\n"Ne izričite zabrane"\n"U opisu adolescencije je da se probijaju granice"\nDuško Pešić, direktor Agencije za bezbednost saobraćaja, navodi da je upravo ovaj izazov i mladalačka ludost, koja se kosi sa zdavim razumom, dokaz njihovih tvrdnji o nedovoljnoj posvećenost temama o opasnostima u saobraćaju i u porodici i u školama.\n- Najveći deo problema u saobraćaju nastaje upravo zato što saobraćajno vaspitanje i obrazovanje u školama nije obuhvaćeno na odgovarajući način. Deca moraju da razvijaju ispravne stavove u porodici, a zatim kroz predškolsko i školsko obrazovanje - objašnjava Pešić. On dodaje da agencija odavno predlaže da se od prvog razreda uvede predmet saobraćajno obrazovanje i vaspitanje, a da se kasnije to uči u nekim drugim predmetima. - To nije prošlo, rečeno je da deca imaju određeni fond časova i predmeta koj su važni i nema izmena. Sada je u prva dva razreda, kroz predmet Svet oko nas, svega sedam časova o saobraćaju, od čega samo tri o bezbednosti. A nama baš treba deo o opasnostima. Nešto malo o saobraćaju ima u trećem kroz Prirodu i društvo, kao i od petog u predmet Tehnike i tehnologije. Međutim, vrlo retko se obrađuje bezbednost saobraćaja i to je nedovoljno - navodi Pešić.\nDrastični pad zrelosti roditelja


Ljajić: Turska zainteresovana za uvoz mesa iz Srbije :: EMG :: Ekonomske vesti iz Srbije\n13. jul 2010. | 11:51\nLjajić je rekao da je turski premijer Redžep Tajip Erdogan, koji je predvodio državnu delgaciju u jučerašnjoj poseti Srbiji, posebno bio zainteresovan za izvoz mesa iz Sandžaka u Tursku.\n"Već sutra bi mogao da se uspostavi kontakt kako bi taj projekat počeo što pre da se realizuje", istakao je Ljajić i dodao da bi proizvođači sa Peštera, ali i cele Srbije, povoljnijim cenama od konkurencije mogli da osvoje tursko tržište.\nDomaća mesna idndustrija, prema njegovim rečima, morala bi da poveća kapacitete kako bi redovnim isprukama zadovoljila potrebe turskih uvoznika mesa.\nObostrano ukidanje viza za putovanja građana Srbije i Turske će, kako je rekao Ljajić, biti dodatno ohrabrenje za turske investitore da ulažu u srpsku privredu.\n"Za nas je od velikog značaja i sporazum s Turskom o izgradnji infrastrukture u Srbiji, posebno izgradnja autoputa Beograd - južni Jadran, o čemu još nije postignut konkretan dogovor", ocenio je Ljajić.\nIzvesno je, kako je dodao, da će se Turska uključiti u izgradnju lokalnih i magistralnih puteva u Novom Pazaru, Sjenici i Tutinu, odnosno da će Turska razvojna agencija nastaviti realizaciju projekata u svim sandžačkim gradovima.\nTeme: Izvoz, Meso\nLičnosti: Rasim Ljajić, Redžep Tajip Erdogan\nIzvoz mesa 40 odsto manji\n06. avgust 2009. 14:08 |


60 inspirativnih citata Brajana Trejsija o poslu, životu i uspjehu – Mreža za izgradnju mira\n60 inspirativnih citata Brajana Trejsija o poslu, životu i uspjehu\nKada ne ide sve kako treba… Kada se ne odvija sve kako ste očekivali (u poslu, životu, braku…) potrebno je malo motivacije.\nNeće motivacija rešiti sve probleme. Neće naći rešenje, niti preskočiti prepreke umesto Vas… Međutim…\nPomoći će Vam da se podsetite zašto nešto vredi raditi. Zašto ste nešto uopšte počeli da radite. I pomoći će Vam da se setite da je nešto moguće.\nA kada se pomene “motivacija” i “motivacioni govornik”, skoro da je nemoguće ne pomenuti Brajana Trejsija.\nBrajan Trejsi je američki motivacioni i biznis govornik i autor. Autor je više bestselera iz oblasti prodaje, biznis strategije, uspeha i ličnog razvoja poput: “Pojedi tu žabu“, “Ciljevi“, “Zlatna pravila uspeha“, “Veština prodaje“, “Moć govora“, “Moć šarma” i mnogih, mnogih drugih.\nI 21.04.2016. Brajan Trejsi gostovaće u Beogradu. Za više informacija o gostovanju Brajana Trejsija u Beogradu pogledajte na sajtu Finese.\nIz svake Brajanove knjige, iz svakog videa, sa svakog predavanja ostanu po nekoliko nezaboravnih citata koji se kasnije ponavljaju, prepričavaju i parafraziraju i koriste kao apsolutna istina u koju se ne sumnja.\nOvde, za Vas, pokušao sam da sakupim što više Brajanovih citata na jednom mestu, kako bi Vam bili pri ruci kad god Vam zatreba malo motivacije, mudrosti i inspiracije…\n“Uspešni ljudi uvek traže mogućnosti da pomognu drugima. Neuspešni uvek pitaju: ‘Šta ja imam od toga?’”\n“Ključ uspeha je u fokusu naše svesti na stvari koje želimo, ne onih koje se plašimo.”\n“Otkrio sam da je sreća veoma predvidiva. Ako želite da imate više sreće, reizikujte više. Budite više aktivni. Pojavite se češće.”\n“Što više težite ka sigurnost, sve je manje imate. Ali što više tražite šanse, veća je verovatnoća da ćete dostići tu sigurnost koju želite.”\n“Vaš život postaje bolje kada vi postanete bolji.”


[FOTO REPORTAŽA] Otvoreni dan vazduhoplovne baze Graf Ignjatijevo, jubileji bugarskih Bell 206, MiG-29 i Mi-24 - Ваздухопловство - Живе Речи Утехе\nЈул 7, 2019 in Ваздухопловство\nAkcija CSAR započela je izviđanjem iz vazduha jednomotornog trenažnog i lakog borbenog aviona L-39ZA Albatros (ev. broj 147) koji je baziran na aerodromu Dolna Mitropolija, čija je posada koordinisala vazdušni udar koji je izvršio par dvomotornih jurišnih aviona Su-25KFrogfoot-A (ev. brojevi 195 i 240) baziranih u Bezmeru. Simulirani razarajući efekti dejstva Su-25 su potom provereni helikopterom Bell 206B-3 (ev. broja 01) koji je na zemlji locirao oborenog pilota, da bi zatim njegov bezbednosni perimetar bio osiguran iz vazduha helikopterom Mi-24V Hind-E (ev. broj 142) dok je FLIR-om opremljen helikopter AS-532AL (ev. broj 712) rasporedio spasilačke timove koji su se iz helikoptera spustili tehnikama fast rope i rappel nakon čega je usledila uspešna evakuacija nesrećnog pilota.\nKao najveći aeromiting koji se ove godine održava u Bugarskoj, Otvoreni dan u Graf Ignjatijevu bio je izvanredna prilika da oko 10-15 hiljadadomaćih i stranih posetilaca vidi neke vrlo zanimljive, istorijske vazduhoplove koji su postavljeni širom prostrane vazduhoplovne baze: Antonov An-2 „026“, Aero L-29 Delfin „85“, MiG-15UTI „199“, MiG-17F „56“, MiG-19P „96“, gate-guard MiG-19S „04“, MiG-21PFM „66“, MiG-21bis „502“, MiG-23BN „63“, Su-25K „205“ i Jak-23 „51“.


Bol u kostima ruku i nogu: 7 mogućih uzroka (+ lečenje) | Simptomi bolesti\nHome Bolovi Bol u kostima ruku i nogu: 7 mogućih uzroka (+ lečenje)\nBOL U KOSTIMA razlikuje se od bola u mišićima i zglobovima, jer je prisutan bez obzira na to da li se krećete ili mirujete. Ova vrsta bola se obično povezuje sa bolestima koje utiču na normalno funkcionisanje koštanih struktura.Najčešće se javlja u kostima ruku i nogu.\nU nastavku saznajte koji su uzroci za pojvu ovakvih bolova, kako se postavlja dijagnoza bolesti koje izazivaju bolove u kostima i mišićima i kako se sprovodi lečenje.\nLjudski kostur ima 206 kostiju. Pošto su kosti šuplje, one nisu teške i čine samo 14% ukupne telesne mase. Kosti su međusobno povezane zglobovima i mišićima. To je aktivno živo tkivo, koje se u slučaju preloma obnavlja. Građu kostiju čine:\nčvrsto koštano tkivo\nsunđerasto koštano tkivo\nKosti su sačinjene od koštanih ćelija, koje se sastoje od belančevine oseina (25%), vode (10%) i minerala (uglavnom kalcijuma) i drugih hemijskih supstanci koji im daju čvrstinu (65%).\nŠta izaziva bol u kostima?\nPostoje brojna oboljenja koja mogu da budu uzrok bola u kostima.\nPovreda – povreda je čest uzrok bola u kostima. Obično se ovaj bol javlja prilikom neke traume, kao što su saobraćajna nesreća ili pad. Udar može da dovede do pucanja ili preloma kosti. Svako oštećenje kosti može da da bude uzrok bola.\nNedostatak minerala – Da bi kosti bile jake, njima su potrebni različiti minerali i vitamini, uključujući i kalcijum i vitamin D. Deficit kalcijuma i vitamina D često dovodi do osteoporoze, najčešćeg oblika bolesti kostiju. Osobe sa poodmaklim stadijumima osteoporoze često osećaju bol u kostima.\nMetastatički rak – Ovo je rak koji se razvio na nekom određenom delu organizma, ali se proširio i na druge lokalitete. Rak dojke, pluća, štitne žlezde, bubrega i prostate, spadaju i kancere koji se obično šire i na kosti a zbog njih se javljaju bolovi.\nRak kostiju – Pod rakom kostiju se podrazumeva kancer ćelija samih kostiju. Rak kostiju je mnogo ređi od metastatičkog raka. Bolovi u kostima mogu se javiti kada rak naruši ili uništi normalnu strukturu kostiju.\nBolesti koje ometaju dotok krvi u kosti – Neke bolesti, kao što je srpasta anemija, ometaju dotok krvi u kosti. Kada nema stabilnog snabdevanja krvlju, tkivo kostiju počinje da odumire. Ova pojava izaziva jak bol u kostima i njihove slabosti.\nInfekcija – Ako dođe do infekcije u samoj kosti ili se ona na kosti proširi sa drugog mesta, to može da dovede do ozbiljnog oboljenja poznatog kao osteomijelitis, odnosno do zapaljenja koštane srži.\nLeukemija – Leukemija je rak koštane srži. Koštana srž se nalazi u brojnim kostima i zadužena je za stvaranje koštanih ćelija. Osobe koje pate od leukemije često osećaju bol u kostima, posebno su izraženi bolovi kostima nogu.\nBol u zglobovima i kostima najčešće izaziva artritis\n> Bol u zglobovima prstiju, šaka i kolena\nNajuočljiviji simptom bola u kostima je nelagoda, koja postoji bez obzira na to da li se pacijent kreće ili miruje.\nDrugi simptomi zavise od specifičnog uzroka bola u kostima.\nUzrok bola u kostima Drugi povezani simptomi\nPovreda otok, vidljivi prelomi ili deformiteti, zvuk pucanja ili struganja tokom povrede\nNedostatak minerala bol u mišićima i tkivima, poremećen san, grčevi, umor, malaksalost\nOsteoporoza bol u leđima, povijen položaj tela, gubljenje na visini tokom vremena\nMetastatički rak ovde postoji širok spektar simptoma, u zavisnosti od toga gde se rak proširio, a u njih spadaju glavobolja, bol u grudima, prelomi kostiju, epi napadi, vrtoglavica, žutica, kratak dah, oticanje trbuha\nRak kostiju učestali prelomi kostiju, kvrge ili mase ispod kože, utrnulost ili trnci (na mestima gde tumor vrši pritisak na nerv)\nNarušen dotok krvi do kostiju bol u zglobovima, nefunkcionalnost zgloba i slabost\nInfekcija crvenilo, vidljive linije koje vode do mesta infekcije, oticanje, toplota na mestu infekcije, ograničene kretnje, mučnina, gubitak apetita\nLeukemija umor, bledilo, kratak dah, noćno znojenje, neobjašnjivo mršavljenje\nBol kostiju u trudnoći\nBolovi u karlici su česta pojava kod brojnih trudnica. Ova vrsta bola se ponekad naziva i bol u karličnom pojasu povezan sa trudnoćom, a karakterišu je nelagoda, nestabilnost ili ograničenost kretnji i funkcija bilo koga od tri karlična zgloba. U simptome spadaju bol u stidnoj kosti i ukočenost i bol karličnih zglobova.\nBol u karličnom pojasu obično ne prolazi pre porođaja. Međutim, rano lečenje može da ublaži simptome. U načine lečenja spadaju:\nmanuelna terapija radi pravilnog pokretanja zglobova\nveže za jačanje karličnog dna\nI pored toga što je čest, bol u karlici tokom trudnoće ipak spada u abnormalnosti. Ukoliko osećate bol u regiji karlice, trebalo bi da se javite svom lekaru.\nKako se dijagnostikuje bol u kostima?\nDa bi mogao da preporuči lečenje, lekar mora da utvrdi osnovni uzrok zbog koga se javljaju bolovi u kostima ruku i nogu. Lečenje osnovnog uzroka može drastično da umanji ili potpuno otkloni bol.\nLekar će obaviti fizikalni pregled i postavljati pitanja o simptomima koje osećate. U uobičajena pitanja spadaju:\nGde je tačno bol lokalizovan?\nKada ste prvi put osetili bol?\nDa li se bol pojačava?\nImate li još neke simptome koji se javljaju uz bol?\nLekar može da vas uputi na analizu krvi radi provere na prisustvo nedostataka vitamina ili markera tumora. Analiza krvi može da pomogne lekaru i da otkrije infekciju i poremećaje nadbubrežnih žlezda koji utiču na zdravlje kostiju.\nRendgensko snimanje kostiju, magnetna rezonanca i CT skeniranje, mogu da pomognu lekaru da ispita zahvaćene regije na prisustvo povreda, koštanih lezija i tumora unutar kosti.\nPregledom urina mogu da se otkriju abnormalnosti u koštanoj srži, uključujući i multipli mijelom.\nU nekim slučajevima lekar će morati da obavi više ispitivanja, kako bi mogao da odbaci neka oboljenja i da dijagnostikuje tačan uzrok bola u kostima.\nKako se leči bol u kostima?\nPošto lekar utvrdi uzrok bola u kostima, počećeda leči osnovni uzrok. Moguće je da vas posavetuje da što je moguće više odmarate zahvaćenu regiju. Verovatno će vam prepisati analgetik kod umerenog i jakog bola.\nUkoliko lekar nije siguran šta je uzrok, a sumnja na infekciju, lečenje će početi antibioticima. Čak i kada simptomi nestanu nakon nekoliko dana, popijte čitavu prepisanu dozu leka, prema uputstvu lekara. Za ublažavanje upale često se koriste kortikosteroidi.\nMogući lekovi protiv bolova u kostima su:\nAnalgetici – Analgetici spadaju u najčešće prepisivane lekove koji ublažavaju bolove, ali ne leče osnovno oboljenje. Mogu da se koriste i lekovi koje se nalaze u slobodnoj prodaji, kao što su ibuprofen ili acetaminofen. Lekovi koji se dobijaju uz recept, poput paracetamola ili morfina, mogu da se koriste kod umerenog ili jakog bola.\nAntibiotici – Ako imate infekciju kosti, lekar može da vam prepiše jake antibiotike, koji će ubiti mikrobe koji su doveli do infekcije. U takve antibiotike spadaju ciprofloksacin, klindamicin i vankomicin.\nPrehrambeni suplementi – Osobe koje pate od osteoporoze moraju da poprave nivo kalcijuma i vitamina D u organizmu. Lekar će vam preporučiti prehrambene suplemente za lečenje deficita minerala. Suplementi su dostupni u obliku tečnosti, pilula ili su pripremljeni tako da mogu da se žvaću.\nLekovi za lečenje raka – Bolovi u kostima koji su posledica raka, leče se teško. Lekar mora da leči rak da bi ublažio bolove. U najčešće oblike lečenja raka spadaju operacija, radioterapija i hemoterapija (koja može da pojača bolove u kostima). Bisfosfonati su klasa lekova koji sprečavaju oštećenje kostiju i bol u kostima kod metastatičkog raka kostiju. Opioidni analgetici, takođe mogu da se prepišu pacijentu.\nOperacija – Ako je neki deo kosti odumro usled infekcije, možda će biti neophodna operacija kojom će se taj zahvaćeni deo kosti ukloniti. Operacija je ponekad potrebna i zbog nameštanja polomljenih kostiju i uklanjanja tumora nastalih usled kancera. Rekonstruktivna hirurgija se praktikuje u teškim slučajevima kada mora da dođe do zamene zglobova.\nKako se mogu spreči bolovi u kostima?\nOčuvanje jakih, zdravih kostiju ruku, nogu i celog tela olakšava prevenciju bolova. Da bi ste sačuvali optimalno zdravlje kostiju, vodite računa o sledećem:\npridržavajte se zdravog plana vežbi\nunosite dovoljno kalcijuma i vitamina D\nalkohol konzumirajte samo umereno\nizbegavajte pušenje (aktivno i pasivno)\nPored poboljšanja zdravlja kostiju, možete da se trudite i da izbegavate povrede, jer one mogu da budu uzrok bola u kostima. Pokušajte da sprečite padove, tako što podovi ne smeju da budu u neredu, a morate da vodite računa i o podnim prostirkama i slabom osvetljenju. Pazite i kada silazite ili se penjete stepeništem. Kada su u pitanju sportske aktivnosti, naročito kontaktni sportovi, kao što su fudbal ili boks, nosite odgovarajuću zaštitnu opremu.\nŠta se događa tokom oporavka?\nU brojnim slučajevima, potrebno je prilično vremena da se izleči uzrok koji izaziva bol u kostima, bilo da je on posledica hemoterapija ili preloma.\nTokom oporavka, izbegavajte opterećivanje ili udarce zahvaćene regije. Tako ćete sprečiti nove povrede i bolove i omogućiti izlečenje. Odmarajte zahvaćene regije što je moguće više, a ako postoji rizik od povređivanja, primenite imobilizaciju.\nKod nekih osoba pomagala, kao što su proteze, udlage i gips, često pružaju oslonac, čime se kost štiti, a bol ublažava.\nKada bi obavezno trebalo da se javite lekaru\nUzrok bola u kostima često su ozbiljna oboljenja. Čak i blagi bolovi u kostima nogu i ruku mogu da ukazuju na neko stanje koje mora hitno da se zbrine. Ukoliko osećate neobjašnjiv bol u kostima, koji ne prolazi nakon nekoliko dana, javite se lekaru.\nAko su bolovi u kostima praćeni gubitkom telesne težine, slabijim apetitom ili opštim osećajem umora, takođe bi trebalo da se javite lekaru jer je možda u pitanju rak kostiju.\nBol u kostima koji je posledica povrede, trebalo bi odmah da se medicinski zbrine. Lečenje je neophodno i kod preloma nastalih direktnom traumom kosti. Bez pravilnog lečenja, kost može nepravilno da sraste i spreči kretanje. Trauma je i predispozicija za infekciju.\nPrevious articleSvrab anusa: 8 uzroka zbog kojih se može javiti i 10 prirodnih lekova za brzo olakšanje\nNext articleKako zaustaviti proliv: 10 najboljih prirodnih lekova koji brzo rešavaju problem (+ kako ga sprečiti)


Starfire gume iskustva | Auto | iskustva.online\nPočetna / Najnovije / Starfire gume\nPočetna/Najnovije/Auto, Auto, Auto gume\nStarfire gume iskustva\nKorisnici navode da Starfire gume proizvodi najveća američka kompanija za proizvodnju guma Cooper tires, i to na tri kontinenta. Gume se proizvode u Evorpi i Australiji, ali se dizajniraju i testiraju u Americi, što znači da su u pitanju pneumatici visokih performansi bez skraćivanja veka gume. Posebno se ističe da se Starfire gume proizvode i u našoj državi, u fabrici guma u Kruševcu. Korisnici smatraju da su najprodavanije zimske gume ovog brenda, i to modeli WT200 i WH200, ali i AS2000 model gume koji je pogodan za sva godišnja doba.\nKorisnici foruma Ipg.rs, navode da je cena Starfire guma izrazito povoljna, iako proizvođač tvrdi da po performansama mogu da pariraju premium brendovima. Starfire je relativno nov brend, ali je za kratko vreme uspeo da se probije na svetsko tržište, pa su svi modeli njihovih guma široko rasprostranjeni. S druge strane, poznavaoci guma smatraju da njihov kvalitet nije na visokom nivou. Nezadovoljstvo vozača uglavnom se odnosi na kratak vek ovih proizvoda. Vlasnici smatraju da su Starfire pneumatici nepouzdani, a neki forumaši tvrde da su im se gume bukvalno raspale nakon pređenih 9.000 km.\nU diskusijama vlada mišljenje da Starfire gume proizvode veliku buku u vožnji, pa se dešava da škripe i pri manjim brzinama. Korisnici izražavaju sumnu u kvalitet, s obzirom na nisku cenu. Ističu da kvalitet gume zavisi od impregnacije, kvaliteta tkanja i žice, od broja slojeva i mešavine gumene smese. Da bi se postigao odgovarajući kvalitet, potrebno je dosta ulaganja u ovim segmentima, pa je niska maloprodajna cena guma razlog za skepsu kod kupaca.\nKupci koji su diskutovali na forumu Fordclubserbia ne preporučuju upotrebu Starfire guma kod snažnih i velikih automobila. Oni se slažu da su letnje gume ovog brenda znatno kvalitetnije od zimskih. Ipak, vozači ističu činjenicu da se model WH200 dobro pokazao u ekstremnim zimskim uslovima i da ima odlično prijanjanje.\nSTARFIRE GUME – PREDNOSTI:\nU ponudi postoje i gume za sva godišnja doba\nŠiroko rasprostranjeni su na tržištu\nSTARFIRE GUME – NEDOSTACI:\nBučne u vožnji\nTagoviautomobiliauto gumeStarfire gumezimske i letnje gume


Kisli Krastavac last won the day on November 5\nKisli Krastavac replied to Raka Delija's topic in Спортске теме\nI pominjace se dok ne ode u penziju, kao sto se Jankovic pominjao sve dok se nije penzionisao. Nego, mene zanima kakav je Laza? Kuburimo s desnim bekovima a on neretko u Djenovi igra i beka. Послато са SM-G960F уз помоћ Тапатока\n"nagle promene" a promenice 3 igraca za mesec dana a pre mesec dana pricao kako nema menjanja ni tima ni trenera. Pucaju ko lajsne.. Послато са SM-G960F уз помоћ Тапатока\nMa kakav crni Katai, nema sanse da bi se taj uklopio kod Milojevica a i lik je koliko bez ozbiljnog fudbala?? Amerika i fudbal, budi Bog s' nama. Kako volim ovakve bisere gde se pise samo da bi se pisalo i najavljivale neke "bombe" a da se stavi prst na celo pa zamisli malo i skonta da su to nebuloze. Milojevic bi Kataia katapultirao posle 3 treninga a osim toga krilnih igraca imamo, ne treba zaboraviti Jirku.\nDobice ih stoka u PG, ovi u cetvrtak cekaju Baskoniju pa u nedelju partizan, mirise na brejk.\nKisli Krastavac replied to Александар's topic in Фудбал\nSamo da ne ode u Bajern, em ga nece istrpeti, em necemo dobiti 5%... Послато са SM-G960F уз помоћ Тапатока\nKisli Krastavac replied to Александар's topic in Кутак за опуштање\nSamopostovanje i ponos nula.\nKisli Krastavac replied to Александар's topic in Спортске теме\nOvo Farsa puca 4:2 kuci. Lepo.. Послато са SM-G960F уз помоћ Тапатока\nKisli Krastavac replied to МиланЦЗБГ's topic in Фудбал\nNajveci problem ovde generalno je sto ljudi nesto napisu samo da bi se nekome dodvorili, da bi pokazali kako su "ljudi koji mogu da priznaju greske" a zapravo to ne rade niti iskreno niti su promenili misljenje. Dan posle utakmice neko je napisao "i pored dva gola Liverpulu meni Pavkov i dalje nije nesto" (tako nekako) zato sam ja napisao da mi ne zasluzujemo ove trenutke i da bi pojedini voleli da smo izgubili samo da ne bi preko tastature moralli prevaliti par slova kako nisu bili u pravu, kako su toboze pogresili.\nKisli Krastavac replied to Александар's topic in Одбојка\nMa odma to, slaba druga liga, cim su se vratili dobili Vojvodinu u NS, pa sad nas.. Послато са SM-G960F уз помоћ Тапатока\nSta ti je liga i organizacija, evo pola sata skoro posle meca, Nojer pa Rojs pricaju sa komentatorima o utakmici.\nU jebote koja kisa.. A ja bas cekao da malo pogledam, jos bolje, sutra ionako mrsav sportski dan sto se domaceg sporta tice..\nPa to je i pre nekih 10 dana rekao, da zeli da ide "preko", bio intervju kad je dao mustafi petom pa su ga pitali.\nJoj jedva cekam derbi al ajde, prvo ce milogorci da ih odvale pa mi..\nIzgubili smo u "derbiju" (derbi samo zbog imena al ajd)..


Uspostavljanje sistema primarne selekcije otpada u školama u Užicu i Tuzli – Cross-border Programme\nArchive for category: Uspostavljanje sistema primarne selekcije otpada u školama u Užicu i Tuzli\nYou are here: Home / Uspostavljanje sistema primarne selekcije otpada u školama u Užicu i T...\nUkupno 14 direktora osnovnih i srednjih škola, direktorka JKP Bioktoš, upravnik Deponije Duboko, Direktor RRA Zlatibor, Članice Veća, nastavnica biologije OŠ Stari Grad, menadžer SWL projekta su održali sastanak u organizaciji gradskog…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2014/12/Kamion.jpg 684 1024 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-12-10 09:30:252017-09-27 16:58:43[:sr]Užice nastavlja sa aktivnostima primarne selekcije otpada[:ba]Užice nastavlja sa aktivnostima primarne selekcije otpada[:en]Užice continues with the primary waste selection activities[:]\nU nameri da se svim akterima projekta prezentuju rezultati do kojih se došlo tokom 15 meseci njegove realizacije, projektni tim je 13. maja organizovao sastanak na ovu temu, u prostorijama Tehničke škole u Užicu. Sastanku su prisustvovali…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-05-14 13:24:302017-09-27 17:10:34[:sr]Završna prezentacija projektnih rezultata[:ba]Završna prezentacija projektnih rezultata[:en]Final presentation of project results[:]\nRealizacijom 14. sastanka Projektnog tima iz Užica i eksternom monitoring posetom, krajem aprila meseca, formalno je završen projekat „Uspostavljanje sistema primarne selekcije otpada u školama u Užicu i Tuzli“. Tokom 15 meseci trajanja,…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-05-07 10:44:222017-09-27 17:29:00[:sr]Završetak projekta[:ba]Završetak projekta[:en]The end of project[:]\nU poslednjem mesecu projektnih aktivnosti uradili smo, treću u nizu i ujedno poslednju emisiju serijala o primarnoj selekciji otpada u školama, u cilju promocije ovog procesa i doprinosa njegovom opstanku u budućem periodu. Emisija obradjuje…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-04-29 10:51:562019-08-02 11:06:10[:en]The third TV show on Primary waste selection in schools[:sr]Treća emisija serijala Primarna selekcija otpada u školama[:ba]Treća emisija serijala Primarna selekcija otpada u školama[:]\nEvaluacija projekta u toku\nDvodnevnom posetom Užicu, krajem prošle nedelje, započeo je posao evaluacije rezultata i dostignuća našeg projekta, koji realizuje Institut za teritorijalni ekonomski razvoj (InTER) iz Beograda. Evaluacija ima za cilj da sagleda projektne…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-04-09 10:56:262014-05-09 11:35:05Evaluacija projekta u tokuEvaluacija projekta u tokuProject evaluation in progress\nZahvaljujući nesumnjivoj aktuelnosti teme i sveprisutnoj potrebi za adekvatnijim odnosom prema komunalnom otpadu, rezultati uvodjenja primarne selekcije otpada u školama su sve vidljiviji, a pozitivne reakcije sve brojnije. Kao rezultat toga,…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-04-03 10:30:142017-09-27 18:02:39[:sr]Novi korisnici projekta u Užicu![:ba]Novi korisnici projekta u Užicu![:en]New Project Beneficiaries in Užice![:]\nZavršna konferencija u Tuzli\nNakon punih 13 meseci realizacije, projekat se polako privodi kraju, a svečana konferencija povodom njegovog završetka održana je 21. marta u Hotelu „Tuzla“ u ovom gradu severoisto?ne Bosne i Hercegovine. Bila je to prilika da se učesnicima…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-03-21 10:37:142017-09-27 18:15:34[:sr]Završna konferencija u Tuzli[:ba]Završna konferencija u Tuzli[:en]Closing Conference in Tuzla[:]\nNajava završne konferencije u Tuzli\nNakon punih 13 meseci realizacije, projekat se polako privodi kraju, a svečana konferencija povodom njegovog završetka biće održana 21. marta u Hotelu “Tuzla” u ovom gradu severoistočne Bosne i Hercegovine. Biće to prilika da se učesnicima…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-03-17 10:18:162017-09-27 18:23:20[:sr]Najava završne konferencije u Tuzli[:ba]Najava završne konferencije u Tuzli[:en]Closing conference in Tuzla announcement [:]\nDom učenika srednjih škola Užice priključio se aktivnostima našeg projekta, tokom januara meseca 2014. Sa smeštajnim kapacitetom od 130 učenika koji pohadjaju neku od 7 užičkih srednjih škola, već uključenih u projekat od samog početka,…\n1. фебруар 2014.\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-02-01 10:14:512017-09-27 18:44:23[:sr]Uključivanje novih korisnika u Užicu[:ba]Uključivanje novih korisnika u Užicu[:en]The inclusion of the new beneficiaries in Užice[:]\nĐački dnevnik sa eko-kampa “Tuzla 2014”\nPoslednji dаn kаmpа, 12. jаnuаr 2014. Petog, i nа nаšu veliku žаlost, poslednjeg dаnа eko kаmpа, odmаh posle doručkа, usledilа je prezentаcijа menаdžerа projektа, Milošа Rodojevićа o tretmаnа otpаdа…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-01-15 11:18:512014-01-17 09:55:45Đački dnevnik sa eko-kampa “Tuzla 2014”Đački dnevnik sa eko-kampa “Tuzla 2014”“Tuzla 2014” eco-camp diary\nPISMO UŽIČANIMA Utorak, 14. januar 2014. „Taj mali grad gdje su problemi veći nego kod nas u Tuzli. U ovom gradu gdјe su ljudi veliki, ne po fizičkom izgledu već po ljudskosti i ljepoti. To je grad, po prijateljstvu i poštovanju drugih…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-01-14 14:17:062014-01-16 11:18:42PISMO UŽIČANIMAPISMO UŽIČANIMALetter to the citizens of Užice\nUžički srednjoškolci otputovali na eko-kamp\nDanas u 08:00 časova, ekspedicija od 22 putnika krenula je iz Užice put Ormanice (opština Srebrenik, u Bosni i Hercegovini), kako bi uzeli učešće na petodnevnom ekološkom kampu koji se realizuje za učenike srednjih škola Užice i Tuzle,…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2014-01-08 12:27:572017-09-27 18:56:43[:sr]Užički srednjoškolci otputovali na eko-kamp[:ba]Užički srednjoškolci otputovali na eko-kamp[:en]Užice`s high school students in eco-camp[:]\nPrema aktivnostima zacrtanim u projektu "Primarna selekcija otpada u osnovnim i srednjim školama u Užicu i Tuzli" projektni tim sa bosanske strane (JKP Komunalac Tuzla i CEE Tuzla) organizuje eko kamp radnog naziva "EKO KAMP TUZLA 2014". Učešće…\nEkološki kvizovi u užičkim srednjim školama\nU intervalu od 11. do 13. decembra u užičkim srednjim školama održani su ekološki kvizovi o reciklaži i primarnoj selekciji otpada, sa ciljem da se uporede znanja učenika stečena na ekološkim sekcijama i da se najbolji medju njima kvalifikuju…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-12-26 11:02:362017-09-27 19:17:36[:sr]Ekološki kvizovi u užičkim srednjim školama[:ba]Ekološki kvizovi u užičkim srednjim školama[:en]Eco-quizzes in Užice`s secondary schools[:]\nU sklopu projektnih aktivnosti realizovane su monitoring posete u svih 14 užičkih škola u kojima se realizuje proces primarne selekcije otpada. Monitoring je sproveden u intervalu od 25. novembra do 13. decembra, kojom prilikom je razgovarano…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-12-21 16:58:122017-09-27 19:25:19[:sr]Sproveden 1. monitoring primarne selekcije u užičkim školama[:ba]Sproveden 1. monitoring primarne selekcije u užičkim školama[:en]The first monitoring of primary waste selection process in Uzice`s schools conducted [:]\nOvogodišnje učešće RRA Zlatibor na sajmu Biznis baza i Lokalne samouprave u hali I Beogradskog sajma iskorišćeno je za prezentaciju našeg projekta širem auditorijumu. Prezentacija je upriličena kao deo panel diskusije pod nazivom „Regionalno…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-12-09 17:02:362013-12-24 17:04:37Promocija projekta na sajmu Lokalne samoupravePromocija projekta na sajmu Lokalne samoupraveProject promotion at the Fair of Local Self-governments\nDruga emisija serijala Primarna selekcija otpada u školama\nPrateći realizaciju projektnih aktivnosti uradili smo, drugu u nizu, emisiju u cilju promocije procesa primarne selekcije otpada u školama, tokom koje su predstavljeni dosadašnji rezultati, ostvareni tokom 10 mjeseci trajanja projekta. Emisija…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-12-03 17:12:342017-09-27 19:30:16[:sr]Druga emisija serijala Primarna selekcija otpada u školama[:ba]Druga emisija serijala Primarna selekcija otpada u školama[:en]The second "Schools Waste Less" TV show[:]\nNaš projekat prepoznat kao primer dobre prakse u magazinu „Yellow&Blue”\nU okviru publikacije Regionalnog programa EU za podršku projektima prekogranične saradnje izmedju zemalja Zapadnog Balkana (CBIB+), objavljen je članak o aktivnostima, rezultatima i efektima projekta „Uspostavljanje sistema primarne selekcije…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-11-28 16:58:412017-09-27 19:34:00[:sr]Naš projekat prepoznat kao primer dobre prakse u magazinu „Yellow&Blue”[:ba]Naš projekat prepoznat kao primer dobre prakse u magazinu „Yellow&Blue”[:en]First results of the primary waste selection in schools[:]\nNakon 4 meseca kako je uveden sistem primarne selekcije otpada u školama u Užicu, u prilici smo da objavimo prve fazne rezultate koji ovaj proces i kvantitativno opisuju. Naime, od trenutka kada su prve kante postavljene u školama (polovina…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-11-18 16:36:442017-09-29 20:32:53[:sr]Prvi rezultati primarne selekcije otpada u užičkim školama[:ba]Prvi rezultati primarne selekcije otpada u užičkim školama[:en]First results of the primary waste selection in schools[:]\nKamion autopodizač stigao u Užice\nNakon višemesečne procedure javne nabavke, u Užice je stigao kamion autopodizač, namenjen za transport kontejnera od 5 i 7 m³ koji će se puniti otpadom iz 14 užičkih škola koje učestvuju u projektu uvodjenja primarne selekcije otpada.…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-11-08 18:43:082017-09-27 19:38:39[:sr]Kamion autopodizač stigao u Užice[:ba]Kamion autopodizač stigao u Užice[:en]Truck for container transport has arrived in Užice[:]\nKontejneri ispred užičkih škola\nSa početkom nove školske godine, užičke osnovne i srednje škole dobile su po jedan čelični kontejner za odlaganje otpada, koji se prikuplja putem plastičnih kanti postavljenih unutar školskih objekata. Na ovaj način se obezbjedjuje…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-10-03 16:21:152017-09-27 19:43:36[:sr]Kontejneri ispred užičkih škola[:ba]Kontejneri ispred užičkih škola[:en]Recycling containers in the schoolyards[:]\nĐački dnevnik sa eko-kampa na Tari\nPoslednji dan eko-kampa, 25. avgust 2013. Jutro smo započeli prezentacijom „Pozitivna iskustva u primarnoj selekciji otpada u Belgiji“ (Miloš Radojević, RRA), u kojoj smo videli dobre primere i shvatili da se sve državne strukture,…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-08-26 16:19:282013-09-04 16:42:27Đački dnevnik sa eko-kampa na TariĐački dnevnik sa eko-kampa na TariTara eco-camp diary\nNajava eko-kampa na Tari\nOd 21. - 25. avgusta 2013. će biti organiziran Eko-kamp za 28 učenika iz 14 osnovnih škola iz Užica i Tuzle (po 2 najbolje plasirana učenika na kvizu u svakoj školi) i 14 nastavnika, iz svake škole po jedan. Predvidjeno je da kamp za…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-08-20 14:03:282017-09-27 19:47:31[:sr]Najava eko-kampa na Tari [:ba]Najava eko-kampa na Tari [:en]Announcement of the Eco-camp at Tara[:]\nNakon 6 mjeseci trajanja projekta uradili smo prvu u nizu emisija koje prate projektne aktivnosti, afirmišući proces primarne selekcije i njegove aktere u užičkim školama. Na ovaj način želimo da podelimo rezultate, do kojih smo došli,…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-08-01 12:08:222017-09-27 19:52:52[:sr]Serijal emisija na temu primarne selekcije otpada u školama [:ba]Serijal emisija na temu primarne selekcije otpada u školama [:en]Campaign on primary waste selection in schools [:]\nPromnotivno-edukativni spot “Može svako, jer je lako”\nU okviru promotivno-edukativnih aktivnosti Projekta, završena je izrada video spota koji ima za cilj da promoviše primarnu selekciju otpada u školama dva grada. Namjera autora ovog materijala bila je da učenicima, ali i široj društvenoj…\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png 0 0 Jelena Stojanov https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Jelena Stojanov2013-07-09 12:03:482017-09-27 19:57:34[:sr]Promnotivno-edukativni spot “Može svako, jer je lako” [:ba]Promnotivno-edukativni spot “Može svako, jer je lako” [:en]Promotional and educational campaign “Easy for Anyone” [:]


NIŠTA BEZ BALKANACA: AUSTRIJSKI MEDIJI BRUJE O KORONA DERNEKU U BEČU NA KOJEM SU PREKRŠENA SVA PRAVILA | Hayat.ba\nNIŠTA BEZ BALKANACA: AUSTRIJSKI MEDIJI BRUJE O KORONA DERNEKU U BEČU NA KOJEM SU PREKRŠENA SVA PRAVILA\nKlubovi i barovi u bečkoj Ottakringer ulicu ponovo su otvoreni nakon ublažavanja mjera u Austriji, ali video snimak koji su objavili tamošnji mediji pokazuje da su prekršena pravila o fizičkoj distanci, kao i policijski sat, a glavni akteri su osobe s Balkana.\n“Balkanska ulica je živa”, piše austrijski Heute navodeći da se građani Beča sastaju sa svojim prijateljima u ugostiteljskim objektima, ali da u njima još uvijek postoje stroga ograničenja. Za jednim stolom smiju biti samo četiri osobe, a između stolova mora biti određena udaljenost. Također, policijski sat počinje u 23 sata.\nNa video snimku koji je tokom vikenda nastao u jednom od lokala nije poštovano nijedno od pravila. Heute piše da nije jasno kada je zabava završila, ali sigurno je da je policijski sat prekršen jer je stalnim gostima uz ovom objektu boravak dozvoljen i nakon 23 sata.\nVideo možete pogledati na portalu Heute.\nKOMENTAR VIJESTI U 7: NEMA REKLAME KOJA MOŽE PRODATI GLUPOSTI ENTITETA...


Balkan na ruskoj "liniji vatre” - Vijesti.me\nBalkan na ruskoj "liniji vatre”\nIako su prioriteti crnogorskih vlasti bili poznati odranije, ta polemika se znatno pooštrila zadnjih godina - paralelno s rastom nivoa tenzija između Rusije i NATO-a\nFoto: Savo Prelević Autor: Julija Petrovskaja\nIako su prioriteti crnogorskih vlasti bili poznati odranije, ta polemika se znatno pooštrila zadnjih godina - paralelno s rastom nivoa tenzija između Rusije i NATO-a.\nOve jeseni tokom parlamentarnih izbora u Crnoj Gori podijeljeno javno mnijenje postalo je pogodno tlo za političke manipulacije. Rusko Ministarstvo vanjskih poslova, vladajuća partija Jedinstvena Rusija i ruski državni mediji vodili su otvorenu kampanju u korist antinatovskog dijela crnogorske opozicije. Pri tome, akcenat je stavljen na zahtjev za sprovođenje referenduma o pristupanju NATO-u. Na kraju Rusija se suočila sa optužbama za pokušaj puča i provociranje krvoprolića u toj zemlji, koje su ruski vlasti negirale.\nDaj vise ,odjebite sa prpagandom za NATO. To je teroristicka organizacija koja maltretira manje zemlje a jace ne smiju. Sto ne diraju Kinu, Koreju a Rusiju stalno sanjaju i strase sopstveni narod sa Rusijom. NATO je ustvari nastavak fasizma tj cetvrti rajh.\nNK-FOREVER 1 godinu i 10 mjeseci\nizduvace mustiklu natovci\nTomislav Jeknic 1 godinu i 10 mjeseci\nNe prepan se crna gora i ako si male moci hoce tebe rus pomoci,dace rane i dzebane i pusaka moskovaka,rusi su nam davali puske dase branimo od turaka,ali turci sada ne krive ruse za to,no bosnjaci krive crnogorce sto smo te puske upotrebili protiv njih,a valahami nijesu bosnjaci zivjeli bolje ni za vrijeme sultana,na dobro vam barjam dosa manite se vi njegosa,vise cev donijeti stete no koristi,\nAnonimus01 1 godinu i 10 mjeseci\nDal vide ovi medijski jadnici koliko je narod protiv fasisticke tvorevine NATO? Pa nacelnik staba NATO a bio je Hitlerov nacelnik staba general Adolf Hojzinger. Zar pored svog jada koje su svijetu zadalo ovo nije dovoljna cinjenica ko su oni ista predstavljaju?! Bombarduju i ruse suverene zemlje a jednu teroristicku ISIS oragnizaciju ne mogu da savladaju! Zasto? Zato sto su je oni stvorili!


Odloženi Bahrein i Vijetnam, F1 počinje tek u maju | N1 Srbija\nOdloženi Bahrein i Vijetnam, F1 počinje tek u maju\n13.03.2020. |15.05 |\nPosle otkazivanja Velike nagrade Australije, Formula 1 je otkazala i drugi i treći trkački vikend. Trke je trebalo da se voze u Bahreinu i prvi put u Vijetnamu, a kako stvari stoje sezona će početi evropskim trkama u maju.\nPrve četiri trke Formule 1 je trebalo da se voze u Australiji, Bahreinu, Vijetnamu i Kini. Najpre je zbog epidemije koronavirusa otkazana trka u Kini, delovalo je da će Velika nagrada Australije moći da se vozi međutim usled toga što su bili zaraženi neki članovi timova prvi trkački vikend je otkazan.\nFormula 1 je sve do sat pred prvi trening držala navijače u neizvesnosti, ali je na kraju ipak morala da odloži prvu trku u sezoni, da bi se sada odlučila da odmah odloži i trke u Bahreinu i Vijetnamu.\n"Formula 1 i FIA će blisko sarađivati sa promoterima trka u Bahreinu i Vijetnamu i sa lokalnim vlastima kako bi nadgledali situaciju i kako bismo na vreme prostudirali alternativne datume za svaku trku kasnije tokom sezone. Očekuje se da nova sezona počne u Evropi karjem maja ali zbog sve više slučajeva virusa Kovid-19 u Evropi situacija je podložna promenama", stoji u saopštenju Formule 1.\n— Formula 1 (@F1)March 13, 2020\nSezona će zato početi tek u maju i to tek krajem tog meseca. Za peti mesec u godini su zakazane trke u Holandiji, Španiji i Monte Karlu, a Formula 1 još nije precizirala da li kada kaže "kraj maja" misli baš na trku na ulicama Kneževine.\nOvo je inače trebalo da bude sezona sa najvećim brojem trka u istoriji Formule 1. Zakazane su bile 22 trke, a od toga je po prvi put trebalo da se vozi u Vijetnamu, dok se u kalendar vratio Zandvort koji je bitno renovirao svoju stazu.\nKada sezona počne, dirketne prenose trka, kvalifikacija i slobodnih treninga ćete kao i prethodnih sezona moći da gledate na kanalima Sport Kluba.


Dan: 10. Decembra 2012.\nJuniori Hajduka ove sedmice nastupaju na 8. izdanju međunarodnog turnira Karol Wojtyla Cup u Italiji. Hajdukovci Harija Vukasa i Jurice Vučka su branitelji naslova. Belmin Vila koji nastupa za juniore Hajduka također je na ovom turniru i već u prvoj utakmici još jednom je potvrdio zašto je prvotimac i zašto je doveden u Hajduk. U …\nIgrači, stručni štab i navijači Fudbalskog kluba Gračanica iz Gračanice kod Visokog imali su tu sreću i čast da su prošlog petka bili gosti na Federalnoj televiziji i to u jednoj od njenih najgledanijih emisija – TV Bingo show. Za njih ukupno 90 ovo je bilo jedno jako interesantno i zanimljivo iskustvo, a osim toga …\nŠef delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini i specijalni predstavnik EU, ambasador Peter Sorensen, u pratnji ambasadora 16 zemalja članica EU akreditiranih u BiH, ili njihovih zamjenika, sutra će posjetiti sjedište Zeničko- dobojskog kantona. Sastanak sa Fikretom Plevljakom, premijerom Zeničko-dobojskog kantona i predstavnicima političkih stranaka, zastupljenih u Skupštini ZDK, će biti upriličen u 12,15 …\nManje od deset dana je ostalo do početka 9. Novogodišnjeg turnira u malom nogometu -„Memorijal Midhat Ahić“ i polako se pripreme privode kraju. Poznate su sve ekipe učesnice, pa će tako i ove godine na turniru igrati 20 ekipa koje će biti podijeljene u četiri grupe sa po pet timova. Prvoplasirani tim iz grupe će …\nU Centru za kulturu i edukaciju Visoko (Gradsko kino) danas je odigrana predstava „Klovnologija” autora Marija Drmaća i Adnana Lugonića. Predstava je odigrana u tri termina, a pogledalo je 774 učenika većine škola s naše općine. „Klovnologija” na jedinstven način govori o ekologiji i prilagođena je djeci uzrasta od prvog do petog razreda osnovne škole, …\nKadetsko prvenstvo BiH za godišta 1994. i mlađa održano je 9.12.2012.godine na olimpijskom strelištu “Zetra” u Sarajevu. SK “Visoko” je predstavljao strijelac Eldin Vražalić u discipline zračni pištolj. Ostvario je odličan plasman i postao viceprvak BiH. U disciplinama zračna puška nismo nastupili jer, zbog nedovršenog strelišta i trenutnih loših uslova za treninge, nismo uspjeli formirati …\n“Vijećnički blog” prostor za opoziciju i poziciju da komuniciraju sa javnošću\nU narednom periodu Visoko.co.ba će svojim posjetiocima ponuditi jedan novi vid upoznavanja s radom zakonodavne vlasti u Visokom kroz potpuno novu rubriku pod nazivom “Vijećnički blog”. Ovim putem želja nam je, a ujedno ovo je i poziv svim vijećnicima, da približimo odnos između onih koji su glasali i onih za koje je glasano bez obzira …\nNurudinović deveti, Ganić na 13.mjestu\nProteklog vikenda je u sarajevskoj Zetri održana završnica seniorskog prvenstva Federacije BiH u kuglanju. Učestvovala su 32 najbolja igrača iz Federacije, a među njima i dvojica iz visočke Bosne, Haris Nurudinović i Dženan Ganić, koji su to izborili na takmičenju prošlog vikenda. Haris Nurudinović je osvojio deveto mjesto i malo mu je nedostajalo da izbori …\nŠF “Centrosport” sa svoje dvije ekipe boravila od 30.11. do 02.12.2012. godine u Beogradu, gdje je odigrala ukupno pet prijateljskih mečeva. Zabilježene su tri pobjede te po jedan remi i poraz. Polusatni film Nevena Krajišnika snimljen za CATV Visoko pokazuje njihovo gostovanje u glavnom gradu Srbije. http://www.youtube.com/watch?v=s-fnHB9k4-M&\nNakon mjesec dana intenzivne obuke, trideset i jedan polaznik „Škole automotiva“ uspješno je okončao edukativni program koji su organizovali ASA, Prevent i Volkswagen Sarajevo. „Škola automotiva“ je besplatan program kreiran sa ciljem da okupi ambiciozne studente (apsolvente) koji su željni novih znanja i usavršavanja koja ne mogu pronaći na fakultetu, te da iste obuči sa …\nVlada Zeničko-dobojskog kantona, uz podršku Misije OSCE-a u BiH, organizira prezentaciju Strategije za izjednačavanje mogućnosti za osobe sa invaliditetom u Federaciji BiH 2011- 2015. Cilj prezentacije jeste da se predstavnici općinskih vlasti i novoizabrani načelnici upoznaju sa Strategijom i ulogom općina u njenoj implementaciji. Također, ovo će biti prilika za sve učesnike da odrede buduće …\n31. sjednica Skupštine ZDK u utorak 18.12.2012.\nNa osnovu člana 51. stav 1. Poslovnika Skupštine Zeničko-dobojskog kantona sazvana je 31. sjednica Skupštine Zeničko-dobojskog kantona za dan 18.12.2012. godine /utorak/ sa početkom u 11,00 sati. Za sjednicu je predložen: D N E V N I R E D 1.Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dopunskim pravima branilaca i članova njihovih porodica, 2. Inicijativa …\nIzvršena krađa u naselju Kalići\nDana 08/09.12.2012. godine, u mjestu Kalići, izvršena je teška krađa u kuću i pomoćni objekat, vlasništvo S.S., odakle je otuđen kafe aparat, TV plazma i muzička linija. Izvršen je uviđaj od strane istražitelja Policijske stanice Visoko.\nGalaktikosi – Libero Saz-Monting 9:4\nEkipa malonogometnog kluba Galaktikosi, upisala je i treću pobjedu u trećem nastupu pred domaćom publikom. Protivnik je bio Libero Saz-Monting iz Zavidovića i opet je to bila vrlo efikasna utakmica koju Galaktikosi otvaraju sa tri brza gola, međutim, tada dolazi do opuštanja, pa se gosti vraćaju u meč sa dva pogotka. Tek nakon toga su …


Investicije: Rusi prodiru u BiH, Arapi i Kinezi u Srbiju, Turci na Kosovo - Akta.ba\nNovinari agencija Anadolija (AA) istraživali su šta stoji iza investicionog zamaha, gdje i koje strane zemlje najviše ulažu u regiji Balkana.\n01.08.2013. 13:41 / Izvor: Agencija Anadolija\nPotpisivanjem Ugovora o strateškom partnerstvu između nacionalne aviokompanije Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE) "Etihad Airways" i nacionalnog avioprijevoznika Srbije "Jat Airways" označen je početak realizacije jedne od niza velikih arapskih investicija u Srbiju koje su najavljene početkom ove godine.\n"Etihad" će uložiti desetine miliona dolara u zajedničku kompaniju. Ova investicija je i simbolično važna jer nagovještava novu investicionu strategiju na Balkanu koja Srbiju vraća u samo središte interesiranja i utjecaja u regiji.\nDirektor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) Božidar Laganin potvrdio da su arapski investitori izuzetno aktivni u Srbiji i da u vrlo kratkom roku očekuje, osim ''Etihad Airways'', ugovore i s drugim kompanijama iz UAE-a. Uz ostalo, jedan arapski investitor želi u Srbiji izgraditi tvornicu čipova vrijednu četiri milijarde dolara. Ministar privrede Mlađan Dinkić je krajem marta u Abu Dabiju potpisao ugovor o zajedničkom ulaganju u poljoprivredu Srbije vrijedan 400 miliona dolara sa vodećom svjetskom poljoprivrednom kompanijom ''Al Dahra'', a želja im je da na aerodromu „Nikola Tesla“ naprave veliki kargo terminal.\nNo, nisu samo Arapi zainteresirani za Srbiju. U Srbiju investiraju i Hrvati. Hrvatska kompanija ''Agrokor'' namjerava da u sljedećih godinu dana u svojim preduzećima u Srbiji investira još oko 100 miliona eura, a nalazi se i među najvećim investitorima u Srbiju.\nSrbija očekuje investicije i iz Kine. Ta zemlja je od Kine zatražila kredit od 1,8 milijardi dolara koji bi bio iskorišten za izgradnju autocesti. Kineski CMEC (China National Machinery and Equipment Import & Export Corporation) i Termoelektrana „Kostolac“, prema informacijama iz maja ove godine, pregovarali su u vezi s izgradnjom novog postrojenja u Kostolcu, čija vrijednost iznosi 712 miliona dolara.\nSrbijanski analitičari ističu da najveću podršku infrastrukturnim projektima u Srbiji u posljednjih nekoliko godina daju upravo Kina i Rusija, kroz kredite koji već sada iznose nekoliko milijardi dolara. Pored "Kostolca" Kina ulaže i u druge dijelove energetskog sektora Srbije. Tako je "Elektroprivreda Srbije" krajem prošle godine potpisala sporazum sa jednim kineskim konzocijom u kojem se nalaze kompanije „China Environmental Energy“ i „Shenzhen Energy Group“ - sporazum o izgradnji Bloka 3 Termoelektrane „Nikola Tesla“ u Obrenovcu, a ta investicija se procjenjuje se na više od dvije milijarde eura. U kineske investicije u Srbiji ubraja se i most Zemun–Borča, koji se finansira sa oko 150 miliona dolara iz kineskog kredita, a izvođač je kineski CRBC (China Road and Bridge Corporation), kao i uključivanje kineske kompanije „Shandong Hi-Speed Group“ u Koridor 11.\nNajznačajnijih 150 stranih investicija u proteklih 12 godina donijele su Srbiji skoro 16 milijardi eura, a najviše ulagača stiglo je, ipak, iz Njemačke, saopćila je nedavno Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED).\nKako je potvrđeno iz Narodne banke Srbije (NBS) i Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza Republike Srbije (SIEPA), najveći investitori u Srbiji u posljednjoj deceniji bili su ''Telenor'' sa 1,6 milijardi eura, ''Gazprom Neft –NIS'' sa 947 miliona eura i ''Fiat Automobili'' Srbija 947 miliona eura. Tu su i lanac ''Delhaize'' sa 933 miliona, ''Philip Morris'', koji je investirao 733 miliona, ''Stada Hemofarm'' sa 650 miliona, ''Mobilcom'' iz Austrije je investirao 633 miliona, a spomenuti hrvatski ''Agrokor'' 614 miliona eura.\nNajviše ulagača stiglo je iz Njemačke - 30, zatim iz Austrije - 23, Italije - 18, Slovenije - 16 i Francuske – 12. Kada se u obzir uzme visina ulaganja, na prvom mjestu je Italija - 1,99 milijardi eura, slijede Austrija - 1,96 milijardi eura, Norveška - 1,6 milijardi eura, Belgija - 1,48 milijardi i Grčka - 1,23 miliona eura, dok su iza SAD, Rusija i Njemačka - svi iznad 1,1 milijardu eura.\nMeđutim, uskoro bi ova lista mogla izgledati drugačije. Osim Arapa, u posljednje vrijeme pažnju u Srbiji izazivaju Rusi, javlja novinar Anadolije. Kupovina Naftne industrije Srbije (NIS), Beopetrola, Moskovske banke i ulazak "Sberbanke" na srbijansko tržište, samo su neke od ključnih ruskih investicija u Srbiji u posljednjih 13 godina. Te investicije iznose skoro milijardu i po dolara, ne računajući izgradnju kraka gasovoda Južni tok ili kredit za obnovu srpskih željeznica.\nIpak, prema podacima o direktnim stranim investicijama u prvim mjesecima 2013. godine regionalni lider je Hrvatska koja je prošlog mjeseca i zvanično pristupila Evropskoj uniji. Hrvatska je za tri mjeseca ubilježila 460 miliona eura investicija, a slijede Srbija sa 150 miliona eura i Makedonija sa 53 miliona za tri mjeseca. U Bosnu i Hercegovinu je za četiri mjeseca investirano svega 39,8 miliona eura, a za prvih pet mjeseci u Crnu Goru se slilo 112 miliona eura.\nNajveći strani investitor u Hrvatskoj je mađarska "MOL grupa" koja je 2012. godine izdvojila do 1,1 milijardu dolara za istraživanje i proizvodnju nafte, odnosno dvostruko više od prošlogodišnjih 545 milijuna dolara.\nPrema podacima Hrvatske narodne banke (HNB), u tu zemlju je tokom posljednjih 20 godina najviše ulagala Austrija, i to u visini od 7,15 milijardi eura, Holandija 4,07 milijardi, Njemačka 3,11 milijardi, Mađarska 2,45 milijardi, Luksemburg 1,72 milijarde, Francuska 1,38 milijardi, Italija 1,30 milijardi, Slovenija 1,13 milijardi i Švedska 872 miliona eura.\nUlaskom Hrvatske u EU očekuje se veći interes kompanija iz država koje nisu članice elitnog evropskog društva, primjerice iz Rusije i Turske, za kupnju ili ulaganje u hrvatske kompanije. Rusija je u prethodne dvije decenije u Hrvatsku investirala 188 miliona eura, a Turska 140 miliona.\nI analitičari primjećuju rast turskih investicija u Hrvatsku. Naime, u Hrvatskoj već posluje oko 50 turskih kompanija. Osim u Dubrovniku, gdje su ulagali turski "Rixos" i "Uzel turizam", turski ulagači prisutni su i na šibenskom i zadarskom području putem "Dogus grupe" koja ulaže u marine i hotelske sadržaje. U finansijskom sektoru posluje jedna od najvećih turskih kompanija "Süzer grupa", koja je putem "Eksen holdinga" 2011. kupila Banku Brod. Najnovija akvizicija Turaka je društvo za upravljanje investicijskim fondovima "NFD Aureus Invest". Ranije je društvo "NETA Yatirim Menkul Degerler AS" iz Istanbula kupilo 49 posto udjela u hrvatskoj firmi koja je preuzimanjima okupila 14 fondova s ukupnom imovinom od 152 miliona kuna (preko 20 miliona eura).\nHrvatska je od 1993. do 2013. godine zabilježila ukupno 27 milijardi eura direktnih stranih investicija, što je godišnje oko 1,35 milijardi eura.\nRusi snažno ulaze na tržište BiH\nPrema podacima Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine, u prva četiri mjeseca ove godine u BiH je investirano 77,8 miliona KM ili skoro 40 miliona eura, što ipak predstavlja pozitivan rast u odnosu na isti period prošle godine. U 2012. godini je zabilježeno ukupno 963,4 miliona KM (oko 492 miliona eura) investicija. U tom periodu u BiH je najviše ulagala Rusija, a slijede Srbija, Austrija, Hrvatska i Njemačka. Stranci su prošle godine najviše ulagali u sektor proizvodnje, trgovine i bankarski sektor.\nPrema podacima Agencije za promociju stranih investicija (FIPA), najveći strani investitori u BiH u periodu od 1994. do 2011. godine su Austrija sa 2,336 milijardi KM, a slijede Srbija sa 1,834 milijarde, Hrvatska 1,328 milijardi, Rusija 1,196 milijardi, Slovenija 1,066 milijardi i Njemačka sa 563 miliona KM. Turska se nalazi na devetom mjestu s investicijama u vrijednosti od 276 miliona KM.\nNajveće investicije u BiH do konca 2010. godine bile su iz "Telekoma Srbija A. D. Beograd" iz Srbije, "Ukio Banko Investicione Grupe" iz Litvanije, "ArcelorMittal Holdinga AG" iz Švicarske, "OAD Neftegazovaja Innov. Korp. Moskva" iz Rusije, "Hypo Alpe-Adria Bank AG" iz Austrije, ''HT - Hrvatski Telekom and HT - Hrvatske Pošte" iz Hrvatske, "Zagrebačke banke and others", iz Hrvatske, "Kastamonu Entegre Agac Sanayi ve Tic." iz Turske, LIVAR d.d., Ivančna Gorica iz Slovenije i "Asamer Zement Holding AG" iz Austrije.\nU posljednje vrijeme primijetan je snažan ulazak ruskog kapitala u Bosnu i Hercegovinu, navodi Anadolija. NIS (Gaspromnjeft) je tako od austrijskog OMV-a prezeo 22 benzinske pumpe. Do kraja godine u BiH će iz te kompanije biti uloženo oko 90 miliona KM. Bosna i Hercegovina je za “Gazprom” jedan od prioritetnih regiona, izjavio je ranije Aleksandar Malanin, direktor bloka "Promet" u Naftnoj industriji Srbije (NIS) – "Gazpromu". Rusi su preuzeli OMV pumpe i u Hrvatskoj.\nU BiH je, također, ušla i najveća ruska banka ''Sberbank''. Naime, bivša ''Volksbank BH'' u februaru 2013. godine postala je ''Sberbank BH'' nakon što je ''Sberbank'' grupacija preuzela ''Volksbank International AG'' tokom 2012. godine. Sberbank je prošle godine zaključila i proces akvizicije stopostotnog udjela u grupaciji ''Volksbank International'' (VBI) u koju spada i ''Volksbank Hrvatska''. Ruski ''Zarubrežnjeft'' je vlasnički preuzeo Rafineriju nafte u Brodu u koju je, prema procjenama, investirao 560 miliona eura. Kao jedna od najvećih investicija na Balkanu u oblasti energetike spominje se izgradnja Ugljevika 3, dva bloka po 300 MW.\nRusija je do sada uglavnom investirala u Republiku Srpsku (RS), no sada značajno širi svoj interes i na drugi bosanskohercegovački entitet - Federaciju BiH. Sa ruskim kompanijama je dogovoreno više projekata, poput izgradnje termoelektrane, hidrocentrala, ali i gradnje gasovoda u okviru projekta „Južni tok“. Vlada RS je dala koncesiju za istraživanja nafte ruskom preduzeću „Jadran nafta“.\nRusija ubjedljivo najviše ulaže u Crnu Goru\nCrna Gora je stabilna u pogledu investicija, ali ih je manje nego ranijih godina. U prvih šest mjeseci 2012. godine u toj zemlji je, primjerice, uloženo 176 miliona eura stranog kapitala. I ove godine prilive je nešto manji, ali je i dalje visokih 112,1 milion eura.\nSamo u periodu od 2006. do 2009. ukupne direktne strane investicije iznosile su preko 3 milijarde eura. Rast direktnih investicija pratilo je povećanje broja stranih firmi u Crnoj Gori. Distribucija investicija, uz sektor turizma i finansija, bila je značajna i u sektor industrije nakon privatizacije "Elektroprivrede". Udio poljoprivrede je i dalje mali (2%). Sektor građevinarstva još uvijek ne pokazuje znake oporavka, dok se sektor usluga postepeno vraća na nivo prije izbijanja globalne ekonomske krize. Poznato je da je najveći investitor u Crnu Goru Ruska Federacija, a potom Italijani, Mađari, Švajcarci Austrijanci, Britanci, Kiprani, Turci, UAE i drugi.\nRuske investicije sve su češće na Balkanu, a ubjedljivo najvidljivije su u Crnoj Gori u kojoj je prema zvaničnim podacima samo u periodu od 2009. do 2011. godine uloženo oko 270 miliona eura, a ističe se kupovina velikog broja hotela na crnogorskoj obali.\nTakođer, posljednjih nekoliko godina znatno su porasle investicije Turske u Crnoj Gori. Trenutno u Crnoj Gori ima značajan broj turskih kompanija koje posluju u oblasti infrastrukture, energije i građevinarstva. Jedna takva firma, "Enka", nedavno je pokazala interes za ulaganja u infrastrukturu u Crnoj Gori, izgradnju aerodroma u općini Berane, te hidroenergetske projekte. Nedavno je turski holding "Tosyali" otkupio problematičnu crnogorsku željezaru Nikšić za 15,1 miliona eura. Najveći turski investitor u Crnoj Gori je grupacija "Gintas", koja je dosad u toj zemlji uložila 50 miliona eura. Ta korporacija vlasnik je najvećeg tržnog centra i zelene pijace u Podgorici, a u aprilu je otvorila prvi poslovnih hotel u Crnoj Gori, pod međunarodnim brendom "Ramada".\nU Kosovo uložu Nijemci, a sve više Turci\nKada je riječ o Kosovu, agencija Anadolija navodi da prema podacima Centralne banke (CB) Kosova, od 2000. godine pa sve do prvog tromjesečja 2012. godine, direktna strana ulaganja na Kosovu dostižu iznos od oko 2,4 milijardi eura. U prvom tromesečju 2012. godine direktna strana ulaganja u toj zemlji iznosila su 60,4 miliona evra.\nPrema podacima Ministarstva trgovine Kosova za period od 2007. do 2012. godine, najveći strani investitor u toj zemlji bila je Njemačka sa 292 miliona eura, a slijedi Velika Britanija sa 251 milion, Slovenija 195, Austrija 133, Švicarska 115, Holandija 109, Albanija 70, Turska 64, i SAD 31 milion eura.\nTakođer, turske investicije su posljednjih godina vrlo prisutne na Kosovu i u Albaniji, gdje se turska ulaganja najviše osjete u bankama, aerodromima, obrazovnim i zdravstvenim ustanovama. Tokom protekle decenije, kosovska Agencija za promoviranje stranih investicija (APIK) zabilježila je 405 turskih kompanija i 2.339 radnika u oblasti građevinarstva, obrazovanja, turizma, zdravstva, telekomunikacija, saobraćaja i trgovine. Turske kompanije koje su ostvarile najveće investicije na Kosovu su građevinska firma "Bechtel Enka", kompanija "Limak Group airline", te banke "TEB" (Paribas) i "BKT".\nPrema podacima Ministarstva za ekonomiju Albanije, najveći investitor Albaniji do 2011. godine bila je Grčka sa obimom od 27 posto, Italija 15 posto, Austrija 14 posto, SAD 13 posto, Turska 11 posto, Njemačka 3 posto, itd.\nTokom posljednje dvije godine, turske poslovne firme povećale su svoje investicije u Albaniji u sektoru bankarstva, finansija, građevinarstva, turizma, zdravstva, telekomunikacija, trgovine i saobraćaja. Prema zvaničnim podacima albanske vlade, turska ulaganja u Albaniju su tokom 2010. godine povećana na 260 miliona eura. Najveći investitor u Albaniji, turski konglomerat "Calik Holding", uložio je približno 340 miliona eura u albansku infrastrukturu i telekomunikacije.\nU Makedoniju najviše investiraju Austrija i Turska\nPosljednjih godina, značajne strane investicije su pristigle i u Makedoniju. Strane investicije u Makedoniji od 2007. do 2012. godine dostigle su 1,55 milijardi evra, izjavio je ranije ministar finansija Zoran Stavreski. Prema njegovim riječima, ovaj iznos je duplo veći u odnosu na cjelokupan priliv inostranih investicija u periodu od 1990. do 2005. godine. Prema podacima Narodne banke Makedonije, u prva tri mjeseca strane investicije iznosile su 53 miliona eura, a u istom periodu prošle godine 80,2 miliona eura. U Makedoniji su u prošloj godini direktne strane investicije ukupno iznosile 104,8 miliona eura.\nTakođer, prema posljednjim podacima Narodne banke Makedonije Austrija je, sa 56 miliona eura direktnih investicija, prošle godine bila najveći investitor u Makedoniji. Turska je na drugom mjestu sa oko 11,7 miliona eura, dok su SAD, Njemačka i Belgija investirale po devet miliona eura.\nPrema posljednjim podacima Vlade Makedonije, investicije Turske u toj zemlji posljednjih nekoliko godina su zabilježile značajan rast. Turska tvrtka "TAV" izgradila je dvije zračne luke u zemlji, a rastu i ulaganja u zdravstveni sektor. Turska je s holdingom "Chevahir" ušla i u makedonski bankarski sektor. Također, turski brand "Sutash" uložio je u poljoprivredni sektor.\nTakođer, na makedonsko tržište su ušla tri nova turska ulagača. "Matek" će u Makedoniju uložiti 15 miliona eura i zaposliti 200 radnika, "Iskrem Medical" će uložiti 20 miliona eura i zaposliti 250 ljudi, a "Total" će uložiti 15 miliona eura i zaposliti oko 250 djelatnika. Turska ulaganja u Makedoniji su od 2010. do 2012. godine iznosila 150 miliona eura.\nSlično tome, njemački "Lisa Draxlmaier GmbH" pridružio se lokalnom partneru u projektu od 35 miliona eura za proizvodnju automobilskih dijelova, u novom objektu u Kavadarcima, koji će u prvih pet godina zapošljavati 4.000 radnika. U roku od godinu dana "Draxlmaier" će izgraditi još jednu fabriku u Kavadarcima, koja će snabdjevati proizvođača automobila Mercedes.\nPrema posljednjem izveštaju Svjetske banke (WB) za regiju jugoistočne Evrope, prosjek direktnih stranih investicija po glavi stanovnika je 285 dolara. Prema tom pokazatelju, direktna strana ulaganja u dolarima po stanovniku iznose u Srbiji 341, Kosovu 284, Albaniji 232, Makedoniji 199 i BiH 77 dolara po glavi stanovnika.\n#strateške investicije na balkanu\n#investicije na balkanu\n#Rusi prodiru u BiH\n#Arapi i Kinezi u Srbiju\n#Rusi prodiru u BiH Arapi i Kinezi u Srbiju\n#Agencija za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije\n#China National Machinery and Equipment Import & Export Corporation\n#China Environmental Energy\n#Shenzhen Energy Group\n#Narodne banke Srbije\n#Gazprom Neft –NIS\n#OAD Neftegazovaja Innovž\nKosovska 4 34000 Kragujevac


/ ► Android programiranje\nRazvijaj mobilne aplikacije\nOvaj kurs je namenjen polaznicima koji imaju dobro poznavanje osnova programiranja, sistemskog programiranja i OOP koncepata. Evaluacija polaznika se radi kroz ulazni test iz osnovnog i naprednog programiranja da bi se sa sigurnošću moglo utvrditi trenutno znanje polaznika radi boljeg usvajanja novih znanja. Ako polaznik ne zadovolji kriterijume može upisati kurs iz osnovnog ili naprednog programiranja u zavisnosti od rezultata.\nU toku kursa polaznici će se upoznati sa celokupnim ciklusom razvoja mobilnih aplikacija za Android operativni sistem. U toku kursa detaljno će se obraditi svi osnovni delovi Android platforme, uključujući:\nAktivnosti i fragmente\nRad sa senzorima\nRad sa skaldištenjem podataka kroz bazu ili fajl sistem\nServisima i korisničkim interfejsom, koristeći savremene pristupe razvoja Android mobilnih aplikacija.\nU toku Android kursa polaznici dobijaju realnu sliku celokupnog ciklusa razvoja softvera i upoznaju se sa modernim alatima i problemima iz prakse, kao i sa osnovnim alatima potrebnim za profesionalni rad u timu (alati za verzionisanje, kolaboraciju i praćenje razvoja – Git, Mercurial, Redmine…). Kroz taj pristup polaznik se sprema za rad u realnom okruženju.\nTokom kursa polaznici će razviti više razlicitih potpuno funkcionalnih web aplikacija koje po zahtevima odgovaraju aplikacijama koje se koriste u praksi.\nU toku web kursa polaznici dobijaju realnu sliku celokupnog ciklusa razvoja softvera i upoznaju se sa modernim alatima i problemima iz prakse, kao i sa osnovnim alatima potrebnim za profesionalni rad u timu (alati za verzionisanje, kolaboraciju i praćenje razvoja – Git, Mercurial, Redmine…). Kroz taj pristup polaznik se sprema za rad u realnom okruženju.