BEZ STRUJE: Isključenja na Voždovcu, Zvezdari, Paliluli, Barajevu...\nVesić: Počinje proširenje Ulice Dragoslava Srejovića\nDRAMATIČAN POZIV IZ KUMODRAŽA Ženi počeo porođaj u kući, kad je stigla Hitna pomoć SVE JE BILO GOTOVO\nSTRADALA U SAOBRAĆAJNOJ NEZGODI Žena povređena na Zvezdari, preminula u Urgentnom centru\nHitna pomoć dobila poziv iz Kumodraža, žena se PORAĐALA U KUĆI: Direktor Višegradske o njenom stanju kaže ovo\nNOĆ U BEOGRADU Povećan broj prevoza kovid pacijenata\nVesić: Za rekonstrukciju Kneginje Zorke 50 miliona dinara\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić obišao je danas Ulicu kneginje Zorke na Vračaru u kojoj se odvija prva faza radova na rekonstrukciji i najavio njen kompletan završetak, od Bulevara kralja Aleksandra do Bulevara oslobođenja, do 3. septembra.\nZGRADA ZA KOJOM SE OKREĆU Ovako su komšije u Skojevskom naselju uredile ulaz svoje višespratnice\nVredni i složni stanari zgrade u Ulici Luke Vojvodića broj 25 odneli su pobedu na konkursu "Najlepši ulaz 2018" u organizaciji JP "Gradsko stambeno".\nBEOGRADSKI "HOROSKOP": Šta kraj u kome živite govori o vama\nPravi horoskopi se oslanjaju na zvezde da bi odredili vaš karakter, a ovom će biti dovoljna i vaša adresa. Svaka sličnost sa stvarnim osobama je slučajna, a namera da vas nasmejemo namerna. Nemojte ovo shvatati preozbiljno. Osim ako ste iz Zemuna. Onda sigurno hoćete.\nKRIKET U KRNJAČI I OBRENOVCU Beogradski igrači organizuju turnire za timove migranata\nIzbeglice smeštene u centru u beogradskom naselju Krnjača, migranti iz Avganistana i Pakistana, dva puta nedeljno igraju svoju omiljenu igru - kriket i kažu da su srećni zbog toga.\nEdukacija na temu „Kako napisati biografiju ?“\nKancelarija za mlade opštine Zvezdara u ponedeljak i utorak organizuje edukaciju „Kako napisati radnu biografiju“. Dvočasovni trening će se održati u prostorijama Kancelarije za mlade u Nerodimskoj 2, sa početkom u 13 sati.\nNOVOGODIŠNJA ČAROLIJA U SRCU GRADA Zasijala velelepna jelka na Trgu republike\nVelelepna jelka visoka 18 metara zasijala je večeras na Trgu republike i privukla pažnju mnogobrojnih sugrađana, ponajviše mališana, koji su pohitali ka njoj ne bi li napravili koju prazničnu fotografiju ili jednostavno uživali u gotovo magičnom prizoru.\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić izjavio je da je Grad Beograd raspisao tender za izgradnju Doma zdravlja u Borči.\nKOLIKO POZNAJETE BEOGRAD Da li znate šta je na ovim fotografijama?\nKoliko poznateje Beograd? Ne mislimo na istoriju, nazive ulica ili granice opština, već - vizuelno. Okušajte se i izmerite koliko vam vremena treba da na tri fotografije u tekstu pronađete orijentir koji će vam odgnonetnuti lokaciju.\nVladimir stigao iz Dominikane\nVladimir Tordorović, član grupe „Flip aut“ povređen u Dominikanskoj Republici, sleteo je juče nešto posle 16 sati, na beogradski aerodrom, gde su ga sačekala ambulantna kola kojima je prebačen na Vojno medicinsku akademiju. Do njega su, na kratko, mogli da dođu samo njegovi roditelji.\nKoncert Kojota u Vinči za doček etiopske Nove 2008. godine\nU Autonomnom kulturnom centru Egzoprostor u Vinči večeras će nastupiti poznati beogradski rege umetnik Nemanja Kojić Kojot, poznatiji kao "Hornsman Coyote", a zanimljivost je da će se isto veče proslaviti i doček Etiopske Nove godine.\n“Zanimljiva geografija” u zemunskom obdaništu\nPredškolska ustavova “Naše čedo” iz Zemuna već godinama spaja osamostaljivanje dece od roditelja i kreativnu edukaciju. Stoga se u ovom obdaništu u Dubrovačkoj ulici svakog meseca organizuju tematske radionice na kojima deca provode po 24 sata tokom kojih se druže i upoznaju kulture stranih zemalja. Vrtić postoji 3 i po godine, a već tri godine u njemu se održava ovaj tip vikend programa, predviđen za decu od 4 do 10 godina.\nObrenovac: Fondacija "Delta" obnavlja Ulicu Save Kovačevića\nKompanija "Delta holding" odlučila je da obnovi jednu ulicu Obrenovcu, gradu koji je najviše nastradao u katastrofalnim majskim poplavama u Srbiji.\nŠTA KRIJU KRIPTOVANI TELEFONI VELJE NEVOLJE? Na veštačenju svi mobilni pripadnika grupe, zaplenjeno NA DESETINE AUTOMOBILA, finansijska istraga u toku\nSutra se izjašnjava o krivici: Pod jakom policijskom pratnjom Elez ODVEZEN U TUŽILAŠTVO


In Store | Srbija | NIS i Mastercard uveli novu uslugu za potrošače\nMogućnost podizanja gotovine uz Mastercard karticu na benzinskim stanicama NIS...\nKako je rečeno na jučerašnjem predstavljanju, usluga podizanja gotovine prilikom plaćanja Mastercard karticom koja je od sada dostupna u okviru najveće maloprodajne mreže naftnih derivata u Srbiji predstavlja novi nivo pogodnosti koji potrošačima omogućava da u samo jednoj transakciji obave kupovinu u bilo kojoj vrednosti i istovremeno podignu gotovinu sa svog bankovnog računa u iznosu i do 5.000 dinara.\nNa ovaj način korisnicima se pruža jedinstvena mogućnost da podignu gotov novac bez odlaska na bankomat, čime se postiže značajna ušteda vremena. Dodatno, ova jedinstvena usluga koja je dostupna potrošačima na više od 315 NIS Petrol i GAZPROM benzinskih stanica širom Srbije i koje su raspoređene na svim važnim putnim pravcima, kako u gradovima tako i u selima, predstavlja dodatni benefit za stanovništvo u sredinama u kojima ne postoji razvijena mreža bankomata.\nKao kompanija kojoj su potrošači na prvom mestu NIS kontinuirano nastoji da unapredi kvalitet svojih proizvoda i usluga. Uvođenjem opcije podizanja gotovine prilikom plaćanja na NIS Petrol i GAZPROM benzinskim stanicama učinili smo još jedan korak u pravcu modernizacije. Zadovoljstvo nam je što smo pri uvođenju ove usluge ostvarili partnerstvo sa renomiranom kompanijom poput Mastercard, rekao je Pavel Kandalincev, direktor Direkcije za maloprodaju NIS-a, povodom uvođenja ove usluge.\nKao tehnološka kompanija, trudimo se da zajedno sa našim partnerima razvijamo usluge koje će uštedeti vreme i olakšati svakodnevne aktivnosti korisnika. Usluga podizanja gotovine uz kupovinu Mastercard karticom predstavlja komforno rešenje i mogućnost da se dve operacije obave odjednom i na taj način štedi vreme u potrazi za bankomatima ili za odlazak u banku. Važan element finansijske edukacije je i razvoj novih proizvoda i usluga. Osim što omogućava dostupnost gotovine na lokacijama gde nema bankomata, ova nova funkcionalnost doprinosi opštem razvoju elektronskih plaćanja u Srbiji, izjavila je Jelena Ristić, direktor za tržišta Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine u kompaniji Mastercard.\nBojan Pavlović, direktor Sektora za direktne kanale AIK banke, koja je implementirala ovu vrstu transakcije, zahvalio je partnerima, NIS i Mastercard, na uspešnoj saradnji u realizaciji ovog projekta.\nOsim što predstavlja dodatni način za podizanje gotovine, ova metoda plaćanja, u svetu poznata i kao "purchase with cash back", obezbeđuje da potrošači u Srbiji od sada na brz, efikasan i siguran način obave dve stvari odjednom - kupovinu na bilo kojoj benzinskoj stanici NIS-a i podignu gotovinu koristeći Mastercard karticu izdatu od strane bilo koje banke. Budući da se usluga tretira kao standardno plaćanje, potrošač autorizuje transakciju PIN kodom, te je u potpunosti može pratiti na svom računu što predstavlja dodatni element finansijske sigurnosti za korisnike.\nU Srbiji građani potrošili 7 milijardi evra na hranu i bezalkoholna pića\nDecathlon uskoro u Beogradu\nOdržana konferencija o cirkularnoj ekonomiji\nYuhor proširio proizvodni pogon u Jagodini


Predstavljen projekat za uspostavljanje sistema rane najave za poplave na vodama drugog reda u Beogradu| Grad Beograd\nPredstavljen projekat za uspostavljanje sistema rane najave za poplave na vodama drugog reda u Beogradu\n– Projekat je važan kada je u pitanju koncept odbrane od poplava i sistem rane najave. Smatrali smo da je nakon poplava 2014. godine, te još nekoliko talasa poplava koje su zadesile naš grad, važno uspostaviti operativni sistem rane najave. Sekretarijat za privredu i Sekretarijat za poslove odbrane, vanrednih situacija, komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima, zajedno sa Kabinetom gradonačelnika i uz moju koordinaciju, nameravali smo da stvorimo okvir koji će omogućuti preventivno i brzo delovanje u okolnostima elementarnih neopogoda i rizika koje smo predvideli aktima donetim poslednjih godina – rekao je Mladenović.\n– Za prvi red su nadležni Republika i JVP „Srbijavode”, a za drugi Grad Beograd. Beograd je grad koji ima veliki broj malih potoka i reka, koje u vreme jakih i obimnih padavina postaju bujične reke. Projekat je zamišljen tako da bude izveden u nekoliko faza. Prvom fazom smo obuhvatili osam slivova, što je trećina vodotokova drugog reda. Projektom su predviđena dva nivoa realizacije, prvi se odnosi na hidrološke stanice koje mere brzinu vodotokova drugog reda, a drugi na kišomerne stanice koje mere nivo padavina. RHMZ ima dosta hidroloških stanica u Srbiji i na teritoriji grada Beograda. Kišomerne stanice su raspoređene na mestima gde ne mogu da budu ugrožene delovanjem spoljnih uticaja. Takođe, moramo da imamo dobru saradnju sa pravnim i fizičkim licima, ali i institucijama, kako bi nam dopustili da postavimo kišomerne stanice – kazao je Mladenović.\n– Struka iz RHMZ-a treba da obradi te podatke, a potom će se obrađeni podaci slati Sekretarijatu za poslove odbrane, vanrednih situacija, komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima, preduzeću „Srbijavode” i Štabu za vanredne situacije. Na osnovu tih podataka sa drugim institucijama donosimo odluku o izdavanju upozorenja ili preduzimanju određenih mera koje su važne kako bi se evakuisali ljudi i materijalna dobra. Pre dve godine, Barajevo i Grocka su bili u veoma teškoj situaciji. Prognozirali smo padavine, ali nismo mogli tačno da odredimo u kom delu grada će se krizna situacija najviše ispoljiti. Uz pomoć ovih uređaja nećemo zaustaviti poplavu, ali ćemo na vreme moći da upozorimo stanovništvo i da preduzmemo mere kako bi posledice bile manje. U budućnosti ćemo ove podatke moći da šaljemo i u situacioni centar, za koji već imamo projekat. Ovaj sistem će zajedno sa sistemom sirena za obaveštavanje doprineti bezbednijem životu građana, što nam je i bio cilj – zaključio je Mladenović.


Prodaja samo uz dogovor : Nadlanu.com\nProdaja samo uz dogovor\nOd 12.500 zaposlenih polovina će biti otpuštena u roku od dve godine ako se prihvati model većinske privatizacije NIS-a po Dinkićevom predlogu, kaže Veljko Žunić, potpredsednik sindikata NIS-a\nOčigledno je da se ministru za ekonomiju i regionalni razvoj Mlađanu Dinkiću mnogo žuri da proda većinski paket od 51 odsto NIS-a, da progura paket besplatnih akcija od 17,5 odsto, od čega zaposlenima u javnim preduzećima ide 2,5 odsto, što je za sadašnje i bivše zaposlene potpuno neprihvatljivo, jer traže do 15 odsto − navodi za "Pregled" Valjko Žunić, potpredsednik jedinstvene sindikalne organizacije NIS, a.d. Novi Sad. Na sastanku socijalno-ekonomskog saveta, održanom 30. novembra, izmene Zakona o privatizaciji, Zakon o podeli besplatnih akcija i koncept privatizacije nisu dobili zeleno svetlo, socijalni dijalog je prekinut, a Dinkić je najavio hitan sastanak Saveta ministara radi izjašnjavanja o paketu ovih ključnih dokumenata. Dalje štrajkačke aktivnosti i protesti zavisiće pre svega od toga da li će Savet ministara podržati Dinkićev koncept, jer smatramo da je takav pristup apsolutno štetan i za NIS, ali i za većinu građana. Prema iskustvima srodnih privatizovanih kompanija iz okruženja, MOL-a, INA, Rompetrola, jasno je da se radi pre svega o prodaji tržišta i gubitku posla za ogroman broj zaposlenih.\nSada NIS ima oko 12.500 radnika i, prema našim procenama, posao će u roku od dve godine, nakon brze većinske privatizacije, izgubiti polovina − ukazuje Žunić. On dodaje da, po socijalnom programu, otpremnina za jednu godinu staža za zaposlene treba da iznosi od 800 do 1.000 evra. Dinkićev scenario finala privatizacije u NIS-u ne bi trebalo da prođe, dodaje Žunić, ukazujući da su zacrtane štrajkačke aktivnosti u slučaju se usvoji predloženi koncept, o čemu će se danas dogovoriti Sindikat energetike i petrohemije Srbije, na zakazanoj sednci predsedništva. Ovaj sindikat, kao i Sindikati naftne i gasne privrede, zatražili su sastanak s premijerom Vojislavom Koštunicom pre stavljanja spornih zakona na dnevni red vlade.\nPrivatizacija NIS-a uzburkala je duhove, jer se radi o kompaniji vrednoj pet do sedam milijardi evra sa perspektivnim razvojem, a čak je i Ministarstvo energetike podržalo raniji konceprt prodaje manjinskog paketa od oko 37 odsto kapitala. Poslovodstvo NIS-a se zvanično još ne izjašnjava o Dinkićevom predlogu već, kako kaže Žunić, čeka mišljenje resornog ministarstva. Naredni period biće buran, ukazuju u sindikatu NIS-a, najavljujući radikalizaciju protesta.


03/2018 "Avenija arhimandrita Agatona" - Strana 9 - Forum Sveta kompjutera\n12.3.2018, 9:52 #161\nZahvaljeno 80 puta na 62 poruka\nKoje to kompanije na dosta mesta zapošljavaju ljude samo zato što su patuljastog rasta? Postoji neki zakon da firme sa više od 20 zaposlenih treba da imaju bar jednog zaposlenog invalida na svakih 50 radnika (tako nekako), pa ako si na to mislio... I ima par nekih "zadruga" gde ljudi sa raznim smetnjama u razvoju izrađuju neke sitnice i sl.\nI gde su to Romi zauzeli radna mesta Srbima? I kako se to njima daje prednost u obrazovanju kada jedva 1/4 završi OŠ? To je problem, a ne nekakve "privilegije".\nZa poslednji pasus ne znam šta da ti kažem: ja pokušavam da izbacim ideologiju i konkretizujem problem, a ti "nećete moći", kao da sam ja neko ko o tome uopšte odlučuje ili sam deo nekakve organizacije. Ja sam samo pojedinac kome nije jasno kako pristojnom normalnom čoveku mogu više da smetaju aktivisti za (makar i besmislena) prava, nego razni mrzitelji i mračnjaci.\nTaj zakon je primer diskriminacije o kojoj govorim. Ako kompanija, bilo strana, bilo domaća zaposli pripadnika manjine može da računa na benefite. A iste, gladne profita to i rade. Da budem malo plastičan u primeru, to je isto kao kada bi neko izabirao kompjuter ne po tome da li može da vrši funkciju, nego po tome da li uz njega ide poklon i tapšanje po ramenu. Toliko o tome. Što se tiče Roma, istina je da samo 1/4 završi osnovnu školu, ali se postavlja pitanje zašto je to tako, a ne da li se treba protiv toga boriti privilegijama, jer eto oni zahtevaju posebne uslove školovanja u odnosu na ostalu decu. U vezi zapošljavanja, nigde nisam pomenuo da Romi imaju prednost, posebno ne jer se "humanisti" još nisu dosetili da nagrađuju preduzeća i kompanije koje bi zaposlile Rome. Za ostale manjine, osim verskih i u manjoj meri seksualnih, jesu se dosetili.\nPomenuo si mrztitelje i mračnjake, pa vidi, gledaj pazi, smetaju i meni, ali ne u toj meri koliko mi smetaju SJW, jer za razliku od ovih mračnjaci i mrzitelji nemaju moč da nekom unište rad, porodicu i život. Mračnjaci i mrzitelji ne mogu, ma koliko se trudili da nekoga javno blate po damn Internetu, ne prave *****a po kampusima, ne uništavaju imovinu, ne histerišu glumeći vrlinu i moralnost. Mračnjaci i mrzitelji su ograničeni na pojedince, nemaju podršku medija, nemaju podršku akademskih institucija, nemaju ništa sem svog besa i mržnje. Njihovi izgredi nisu poprimili oblike epidemije zombi virusa, i ne pokušavaju da parnim valjkom isprave krive Drine. Kada mračnjak ii mrzitelj napravi *****e, nekoga prebije ili ubije, kada polomi i uništi imovinu, svi ga osuđuju, ali kada to isto urade isprani SJW bezmozgani i njihovi jurišnici nazvani antifa, svi ih podržavaju, a svaki vid kritike se automatski osuđuje. Da se poslužim medicinskim poređenjem. mrzitelji i mračnjaci su aids, tačno se zna ko je rizičan i kako se zaštititi, dok su "usrećitelji" kuga u svom najopasnijem obliku kombinovana sa karcinomom. I ko je onda opasniji? Mrzitelji i mračnjaci koji teško da mogu da utiču na razumne ljude, osim u teškim situacijama (primer Nemačka između dva svetska rata) ili besni zombiji u odbrani "prava" zaraženi virusom intersekcije? Oni su kao svetli? Pa i đavo se predstavlja kao anđeo svetla, prijatelju, i đavo. Ujedno, i on je "humanista" od početka, kako reče Al Paćino u Đavoljem advokatu....\n12.3.2018, 10:36 #162\nZahvaljeno 239 puta na 153 poruka\nVavra sluša Burzum (to je taj bend koji je Kuzma pomenuo u tekstu).\nShodno tome, podrška za Vavru.\nSJW su zlo.\nŠto se tiče samog teksta, sama igra nije toliko bitna koliko cela priča oko Antifa i sličnih gadova. Tu je Kuzma baš poentirao jednim slem dankom.\nZa razliku od mnogih koji se kriju iza fraze "sloboda govora" Varg Vikernes (Burzum) je otvereni rasista, uz to ubica i terorista. A mogu da zamislim sta su danasnji postovaoci njegovog lika.\n12.3.2018, 12:04 #163\nKakve sad to veze ima? Rasista? So what, ne slušaju svi njegovu muziku. Ubica? Odležao je svoje, i nije virtue signalizirao da ga zabludeli omladinci prate u njegovom putu. Terorista? Po čemu je on terorista? Možda nekome teroriše uši? Poziva svoje obožavaoce da se raspuknjavaju uz povike Varagu akbar? Vrišti o tome kako su belci mutanti koje treba poubijati (oops on je beo )? Podržava WLM (za sada ne postojeću grupu, ali ko zna), spaljuje sinagoge, siluje žene, tera svoje obožavateljke da se pokrivaju? Da ih ne tera na odsecanje klitorisa možda? Njegovi obožavaoci idu pod kapuljačama i pale šta stignu urlajući na svakoga: "fašisto, rasisto, mizoginu, ksenofobu, islamofobu, homofobu..." Ako je sve to što si nabrojao, barem je iskren i pojedinac je, dok su SJW neartikulisana gomila zombija, koji su evo i isntagram naterali da zabrani upotrebu gifova, jer je neka rasplakana dušica videla "rasistički" gif....\nKult "progresa" je započeo lov na veštice, a mi ćemo pre nego što i trepnemo da se nađemo u Orvelovoj 1984\n12.3.2018, 12:10 #164\nNjegovo muzicko delo nema veze sa njegovim likom. Njegova muzika je odlicna. I nije pojedinac postoji kult njegovih obozavaoca. Takodje sam rekao da je za razliku od drugih iskren. A sada ja nisam pravnik ali kada zapalis crkvu ili vise njih to je akt terorizma, ili se to ne racuna ako si beo.\nAko iz cele black metal scene, u trenutku kada je svet polarizovan, izdvojis najveci ljudski sljam nemoj da kukas kada upere prstom u tebe i kazu ti da si rasista.\nPoslednja ispravka: hate (12.3.2018 u 14:46)\n12.3.2018, 12:56 #165\nMajku mu, kako je diskriminacija ako od 50 radnika jedan bude sa invaliditetom, a nije diskriminacija ako tog sa invaliditetom niko neće da zaposli, bez obzira što mu njegov invaliditet ne smeta za obavljanje konkretnog posla. A za Romsku decu sam rekao - njihovi roditelji i običaji su preprekao koliko i otpor sredine, ali nešto mora da se uradi. Zar nam ne bi svima bilo bolje da ta deca postanu inženjeri, lekari, vodoinstalateri, električari itd. nego da budu prosjaci i preturači po kontejnerima ili sitni lopovi.\nI kako to "humanisti" uništavaju nečiji život, rad i porodicu? Stvarno nemam predstave o čemu pričaš. Daj neki primer, nemoj samo prazne parole. I daj mi, molim te, neki primer da su neki "humanisti" pobili silnu omladinu zato što im se ne dopada njihov politički izbor... ili kod nas, da su presreli čoveka na ulici i tukli ga do smrti zato što su pomislili da je ovo ili ono, da su ubili dete od 13. godina iz čista mira, da su uništili pola grada jer neko ko im se ne dopada ima javni skup ili pravi izložbu, da prete ubistvom i silovanjem dece jer je neko rekao nešto protiv nekog njihovog idola itd. Daj mi neki primer države u kojoj "humanisti" ubijaju političke protivnike.\nI nisu to pojedinci, postoje čak i međunarodne organizacije, a u mnogim državama postoje i parlamentarne stranke tih kojekakvih ultradesničara čiji su predstavnici samo blago upristojeni, a članstvo i glasači su najordinarniji neonacisti.\n13.3.2018, 9:08 #166\nPogledaj malo oko sebe, skini ružičaste naočare i videćeš "nesrećne i bolesne" ali ne tamo gde ih tražiš. Nego baš na suprotonom mestu. Ideje koje propagiraju "humanisti" a ti čini se ne vidiš znake navoda, način na koji ih sprovode, na koji ih brane diskreditovale bi i Ajnštajna i Njutna zajedno. Ipak, pošto tako tvrdoglavo pokušavaš da odbraniš ideologiju koja nagriza sve pore društva pokušaću da ti odgovorim najbolje i najkraće što umem.\nKada jedno društvo na silu pokušava da uvede "ljubaznost, saosećanje" kada postavlja jezička pravila van gramatičkih normi, kada na silu pokušava da ukloni čoveku biološki urođeno osećaj straha pred drugačijim, kada se na silu podrivaju stubovi društvenog ugovora da se ne bi uvredile gomile grupa, koje i ne žele da se prilagode (prilagođavanje je ako se ne varam deo i to važan deo evolucije) kada postmodernisti i nihilisti sve smatraju društvenim konstruktom, onda i nije za čudo da se neko buni. Naravno, teško je buniti se a da pod velikim, čak ogromnim sećanjem na crne ideologije XX veka, ne dobije epitete koji ga automatski isključuju iz društva. Čak i da ta osoba, ili osobe nisu to što im se pripisuje, sama činjenica da su ih ostrašćeni mediji, komšije i ostali odbacili jer su povredili kod "humanističke" policije mišljenja i jezika, je dovoljna da kod nekih, a čovek je socijalno biče, ne izazove želju da potraži baš te za koje su mu rekli da im pripada. Lagano, ili brže, kako gde, te ideologije dobijaju zamaha, i sa margine društvenog miljea dobijaju čak i mesta u parlamentima. Politike države, zadojene virtue signalingom, intersekcionalnim "humanizmom" i dekonstrukcijom samog društvenog ugovora da bi se udovoljilo ideji diverziteta i "humanizama", uz očuvanje liberalnog kapitalizma koji u svemu vidi potrošača i proizvođača uz profit, a koji je inherentan cikličnim krizama, samo pojačavaju rast crnih ideologija. Naravno, ako ikada te ideologije ponovo dođu na vlast, a po svemu sudeći, to nije isključeno, jer ludilo "progresivista" ne prestaje nego se pojačava, i zahvata i industriju zabave, gde nije dovoljno samo da se nešto propagira, nego je potrebno denuncirati onog koji ne spada u milje, doći će do haosa o kome je Kuzma i govorio u svojoj kolumni. A da je pogodio u centar mete govri i činjenica da se evo već 9 strana raspravljamo o tome.\nPS, da te podsetim, boje militantnog krila "progresivističke" rainbow internacionale su crvena i crna, iste one koje su "krasile" zastavu ideologije koju tako preziru i koju ti ovde pominješ kao primer mračnjaštva i institucionalizovanog zla. Metodi su im slični, ako ne i identični, jedino što nisu za sada naoružani, jer im to i nije potrebno, štite ih mediji, akademija, država sa svojom oružanom silom, kao i činjenica da se u velikoj većini radi o deci, a mi smo jelte osetljivi po pitanju dece. Idioti iz Hitlerjungenda su male mace za ove nihiliste i postmoderniste, zombije u najavi. Kuzma je samo propustio da napomene, ali to i nije bila tema njegove kolumne, da su zombiji produkt razorene porodice, dominacije medija, debilnog obrazovanja i dominacije ideologije koja je savršeno spojila neoliberalni kapitalizam sa lenjinizmom umekšanim Franfurtskom školom. Duh zla ima i crne i rainbow pojavne oblike, prijatelju.\nPoslednja ispravka: DArthShone (13.3.2018 u 9:22)\n13.3.2018, 12:46 #167\nNe branim nikakvu ideologiju, samo ne vidim na koji način je PC uništila nekome život, a ti mi opet nisi dao neki konkretan primer.\nSložili smo se već i da ljudi imaju razne biološki uslovljene predrasude, strahove i obrasce ponašanja, samo što su mnogi od njih u današnjem društvu nepotrebni i iracionalni. Ponoviću, civilizacija i jeste na neki način "pripitomljavanje" ljudske vrste, prevazilaženje nekih prirodnih obrazaca. Jedina prirodna zajednica je pleme, a ljudi već 6-7000 godina, uz male izuzetke, ne žive u tim prirodnim zajednicama.\nDrugo, valjda je i tebi jasno da i konzervativna društva imaju razna ograničenja i pravila ponašanja, nisu to izmislili liberali, a posledice nepridržavanja su mnogo veće od "prozivanja po internetu". Liberalna društva su ukinula mnoga od tih ograničenja, naročito u ličnom životu i ličnim izborima. Ono što jeste previd je da velikom broju ljudi izgleda više odgovara društvo sa jasnim pravilima nego sa "neograničenim" izborom, pa su neke studije pokazala da u liberalnim društvima ima mnogo više depresije nego u autoritarnim. Sa jedne strane, to je možda i privid jer su ljudi samo spremniji da zatraže pomoć, a sa druge strane možda je i posledica nerealnih očekivanja i modela uspeha. Vidiš, i mene proglase fašistom kada ovo kažem, ali ja sam zaista uveren da kao što ne može svako da postane vrhunski sportista ili umetnik, tako ne može ni svako da postane lekar ili inženjer, a biti prodavac u lokalnoj prodavnici se smatra neuspehom. U liberalnim društvima je vertikalna socijalna pokretljivost teoretski verovatnija i poželjnija, ali opet većini nedostižna. Treće, pojava liberalnih društava se poklopila i sa bumom masovnih medija, pa je pitanje i šta je produkt društvenog uređenja, a šta nerealne slike koju ti mediji emituju.\nDrago mi je i što si pomenuo društvene kostrukte: ja smatram budalaštinom mišljenja da je pol društveni konstrukt i da decu treba vaspitavati "rodno neutralno", pa čak i mišljenja da su žene i muškarci jednaki, ali se slažem sa mišljenjem da treba da budu, a još uvek nisu do kraja ravnopravni i da još uvek postoji određeni stepen diskriminacije. Da opet prizovem korektnu interpretaciju statističkih podataka: muškarci su, recimo, generalno fizički jači od žena, bolji sportisti itd. ali Ivana Španović bolje skače od 99% muškaraca, a i mnoge manje uspešne sportistkinje. To isto važi i za bilo koju drugu oblast života i onda je besmileno i logički neispravno imati predrasude i samo na osnovu pola procenjivati nečiju sposobnost da obavi konkretan posao, a krajnje nekoretno određivati gde je ženama mesto.\nNa kraju, što više čitam tvoje postove, kapiram da ti i nisi baš neki neutralni posmatrač kome se jedna opcija čini ispravnom, nego da imaš vrlo jasnu ideološku osnovu i da si možda i član neke desničarske stranke ili pokreta - sasvim legitimno, ali malo smo onda neravnopravni u diskusiji jer ti već imaš spremnu gomilu parola, argumenata i kvaziargumenata, a ja moram da smišljam u letu *\nI da ne shvatiš lično, ti mi se i ne činiš takav, ali nekako imam utisak da problem tih krajnje desnih uvređenih likova može da se svede na: hoću da imam pravo da mrzim crnce, a da mi niko ne kaže da sam rasista.\nedit: ne želim da izjednačavam poglede, ali jednom prilikom sam razgovarao sa likom koji je "ravnozemljaš", pa kad je počeo da me rešeta sa argumentima tipa "kako se na jezeru tom i tom vidi druga obala", a ja nemam pojma ni gde je to jezero ni da li se obala vidi ili ne - meni je to totalno nebitna stvar, a njemu je smisao života da dokaže da je zemlja ravna.\nPoslednja ispravka: namcor (13.3.2018 u 13:41)\n13.3.2018, 14:44 #168\nAman, čoveče, pa gde samo poveza Lenjina i neomarksizam zajedno sa neoliberalnim kapitalizmom? Ne mogu da verujem da i posle 30 godina od kada komunizam/marksizam ne igra relevantnu ulogu u političkom životu evrope i dalje postoji antikomnistička histerija. Podsetio si me na ove sa sajta Pogledi, koji i dalje tvrde da Srbijom vladaju komunisti.\nI kakav bre društveni ugovor? Na šta tačno misliš? Ja jedino znam za Rusoov društveni ugovor, ali koji nema veze sa ovom temom. Taj društveni ugovor je hipoteza da bi se objasnio suverenitet vlasti, odnosno odakle vlast crpi legitimitet, da li je to odozdo (narod, "opšta volja") ili odozgo (od boga kako se nekad verovalo).\nKako je uopšte moguće povezati ono zašta se zalaže taj SJW sa ekonomskim modelom, kao što je kapitalizam.\nIzgleda da je identitetska politika veštačka i predstavlja tešku glupost, ali samo ako se ne tiče nacionalnog, verskog i etničkog identite. E, tad je iskonska želja za slobodom potlačenog.\nLjudi, slaba bre ova rasprava nije čak ni u top 5 Kuzminih po broju odgovora. Nijedna uvreda, pretnja, ban. Razočaran sam.\n13.3.2018, 18:19 #169\nZahvaljeno 235 puta na 163 poruka\n@Jim Bravura je popio ban, jos na pocetku, nisi pratio na casu\n13.3.2018, 19:48 #170\nMa kakvi bre komunisti, ovo je gore od njih...\nBolje je da gledamo ovo\nJer ovo o čemu je Kuzma pisao nije uopšte novo.\nA što se tiče igara, imam jedan predlog, da se skupi jedna dobra ekipa, da se napravi igra koja će zadovoljiti sve.\nNeka se recimo zove "Blago Kesundžane". Igrač bira šta će da bude, tj, kakav će da bude glavni lik. Mož da bude crn, beo, rom, kinez, japanac, seksualni i rodni alternativac, arapin, žensko, muško, ma sve. Eh, da, igra je simulacija. Da, simulacija pljuvanja na prepone. Za ovu ideju sva prava i zahvalnost idu jednom časopisu koga čitam joooš odavno.\nAnaxander (15.3.2018), Oggy (14.3.2018), shrafko (15.3.2018)\n15.3.2018, 13:29 #171\nE dobra ti ta ideja, taman da izbegnu konfrontaciju sa izvesnim čikom iz austrije\nPoslednja ispravka: Anaxander (15.3.2018 u 21:52)\n16.3.2018, 11:44 #172\nDabome, da ne bude posle "its no good pal" i "hasta la vista"...


5 najboljih platformi za blogovanje » m:blog – blog.mtel.ba\nMaj 29, 2015| m:ovo m:ono| Views: 304\nU svijetu Interneta postoji mnogo zanimljivih blogova koji pokrivaju različite teme; od mode, sporta, muzike preko filmova i knjiga do politike i ekonomije. Blogovanje omogućava svim ljudima da objavljuju svoja mišljenja, stručne savjete i vještine. Za sve vas koji želite da pokrene sopstveni blog, a ne znate kako i odakle da počnete, donosimo pregled pet najboljih platformi za blogovanje.\nWordPress krasi titula jedne od najpopularnijih online platformi za blogovanje. Pokrenut je 2003. godine i danas ga koristi oko 20% WEB stranica među kojima su CNN i Martha Stewart. Postoje dvije verzije ove platforme: wordpress.com i wordpress.org. Da biste koristili wordpress.org morate imati barem osnovno znanje o tome kako funkcionišu WEB serveri i proces instalacije. U ponudi imate besplatnu skriptu koju možete instalirati na svoj server. Sa druge strane, wordpress.com ne zahtijeva neke posebne tehničke vještine. Sve što treba da uradite jeste da se ulogujete i možete početi sa radom na svom blogu. Na raspolaganju će vam biti mnogo različitih tema i dodataka. WordPress je definitivno pravi izbor ukoliko želite sofisticiranu WEB stranicu na kojoj ćete pisati o poslu, no isto tako ga veoma često biraju pojedinci.\nNa drugom mjestu nalazi se Blogger, Googleova platforma za blogovanje. Nekada je bila u vlasništvu Pyra Labs, a onda ju je 2003. godine kupila kompanija „Google“. Ovo je sjajno mjesto ukoliko ste početnik u blogovanju i želite da dobijete mnogo pratilaca. Možete sami izabrati jednu od mnogih tema koje vam nudi ova platforma i onda je prilagoditi po svom ukusu. Svoj online blog možete započeti na besplatnom blogspot.com domenu. Ova platforma za blogovanje ima ugrađen Google AdSense pa veoma brzo i lako možete monetizovati svoj blog.\nUkoliko želite da kombinujete blogovanje sa društvenim mrežama kao što je Twitter, onda je Tumblr prava stvar za vas. Na ovoj platformi za blogovanje možete kreirati originalni sadržaj i onda podstaknuti druge korisnike da ga podijele na svojim blogovima. Isto tako i vi možete dijeliti sadržaj sa blogova drugih korisnika. Tumblr.com je odličan izbor za sve ljude koji žele da pokrenu sopstveni blog, ali ne planiraju svakodnevno postavljati novi sadržaj. U svijetu Interneta Tumblr najviše koriste mladi.\nMedium.com je jedna od novijih platformi za blogovanje, a pokrenuli su je suosnivači Twittera Biz Stone i Evan Williams 2012. godine. Radi se o društvenoj novinarskoj platformi koja je bazirana na minimalističkom dizajnu. U ponudi ćete imati WYSIWYG dodatak za uređivanje teksta preko kojeg ćete moći pisati svoj sadržaj i postavljati ga online. Na Mediumu će vaše tekstove čitati veliki broj ljudi koji će ih moći komentarisati, dodati u favorite, te podijeliti na Facebooku i Twitteru.\nZamislite mjesto na Internetu sa pitanjima i odgovorima – upravo to je platforma za blogovanje Quora koja je izuzetno popularna kod poslovnih ljudi. Ukoliko ste stručnjak u nekom polju industrije, onda biste definitivno trebali razmisliti o tome da pišete na Quori. Možete birati između 300 000 tema i započeti svoj blog još danas. Quora.com će vam omogućiti da steknete mnogobrojnu publiku i svojim znanjem pomognete drugim ljudima.\n38 novih predloženih smajlija / Unicode


RTS :: Sveti Sava u stvaranju srpske kulture\nNauka Sveti Sava u stvaranju srpske kulture\nsreda, 27. jan 2021, 09:43 -> 09:56\nSveti Sava u stvaranju srpske kulture\n„A sred drveta nastanila se beše ptica slatkoglasna, krotka u sedenju, tiha u pesmama, vesela u cvrkutanju, jasna u šaptanju, jedna od mudrih ptica ljubavnih, slatki njegov detić, koji je nekada bio meni vezom rođenja brat, zvani Sava monah“ – iz „Hilandarske povelje“ Stefana Prvovenčanog.\nSrednjovekovno srpsko rukopisno nasleđe pruža nam priču o unutrašnjem čovekovom razvoju, idejama, umetničkim dostignućima, o temama koje su preokupirale književnost, bilo prevodnog, bilo originalnog karaktera.\nTaj vid izražavanja otelovljuje duh svetosavskog predanja i prenosi ga kroz vekove. Kroz njega se posredno i neposredno sagledava istorijski razvoj Srpske pravoslavne crkve i naroda. Izvesno je da epoha 13. veka nije bila početak u istoriji srpske književnosti, ali sa Svetim Savom i stvaranjem autokefalne Srpske pravoslavne crkve, srednjovekovna književnost dobija autentični izraz u okviru pravoslavnog sveta. Formiraju se i glavni književni centri rane nemanjićke Srbije - Hilandar, Studenica, Žiča, Mileševa, Peć.\nU naučnim razmatranjima o ulozi Svetog Save u stvaranju srpske kulture, a posebno u formiranju pravne strukture nemanjićke Srbije, veliki značaj imaju istraživanja Savinih književnih dela i pravnih spisa.\nPoznato je u kojoj je meri Sveti Sava osetio važnost kulta - počevši od formiranja kulta Simeona Mirotočivog i stvaranja svetorodne dinastije. Pa i kasnije, Savinim moštima su se u manastiru Mileševi vekovima klanjali pravoslavci i pripadnici drugih vera. Kult je prihvaćen i negovan i van granica srpskih zemalja u Grčkoj, Moldaviji, Vlaškoj, Bugarskoj, posebno u Rusiji. Primera radi, lik Svetog Save prikazivan je na freskama u bugarskim i ruskim crkvama. Savin nomokanon je i pre stvaranja kulta duboko ušao u duhovni i državni život kneževine Rusije. U slavu Svetog Save monah Lazar Hilandarac je u 15. veku postavio prvi mehanički sat na pročelje dvora u Kremlju. U enciklopediji svetske i ruske istorije „Ruski carski letopis", čiji je naručilac bio ruski car Ivan Grozni u 16. veku, život Svetog Save predstavljen je u nekoliko poglavlja.\nMnogi toponimi na našem tlu sadrže u sebi Savino ime, pre svega oni koji se vezuju za izvore, vode, stene ili sela. U narodnim umotvorinama je predstavljen kao monah, prosjak, čobanin, mudri starac, lekar. Zavisno od uloge koju je imao, postupao je kao sveprisutni svetitelj koji štiti, kao autoritet koji kažnjava grešne i nasilne i čudotvorac koji leči i krepi. U našem narodnom stvaralaštvu postoje mnoga predanja o Svetom Savi koja s vremenom postaju bogata riznica narodnog iskustva i hrišćanskih pouka shvaćenih na svojevrstan način.


Za bezbrižnu igru i miran san | Miniki\nBaršunasto, mekano, neodoljivo, asocira na spokoj i miran san – pažljivo birana posteljina za bebe jedna je od najvažnijih dodataka bebinom životu.\nSan, kao jedna od primarnih potreba svakog deteta, mora biti obojen, pre svega, najvišim kvalitetom – a tu na scenu stupa odgovarajuća dečija posteljina.\nNišta manje bitni nisu ni peškiri za bebe, mekani i delikatni. Takođe, portikle za bebe danas se proizvode u bezbroj različitih veličina, boja, dezena, sa zanimljivim natpisima… i neizostavni su aksesoar bebine svakodnevnice.\nZa male sanjare – mekana posteljina za bebe\nSa svakom novorođenom bebom, rodi se i jedno malo sunce. Toplina, svetlost, nežnost, samo su neke od odlika ovih predivnih malih bića. Bez obzira na to kakav je stil doma ili bebine sobe – posteljina za bebe može se savršeno ukopiti, izbori su nepresušni.\nKada je reč o isključivo vizuelnom delu, bez obzira na to da li se opredelite za raznobojne dezene ili minimalizam, svedenost ili jarke boje, oslušnite senzibilitet deteta, pa shodno tome donesite odluku. Nežni, pastelni tonovi deluju smirujuće, opuštajuće, prefinjeno, i veoma su laki za kombinovanje. Bebina posteljina svakako ne mora biti jednobojna, možete se opredeliti za nekoliko boja istovremeno. Posteljina za bebe može se kupiti pojedničano ili u kompletu – podloga, jastuk i prekrivač; ceo set može se koristiti za bebin krevet, ali i kolica ili bebinu korpu.\nDečija posteljina – u carstvu snova\nPosteljina za decu može biti elegantna ili krajnje jednostavna; ipak, najbitnije je da je udobna, mekana, od prirodnog materijala i uvek čista. Izbora i opcija je zaista mnogo – može se kupovati u kompletu ili odvojeno – donji čaršaf, mekano jastuče i jastučnica ili dodatno, ukrasno jastuče, jorganska navlaka i jorgan…Najbitnije je temeljno odabrati, i pažljivo ispitati kvalitet posteljine koja je od velike važnosti za zdrav i spokojan san deteta. Najbitniji je, svakako, materijal – koji treba biti 100% pamučan.\nPeškiri za bebe – mekani dodir pamuka\nSve što dolazi u kontakt za bebinom kožom mora biti najvišeg kvaliteta, bez i najmanje mogućnosti da na bilo koji način iritira ili izazove bilo kakvu neželjenu reakciju. Kupanje beba treba da predstavlja radostan čin koji će ih ostaviti srećnije, veselije, čistije, zdravije. Za vašu bebu uvek birajte prirodne materijale i najudobnije modele, čak i pri odabiru peškira. Pamučni, mekani peškir sa kapuljčom ili baršunasti mekani frotir – udobnost je presudna. Takođe, posebnu pažnju obratite i na boje, a svakako se preporučuju one umirujućeg efekta – poput nežno zelene, bebiroze i pastelno plave. Nećete pogrešiti ni sa tirkiznim tonovima, svetlo žutom, bež.\nZabavne i praktične portikle za bebe\nKada je reč o bebama, pored brojnih predivnih epiteta, jedan koji ih opisuje jeste i nepredvidivost.\nDok bezbrižno ušuškano spavaju, i njima i roditeljima je raj na zemlji, mir, tišina, spokoj.\nIpak, onog trenutka kada se probude bivajući spremne za akciju, izrazito je bitna i spremnost roditelja… Spremnost na sve očekivano i neočekiavno, spremnost da brzo reaguju, da brzo navuku, presvuku, zamene, skinu i operu.\nStoga je primarno da, pored zabavnih, šaljivih dezena i poruka, svaki dodatak za bebe – a posebno portikle – budu izrazito praktične.\nVažno je da portikle ne žuljaju, da ne stežu, da zabave. Sa rastom bebinih zuba dolaze i razni neočekivani momenti. U skladu sa tim, portikla je jedan od neophodnih pomoćnika svakog roditelja. Portikle za bebe – na vezivanje ili zakopčavanje, sa mušemom, pamučne, portikle na čičak, savitljive, tanke, mekane, prakične i lake za korišćenje, stvorene za prljanje ali još lakše pranje. Jednobojne ili multikolor, sa printom ili zanimljivih natpisa… izbori u neograničeni.\nU prirodi svake bebe jeste to da bude sigurna, spokojna, bezbrižna. Bebe su definicija savršenosti, a shodno tome – upravo takvo treba da bude i sve sa čime dođu u dodir.\nUkoliko ste ikada imali osećaj da ste dospeli u malu modnu bajku šećernih boja, nežnih dezena i specifičnog kroja – veoma je moguće da vas je oč...


Tihi odlazak doajena fotografije Ivana Milutinovića (1956-2020) - SPORTSKI ŽURNAL\nPolitikina kuća i Sportski žurnal ostali su bez doajena fotografije, jednog od najboljih srpskih fotoreportera – Ivana Milutinovića\nIvan Milutinović je preminuo u subotu na VMA posle višemesečne teške borbe s najtežom bolešću.\nŠezdesetčetvorogodišnji život posvetio je porodičnoj tradiciji pisanja istorije kroz slike koju je započeo njegov otac Žika Milutinović – od 1952.\nPolitikin fotoreporter čijim se fotografijama najstarija medijska kuća na Balkanu i danas ponosi.\nIvan Milutinović rođen je 26. maja 1956. Kao dete suočen očevim darom za fotografiju i brojnim nagradama za novinske i sportske fotografije svog oca: od Udruženja novinara Srbije (1954.), Šeste nagrade na svetskoj izložbi novinske fotografije u Hagu 1957, priznanjem za najbolju fotografiju na Svetskoj izložbi fotografija, takođe u Hagu 1957, Odlikovanjem Ordenom rada sa srebrnim vencem i Medaljom zasluga za narod 1965. i Zlatnom kamerom USNB 1986, Ivan je zavoleo i posvetio se poslu u kojem je učio od najboljeg...\nŠestogodišnji rad u Politici Ekspres predstavljao je idealnu praksu Ivanu Milutinoviću za novi izazov – početak rada u novoformiranom Politikinom listu – Sportskom žurnalu u maju 1990. U 34. bio je najmlađi od trojice zaposlenih u našoj redakciji.\n- Lako je vama novinarima, vas 100, a nas trojica fotografa... Kako sve da stignemo – umeo je da kaže, ali je uvek stizao sve da uradi i svoje fotografije sredi, ažurira, sačuva kao svedočanstva istorije.\nPrvi događaj u prvom borju Sportskog žurnala obeležio je fotografijama sa Čaira. Vraćajući se iz Niša u jednom trenutku zaustavio je „keca“ nasred autoputa.\n- Lakše mi je da slikam pet dana po kiši nego da čistim ove mušice sa šoferšajbne – prozborio je ostavljajući dilemu da li zaista govori istinu, a govorio je...\nSlikao je i po kiši, snegu, sparini, suncu. Novinari uglavnom ne shvataju težinu i odgovornost fotoreporterskog posla... Bar ne do određenog trenutka...\nU zimu 1990. utakmica Kupa UEFA Inter – Partizan mnogima je u Sportskom žurnalu otvorila oči, zlonamernima zapušila usta... Igralo se u predvečerje Dana Republike – 29. novembra, tekstovi su objavljeni s danom, fotografije s dva – zakašnjenja.\n„Šta ovaj piše, kakvi karabinjeri, gde može novinar da sedne pored klupe za rezerve i da još priča s karabinjerima? Čuj karabinjeri razgovarali na Đuzepe Meaca u Milanu“...\nDan kasnije, u fudbalskom sektoru pojavio se Ivan Milutinović i s vrata prozborio:\n- Dečko, imam jednu tvoju sliku iz Milana. Šta si, bre, pričao sa onim vojnicima – govorio je dok je rukom držao fotografiju kojom je ilustrovao hiljade i hiljade izgovorenih reči i dokazao autentičnost priče iz Milana.\nSvima u Žurnalu postalo je jasno da Ivan Milutinović nije fotoreporter koji se striktno drži zadatka da fotografiše duele i akcije s terena, bio je profesionalac sa osećajem za događaj, ambijent i sve što fudbalsku utakmicu čini zanimljivom, nekad i istorijskom.\nNaredne – 1991. angažovao ga je i „Rojters“. Paralelno, u slobodnom vremenu radio je za renomiranu svetsku agenciju i opet ga ljubomorni nisu razumeli...\nSve dok sankcije nisu stegle obruč oko naše države u kojoj je film za fotoaparate postao deficitarniji od ulja i kafe. Drugi nisu mogli jer nisu imali čime, ali, Ivan Milutinović je i tada punio stranice Sportskog žurnala.\nKad se pojavio digitalni fotoaparat i to u rukama „Milutinovića mlađeg“, stigao je i definitivni spas duela sa istorijskih sportskih događaja koje drugi nisu imali mogućnost da ovekoveče... Slikao je sve: fudbal, košarku, rukomet, džudo, boks...\nIspratio je Zvezdino osvajanje Kupa šampiona, slikao u Minhenu i Bariju, ali i u Ivanjici, Lučanima, Subotici...\nNagrade je dobijao slikajući običnim i digitalnim aparatima: „Zlatnu kameru“ Udruženja sportskih novinara dobijao je 1994, 2001, 2003. i 2004. godine. 2001, Snimak godine Udruženja sportskih novinara Jugoslavije, JU pres foto – dve prve nagrade 2003...\nIzreka Petra Petrovića NJegoša „Blago onom ko dovijeka živi, imao se rašta i roditi“ u životu Ivana Milutinovića ovekovečena je delima.\nU Politici – jednim od poslednjih: fotografijom sa Železničke stanice u Beogradu uz tekst „Otišao poslednji voz“ – 1. jula 2018. kao ilustraciju završetka jedne i početka nove epohe glavnog grada Srbije.\nOtišao je tako i naš – Ivan Milutinović. Tiho, gotovo nečujno...\nMandić: Titula prvaka sveta sa Srbijom, debi za Crnu Goru...


Dimitrov neutemeljene špekulacije oko slovenačkog non-papera nazvao "neodgovornim"\nDimitrov neutemeljene špekulacije oko slovenačkog non-papera nazvao “neodgovornim”\n„Neodgovorno je ulaziti u područje neosnovanih spekulacija o tome da li je postojao non-paper. Moramo gledati šta zvaničnici govore pred kamerama, šta kažu zvaničnici i premijer Slovenije Janez Janša“, rekao je Nikola Dimitrov, potpredsednik Vlade za evropske poslove Severne Makedonije, komentarišući navode da je Janša nezvanično poslao Briselu dokument koji predviđa redizajn granica bivše Jugoslavije, uključujući Severnu Makedoniju.\nNaglasio je da Severna Makedonija treba imati jasan stav po ovom pitanju, jer to predstavlja vrlo ozbiljnu stvar.\n„Radije bih iskoristio nagađanja balkanskih medija kao priliku da progovorim, jer će ovaj stav biti povučen, a zatim se vratiti. U Evropi nema promene granica; poslednja u Zapadnoj Evropi bila je razgraničenje Irske 1922. godine. Trebalo bi da pokušamo da granice učinimo što nevidljivijim i nerelevantnijim umesto da ih stavljamo u centar pažnje, jer je tozačarani krug. Sa trenutnom administracijom u Vašingtonu, videćemo nastavak američke politike prema Balkanu, pri čemu će ambasador Džejms Pardju pomenuti jedan od principa našeg Ohridskog sporazuma u kontekstu prethodnog pokretanja ovog slučaja, koji navodi da ne postoje teritorijalna rešenja nacionalnih pitanja“, rekao je Dimitrov za emisiju Jutarnje vesti.\nJanša je na Twitteru kritikovao Tanju Fajon, vođu slovenačkih socijaldemokrata i evropskog poslanika i Janšinu najverovatnije rivalku za mesto premijera na sledećim parlamentarnim izborima, za koje se očekuje da će se održati početkom ove ili sledeće godine, zbog navoda u vezi sa nezvaničnim dokumentom o BiH poslatim u Brisel.\n“Ako su izvještaji bh. medija i izjave o diplomama u regionu istiniti, to bi moglo biti vrlo štetno za Sloveniju”, rekla je Fajon i dodala da odgovor i objašnjenje traži od Janše. / ibna\nTokom pandemije povećan broj Grka pušača\nBugarska: Mutni izgledi za formiranje Vlade\nSlovenija: Predsednik Pahor se u Rimu sastao sa italijanskim predsednikom Matarelom\nHrvatska: Detalji zaplene 585 kilograma kokaina u luci Ploče\nBiH: IOM organizuje e-kurs za pomoć graničarima da rade kroz izazove COVID-a


Zdravstvene koristi od kefira | Bonapeti.rs\nZdravstvene koristi od kefira\nbonapeti.rs»Članci»Šta je zbog čega korisno»Zdravstvene koristi od kefira\nFotografija: Sevdalina Irikova\nNaziv kefir odnosi se na piće dobijeno fermentacijom zrna kefira u mleku. Njegova popularizacija i obnovljena slava su posledica novih istraživanja i otkrića o njegovim zdravstvenim koristima.\nKefir zrna ili kefir gljiva su poznati od davnina i korišćeni su za lečenje brojnih bolesti. Danas se ova praksa postepeno obnavlja. Na prvom mestu kefir je koristan za digestivni trakt. Ovo u nekim slučajevima ima i efekat mršavljenja i gubljenja težine.\nSve zavisi od smanjenja i povećanja vremena fermentacije, kao i od odnosa kefir-mleko. Redovan unos ublažava stomačne tegobe, smanjuje nadimanje, gasove, obezbeđuje urednu stolicu i zdrav sistem za varenje. Takođe smanjuje apetit za štetnu i nezdravu hranu.\nKoristi kefira se, međutim, tu ne završavaju. Istraživanja, koja su su još uvek u toku, već su dokazala da napitak leči neke vrste alergija, kožnih oboljenja, akni i kolitis. Preporučuje se za jačanje i održavanje zdravog imunog sistema, zahvaljujući svim korisnim bakterijama i vitaminima koje proizvodi.\nZdravo telo ima povećanu energiju i stvara osećaj zdravlja i mira. S druge strane, kefir ima funkciju da smanji anksioznost, depresiju i potištenost. Pozitivno deluje na srce i krv i reguliše pritisak. Dokazano je da kefir leči netoleranciju na laktozu.\nTretman tibetanskim gljivama eliminiše konzumaciju alkohola. U stvari, tibetanska pečurka se takođe koristi za lečenje alkoholizma. Ona može potpuno obnoviti metabolizam.\nNa taj način leči sve bolesti izazvane zloupotrebom alkohola. Legenda o kefirnim zrnima kaže da ih je u Evropu doneo poljski profesor izlečen od ciroze.\nKefir gljiva ima korisna svojstva zahvaljujući gljivicama i korisnim bakterijama koje sadrži. Osim toga, u kefiru se nalaze minerali i esencijalne aminokiseline, koje pomažu telu da se samo izleči i održava. Proteini u njemu su polusvareni, što ih čini lakšim za varenje.\nGeneralno, kefir je lako svarljiv. Čisti creva i snabdeva telo korisnim bakterijama, gljivicama, vitaminima, mineralima i proteinima. Kefir je čista, uravnotežena i zdrava hrana. Njegov unos održava zdrav i dobro funkcionišući imunološki sistem.\nZbog brojnih prednosti, kefir se koristi i za ublažavanje stanja pacijenata obolelih od side, sindroma hroničnog umora, herpesa, raka. Koristi se i za osobe koje pate od teške nesanice, depresije, hiperaktivnosti i nedostatka koncentracije.\nKefir održava uravnotežen unutrašnji ekosistem i obezbeđuje dugovečnost, tako što leči i održava dobro zdravlje.\nZdravstvene koristi od majorana\nZdravstvene koristi sirupa od agave\nZašto je koristan kefir?\nZdravstvene koristi kestenja\nKoristan napitak od artičoke\nKorisna supa od kopriva\nKorisni kolač sa slatkom od šljiva\nKorisna krem supa od bundeve\nKoristan čaj od šumske jagode


Čovjek koji je za 20 godina promijenio engleski fudbal...! | BN\nČovjek koji je za 20 godina promijenio engleski fudbal...!\nNjegova zaostavština veća je od osvojenih trofeja! Arsen Venger danas proslavlja 20 godina od dolaska na klupu Arsenala...\nFudbal 01.10.2016 | 20:00\nKada za 20 godina na trenerskoj klupi večitog kandidata za osvajanje titule osvojite samo tri šampionska trofeja, onda vas mnogi s razlogom mogu prozvati luzerom. Od poslednje titule Arsena Vengera sa Arsenalom prošlo je 12 godina, ali niko u klubu sa Emirejtsa ni ne pomišlja da iskusnom francuskom strategu pokaže izlazna vrata klupskih prostorija.\nJer, koliko god se mnogima to ne sviđalo, Venger je jedan od najboljih menadžera u poslednje dve decenije engleske Premijer lige. O njegovim delima ne govore samo ta tri šampionska trofeja, šest pehara FA kupa ili onih šest iz Komjuniti šilda. Njegov trag na Ostrvu je daleko dublji i može se reći da je imao revolucionarni značaj.\nEnglezima je predočio da fudbalom ne moraju da se bave samo oni sa besprekornim fizičkim predispozicijama, već da u njemu prednjače veštine. U klub je uveo nove metode treniranja i ishrane. Naredio je u klupskom restoranu da prestanu da služe hamburgere i čips, a zamenio ih je ribom, piletinom i pire krompirom, a umesto čokoladnog deserta uvedena je pita od jabuka.\nBio je prvi koji se usudio da u Engleskoj zaigra neki drugi fubal, sa više dodira, stil zasnovan na posedu lopte. Kada je 1996. godine stigao među Tobdžije, uz Ruda Gulita je bio jedini strani menadžer na Ostrvu, a danas 13 od 20 timova ima strance na svojim klupama. Dugo je gradio strategiju na dovođenju i stvaranju mladih igrača, ali je u jurnjavi za trofejima i to morao da promeni.\nAli, Vengerova zaostavština je veća od osvojenih trofeja.


PLAN BAJDENA I MERKELOVE U ČETIRI TAČKE: Šta možemo da očekujemo od zajedničke politike Vašingtona i Berlina | Novosti.RS\nOvako sagovornici "Novosti" tumače najvažnije zaključke koji je kabinet šefa nemačke vlade objavio posle razgovora Merkelove sa šefom Bele kuće, a u kojem se Zapadni Balkan, osim Rusije, Ukrajine, Kine, Irana i Avganistana pominje kao jedan od šest zajedničkih prioriteta u spoljnoj politici. Poseban akcenat stavljen je na revitalizaciju transatlantskog savezništva, uključujući NATO i EU, kao kamen temeljac kolektivne sigurnosti i zajedničkih demokratskih vrednosti.\nDiplomata Zoran Milivojević kaže, za "Novosti", da je više nego jasno da će Bajdenova administracija redefinisati odnose sa EU, pre svega sa Berlinom, i vratiti ih na pozicije iz vremena Baraka Obame:\n- Očigledno je da će Nemačka dobiti zeleno svetlo od SAD da u ime EU vodi glavnu reč kada je reč o ključnim temama u regionu. Pritisci na Srbiju će se nastaviti u dva pravca. Jedan je da se kosovsko pitanje reši na način za koji se zalažu zapadni centri moći, a to je priznavanje. Drugo je da se reši BiH, takođe na liniji zapadnih interesa, a to je federalizacija.\nSi i Putin, Foto Tanjug / AP\n- Naša pozicija je sada jača i naši argumenti oko KiM su dobili na težini, što pokazuje i to što je 18 država odustalo od priznavanja nezavisnosti Kosova. Državnost Kosova se nije potvrdila ni posle 12 godina i očigledno je da je to projekat koji ne može da zaživi. I globalni odnosi su se promenili, imamo multipolarni svet i problem KiM ne može da se reši bez Saveta bezbednosti UN i velikih sila. Srbija je stožerna država od koje zavise bezbednost i stabilnost na ovim prostorima i pritiscima i ucenama ništa se ne može rešiti. To je jasno i Vašingtonu i Briselu.\nSudbina vašingtonskog sporazuma\nPRVE naznake kakva će biti sudbina Vašingtonskog sporazuma posle promena u Beloj kući već je dao novi državni sekretar SAD Entoni Blinken, koji je u svedočenju pred Senatom poručio da Americi taj sporazum ne smeta.\n- SAD sigurno neće odustati od ekonomske dimenzije sporazuma, jer tako jačaju svoj uticaj na ovim prostorima.\nNeće menjati ni deo koji se tiče bilateralne saradnje SAD i Srbije. Ono gde očekujem neku vrstu revizije i pojašnjenje, to je zbog toga što se u sporazumu nigde ne tretira statusno pitanje Kosova. Očekujem jasniji stav Vašingtona i njegovo insistiranje na međusobnom priznavanju Beograda i Prištine - kaže Milivojević.\n- Imajući u vidu krute stavove nemačke diplomatije, koji ne ostavljaju kompromis oko ključnog političkog pitanja statusa KiM, perspektive za suštinski napredak u procesu normalizacije odnosa Beograda i Prištine bi time bile sužene. Zvanični Beograd ne bi trebalo da menja postojeći pristup, u kojem nastupa kao pouzdani partner i kredibilna pregovaračka strana, spremna na dijalog u svakom formatu i bolne kompromise na putu ka konačnom rešenju, ali ne i na ishod u kojem jedna strana mora da izgubi sve, da bi druga strana to isto dobila.\nVašington Berlin Angela Merkel pregovori Beograda i Prištine DŽozef Bajden


Mesečnik: Januar 2021. godine | AstroRiznica\nMesečnik: Januar 2021. godine\nod Bojan · Objavljeno 8. januara 2021. · Dopunjeno 9. januara 2021.\nNakon predaha za novogodišnje praznike, vreme je da vidimo kakve nam je konfiguracije na nebu pripremio januar 2021.\nSrećna vam Nova i sve najbolje! Pozdravili smo se sa, najblaže rečeno, napornom 2020. godinom. Čim je januar 2021. zauzeo svoju poziciju na novom kalendaru, s njim su se podigle nade da će ova godina biti bolja od prethodne. Svakako, za godinu dana ćemo suditi o tome kakva je odista bila.\nOvaj mesečnik za januar 2021. je trebao da bude objavljen 30. decembra. Međutim, smatrao sam da je dovoljno bilo priče i o Marsu i virusu i pobunama i kojekakvim čudesima, a posebno jer smo imali vrlo buran finiš godine u vidu velike konjunkcije i solarne eklipse. Treba malo odmoriti mozak od svega. Uostalom, nebesa se neprestano kreću, tako da ćemo imati tokom godine i više nego dovoljno materijala za priču.\nČesto sam to naglašavao u prethodnom periodu, ali da podvučem još jednom: astrološka godina počinje prvog dana proleća, a ne 1. januara. S tim u vezi, sve ono što su obećavali horoskopi prolećnog ingresa za 2020. godinu još će biti na snazi 3 meseca!\nJanuar 2021. će u svojim prvim danima biti relativno miran, bar što se neba tiče. Onda će 6. januara Mars preći u Bika (tj. već je prešao), konačno nakon 6 meseci provedenih u Ovnu. U ovom znaku će se zadržati do početka marta, a posebno će imati uticaja na oblasti saobraćaja i transporta, kao i sprovođenja zakona u praksi. S obzirom da će imati delimičan uticaj i na polje finansija, na prvom mestu novac stranih kompanija i ulagača, pomenute teme će biti važne u narednom periodu.\nTako možemo očekivati da bude određenih problema sa stranim kompanijama, investitorima i bankarskim sektorom, primenama nekih uredbi i odredbi na štetu građana. U simbolici Marsa su bune i protesti, pa opet u vezi s ovim temama možemo očekivati češća okupljanja i izražavanja nezadovoljstva, naročito zato što je Luna, vladarka naroda, u pomoćnom horoskopu u bliskom kvadratu sa ingresnim Marsom. U konačnici se nazire pozitivan (mada spor) pomak, biće postignuta neka dobra, kompromisna rešenja.\nNažalost, u ovom periodu možemo računati na veći broj saobraćajnih nezgoda i problema u transportu, nešto više vršnjačkog nasilja među decom prema kraju meseca i aktiviranje nekih starih, nerešenih problema u vezi sa prosvetom/obrazovanjem (ovo bi više bilo aktuelno u februaru).\nMerkur i Venera menjaju znakove 8. januara, tako da će Venera boraviti u Jarcu, a Merkur u Vodoliji gde će se zadržati duže vreme s obzirom da će krajem meseca napraviti zaokret.\nMerkuru je inače dobro u vazdušnoj Vodoliji (ne, nije u tom znaku egzaltiran niti može biti), a uz to će napustiti sunčeve zrake i ponovo biti vidljiv na noćnom nebu nakon zalaska Sunca – narednih desetak dana će biti povoljni za merkurijanske aktivnosti odnosno započinjanje stvari koje su u njegovoj simbolici.\nVenera je u drugačijoj poziciji – ona se priprema da nestane u sunčevom zagrljaju, pa još u Saturnovoj kući. To je možda dobar period da se napravi neki vid revizije u domenu odnosa s drugim ljudima, partnerima, prijateljima.\nDalje, Merkurova igranka bez prestanka. Najpre 9. januara će biti u kvadratu sa Marsom (tada će i Venera biti u prijateljstvu s Marsom), potom će sledećeg dana da se grli sa Saturnom, a onda 11. januara i sa Jupiterom. Imajući u vidu ingresni horoskop, svih ovih dana će biti aktuelne teme novca, na prvom mestu novca koji ima veze sa inostranstvom, ali i državnim novcem, podsticajima, penzionom i poreskom politikom.\nTreći i poslednji kvadrat 13. januara (na dan konjunkcije luminara) Marsa i Saturna deo je ciklusa započetog još krajem avgusta 2020. godine. Tada su napravili prvi kvadrat, potom je drugi bio u vreme retrogradnosti Marsa krajem septembra, a sada treći nakon što su obe planete promenile znak. Sve ono što je tada započelo i bilo u fokusu sada dobija svoj epilog, ali ne u skladu s očekivanjima jer su se stvari u međuvremenu promenile.\nKonjunkcija luminara, 13. januar 2021, 6 h, Beograd\nU videu u kom sam govorio o Marsu u Ovnu, pomenuo sam svojevremeno da sve konfiguracije koje smo imali nisu naklonjene protestima kod nas i da se to nešto malo energije koja se pokaže brzo utroši i raspe. Dok su neki najavljivali burnu jesen i buđenje naroda, ja sam tvrdio suprotno – da jednostavno neće biti dovoljno energije da se bilo šta konkretnije pokrene.\nSada, nakon ove treće kvadrature malefika, zamajac će se ponovo pokrenuti. Sporo doduše, ali će se pokrenuti. Konjunkcije luminara označavaju i nove početke, pa je i ta simbolika utkana u ovaj aspekt. I ta nova energija koja se budi neće biti ista kao ona od letos, biće to malo drugačije, sa drugačijim i konkretnijim ciljevima, organizovanije i ozbiljnije, i to ćemo videti u drugom delu godine. Tiha voda breg roni.\nNova konjunkcija luminara aktivira Marsa i Jupitera, tako da će u drugoj polovini januara i početkom februara ponovo u fokusu biti verska/religiozna pitanja i ljudske slobode. Govoriće se (premijerka i neki članovi parlamenta će se često pojavljivati) o novim zakonima koji su u pripremi, neki od njih će biti prilično kontroverzni i izazvaće reakciju javnosti.\nSunce ulazi u Vodoliju 19. januara (srećan solarni povratak svima koji ga imaju u tom znaku!), pa će biti u konjunkciji sa Saturnom 24. januara, a nedugo potom i sa Jupiterom 29. januara. Između svega toga, Mars će 23. januara napraviti kvadrat sa Jupiterom (sve u vezi sa već pomenutim temama), a Sunce i Luna će biti u opoziciji 28. januara.\nJanuar 2021. će na samom kraju začiniti Merkur, koji će sa 27. stepena Vodolije krenuti unazad. O efektima te retrogradnosti u posebnom videu.\np.s. ličnost meseca je glumac Nikolas Kejdž, evo njegovog horoskopa:\nNikolas Kejdž, 7. januar 1964, 5:30 h, Harbor City, CA, USA\nMesečnik: April 2019.\nod Bojan · Published 1. aprila 2019.\nMesečnik: Novembar 2020.\nod Bojan · Published 17. novembra 2020.\n8. januara 2021. u 23:55\nJedva sam docekala novi tekst. Vrlo koncizno i lepo objasnjeno. Bravo !\n10. januara 2021. u 10:24\nHvala, Tamara! 🙂


Ardes stubni ventilator sa daljinskim upravljačem AR5T1000 | ePonuda.com\nArdes stubni ventilator sa daljinskim upravljačem AR5T1000 cene\n- Ardes Stubni ventilator Model: AR5T1000 Sa daljinskim upravljačem LED displej Kontrolni panel Dimenzije: 30 x 30 x 105 cm 3 brzine rada Tajmer - 9h Horizontalna oscilacija Snaga: 45W Nivo buke: max 54 dB(A) Max brzina vazduha: 3.5 m/s.\nArdes Stubni ventilator Model: AR5T1000 Sa daljinskim upravljačem LED displej Kontrolni panel Dim.: 30 x 30 x 105 cm 3 brzine rada Tajmer - 9h Horizontalna oscilacija Snaga: 45W Nivo buke: max 54 dB(A) Max brzina vazduha: 3,5 m/s\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Ardes stubni ventilator sa daljinskim upravljačem AR5T1000 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Ardes stubni ventilator sa daljinskim upravljačem AR5T1000 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ventilatori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Ardes Ventilatori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Ardes stubni ventilator sa daljinskim upravljačem AR5T1000 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Ardes stubni ventilator sa daljinskim upravljačem AR5T1000. Pre kupovine, podatke za Ardes stubni ventilator sa daljinskim upravljačem AR5T1000 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Održana konferencija Summit uspješnih menadžera: Boyko Borissov ličnost godine - Akta.ba\n05.07.2018. 13:25 / Izvor: Akta.ba\nPred 38. svečanu ceremoniju uručenja prestižnih nagrada "Najmenadžer" u sarajevskom Hotelu Holiday jutros je održana tradicionalna Međunarodna poslovna konferencija pod nazivom Summit uspješnih menadžera regiona, sa glavnom temom "Regionalni razvoj i saradnja - investicije u jugoistočnoj i srednjoj Evropi i razvoj biznisa u regionu".\nGodišnja sarajevska manifestacija nagrada "Najmenadžer" - u čast biznisa - osim proglašenja najboljih od najboljih u biznisu iz regiona jugoistočne i srednje Evrope - protiče i u znaku razgovora i dogovora biznismena i predstavnika vlasti sa najviših nivoa o mogućim pravcima daljeg razvoja, unaprjeđenju ekonomije, bržem i većem regionalnom povezivanju, ekonomskim dometima i budućim šansama jugoistočne i srednje Evrope.\nNa tradicionalnoj međunarodnoj poslovnoj konferenciji, pored radnog dijela Konferencije, bilo je i svečano. Premijer Vlade Republike Bugarske, NJ.E Boyko BORISSOV, zbog službenih državničkih obaveza, bio je spriječen da prisustvuje svečanoj ceremoniji dodjele nagrada u večernjim satima, pa mu je nagrada "Ličnost godine" uručena na Konferenciji. Nj.E. BORISSOV je, stoji u obrazloženju Specijalnog žirija, kao predsjedavajući Evropske unije, jako mnogo pažnje i vremena posvetio Zapadnom Balkanu. Nagrada "Ličnost godine" se dodjeljuje za posebne zasluge državnicima iz regiona.\nPoslovnu konferenciju, po tradiciji, otvorio je Pane ŠKRBIĆ, predsjednik Organizacionog odbora i generalni direktor Projekta, koji je istakao da je ovo "tradicionalni godišnji skup najuspješnijih menadžera iz regi ona, na kome menadžeri i ostali učesnici dogovaraju konkretnu saradnju i nove investicije".\nOvom reprezentativnim skupu, između ostalih, obratili su se i Boyko BORISSOV, premijer Bugarske, Denis ZVIZDIĆ, predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, Valentin INZKO, visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu, Mirko ŠAROVIĆ, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, Ismir JUSKO, ministar komunikacij a i prometa u Vijeću ministara BiH, Stjepan MESIĆ, bivši predsjednik R Hrvatske, Zijad BEĆIROVIĆ, osnivač i direktor Instituta IFIMES iz Ljubljane, Safet GERXHALIU, predsjednik Privredne komore Kosovo, te Ana JORDANOVA, vlasnica i kreativna direktorica Vinarije STOBI iz Makedonije, Stjepan ŠAFRAN, vlasnik i generalni direktor kompanije METAL PRODUKT, Zagreb, Republika Hrvatska i mnogi drugi uspješni menadžeri iz cijele Evrope.\nUvodničari Konferencije bili su Žarko RADULOVIĆ, suvlasnik i direktor kompanije MONTENEGRO STARS HOTEL GROUP Budva, na temu "Investicije u turizam u zemljama JIE kao razvojna šansa regiona" i Zlatan MULABDIĆ, član Uprave kompanije ABC SOFTWARE DEVELOPMENT Sarajevo, na temu ,"IT tehnologije - šansa za razvoj regional\n#Summit uspješnih menadžera regiona\nHOTEL MONTENEGRO POŠTANSKI FAH 21 85310 BUDVA\nMETAL PRODUKT d.o.o. Sarajevo\nul. Put famosa bb 71210 Ilidža


Avio karte Beograd Palermo\nAvionske karte Beograd – Palermo\nRezervacija avio karte Beograd Palermo\nŽelite da rezervišete besplatno avio karte Beograd Palermo? Na pravom ste mestu. Rezervišite Vaš let za Palermo brzo i jednostavno na nekoliko načina:\nOnline rezervacija avio karte Beograd Palermo\nU svakom momentu na našem portalu možete napraviti besplatnu online rezervaciju avio karte Beograd Palermo.\nTelefonska rezervacija avio karte Beograd Palermo\nUkoliko iz nekog razloga ne uspevate da napravite online rezervaciju za let Beograd Palermo, molimo Vas da nas pozovete na naš broj +381 (0)62 4242 84 ili besplatno na broj 0800 400 104 kako bi smo napravili rezervaciju Vaše avio karte Beograd Palermo. Za Vas smo dostupni i preko vibera i Whatsapp-a.\nTakođe nas možete kontaktirati za sva druga pitanja, nedoumice i informacije vezane za let i kupovinu avio karte Beograd Palermo.\nPotvrda rezervacije avio karte Beograd Palermo\nNakon što izvršite rezervaciju avio karte Beograd Palermo, na meil koji ste ostavili prilikom pravljenja rezervacije, primićete potvrdu rezervacije zajedno sa instrukcijima za plaćanje Vaše avio karte. Iznos koji vidite na potvrdi rezervacije je iznos koji je potrebno uplatiti.\nAvio kartu je najčešće potrebno uplatiti istog dana kad je izvršena rezervacija, jer u suprotnom postoji mogućnost da avio kompanija otkaže Vašu rezervaciju ili da se promene cene letova Beograd Palermo. Ukoliko je karta po promotivnoj ceni, preporučujemo da uplatu izvršite neposredno nakon primljene potvrde rezervacije i osigurate Vašu kartu.\nJeftine avio karte Beograd Palermo\nKako bi ste osigurali što jeftinije avio karte Beograd Palermo, predlažemo Vam da Vašu avio kartu kupite / rezervišete dosta pre početka Putovanja, jer je veća verovatnoća da će te naći jeftinije karte.\nObzirom na to da je broj avio karata po najnižim cenama uvek ograničen, ukoliko pronađete let za Palermo koji Vam odgovara, odmah uradite i rezervaciju Vaše avio karte Beograd Palermo.\nPlaćanje avio karte Beograd Palermo\nNudimo Vam nekoliko mogućnosti da platite Vašu avio kartu za Palermo :\nTakođe Vaša avio karta Beograd Palermo se može platiti i iz inostranstva ako pratite instrukcije za devizno plaćanje iz potvrde rezervacije koju ste primili, s tim što u ovom slučaju može doći do određenih odstupanja u ceni avio karte, odnosno kursne razlike, ako je Vaša platna kartica izdata u inostranstvu.\nPromena avio karte za let Beograd Palermo\nUkoliko želite da promenite kupljenu avio kartu za let Beograd Palermo, važno je da znate da su sve promene moguće jedino u skladu sa važećim pravilnikom avio kompanije koja obavlja let i po tarifama koje određuje ista. Kako bi ste izbegli velike troškove za promenu avio karte, predlažemo Vam da Vašu avio kartu za let Beograd Palermo promenite što ranije, pre početka Putovanja.\nOtkaz avio karte Beograd Palermo\nUkoliko želite da otkažete avio kartu za let Beograd Palermo kontaktirajte nas kako bismo pokrenuli proceduru za refundaciju Vaše avio karte. Otkazivanje avio karte se vrši takođe u skladu sa pravilima tarife avio karte Beograd Palermo i u najvećem broju slučajeva vraća se samo iznos aerodromskih taksi.\nPutno zdravstveno osiguranje za let Beograd Palermo\nUkoliko ste već kupili avio karte Beograd Palermo, savetujemo Vam da obezbedite i putno zdravstveno osiguranje. Putem našeg portala možete brzo i lako kupiti online putno zdravstveno osiguranje, sa dodatkom koji pokriva lečenje od COVID-19.\nU cenu koju vidite nakon pretrage vaše avio karte Beograd Palermo najčešće su uračunate sve takse i ručni prtljag do 8 kg.\nUz određenu doplatu postoji mogućnost kupovine dodatnog prtljaga koji se predaje, a cena prtljaga zavisi od avio kompanije koja obavlja let Beograd Palermo.\nCena avio karte Beograd Palermo koju dobijete prilikom pretrage je trenutna i vrlo često može varirati u zavisnosti od toga kada je planirani termin putovanja ili kada se kupuje avio karta za Palermo. .\nInformacije o letovima Beograd Palermo\nDirektan let Beograd Palermo\nLet Beograd Palermo sa jednim presedanjem\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Beograd Palermo sa jednim presedanjem\nLet Beograd Palermo sa dva presedanja\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Beograd Palermo sa dva presedanja\nCena avio karte za direktan let Beograd Palermo\nTrenutno ne postoji direktan let Beograd Palermo već se letovi obavljaju sa jednim, dva ili više presedanja, u zavisnosti od kompanije.\nTrenutno nema letova Beograd Palermo sa jednim presedanjem.\nLet Beograd Palermo dva presedanja.\nTrenutno nema letova Beograd Palermo sa dva pesedanja.\nTrajanje Leta Beograd Palermo\nPunta Raisi – PMO, Palermo, Italija\nUkratko o Palermu\nSicilijanska prestonica, magični Palermo, oboriće Vas s nogu! Do Palerma iz Beograda možete preko Rima sa „Al Italia“, a ako Vaše putovanje isplanirate na vreme, Vaša avio karta će biti baš povoljna!\nMirisi i ukusi Sicilije Vas očekuju. Šetnja Via Roma ulicom, pogled ka „fontani srama“, Vaše oduševljenje Normanskom palatom i veličanstvenom Katedralom… Sve je to Palermo! I mnogo više! Palermo je sjajan sladoled, neverovatni mozaici katedrale Monreale, put ka seocu Korleone, odlazak do prleepog Ćefalu, poseta letovalištu Mondelo…\nPutovanje u Palermo će biti zaista pun pogodak! Obezbedite Vašu avio kartu na vreme, ukrcajte se na avion i uživajte!\nAvio karte Beograd - Palermo\nNapomena: Dole trenutno aktuelne ponude najjeftinijih avio karata na relaciji Beograd – Palermo. Obratite pažnju prilikom ptregade na period prodaje kao i period putovanja za koji su navedene ponude aktuelne. Broj mesta po promotivnim cenama je ograničen.\nPromocija Beograd – Palermo\nAvio Kompanije za Palermo (PMO)


Svi obroci u samo 12 sati od prve kafe - Penzin\nPočetna Magazin Godine Svi obroci u samo 12 sati od prve kafe\nNekada su i naučnici i majke imali istu mantru o redovnim obrocima tokom celog dana. Nova studija pokazuje da miševi kojima se ograniči vreme za jelo u toku dana ne pate od gojaznosti i metaboličkih problema, čak i ako se nezdravo hrane.\nFoto: Svinjska kolenica na praški način\nNaučnici sa Salk instituta za biološke studije u San Dijegu među mnogima su koji su ispitivali obrasce ishrane kod laboratorijskih miševa, kako bi utvrdili određene zakonitosti.\nJoš 2012. godine objavili su ispitivanje u kom su neki miševi jeli masnu hranu kad god su želeli a drugi su imali samo 8 sati vezano u toku 24 sata za ishranu. Prvi su se ugojili i dobili dijabetes, drugi nisu imali zdravstvenih problema.\nČitajte još na Penzinu:\nNeizvesna sudbina laboratorijskih miševa na anti-ejdžing dijeti\nU novoj studiji objavljenoj u decembru 2014. u časopisu Cell Metabolism (Time-Restricted Feeding Is a Preventative and Therapeutic Intervention against Diverse Nutritional Challenges) naučnici su ekperimentisali 38 nedelja sa odraslim mužjacima miševa koji su primali četiri dijete:\nvisokomasnu i visokosaharoznu\nuobičajen mišji obrok\nU svakoj od ovih dijetetskih grupa neki miševi su mogli jesti po ceo dan, neki u okviru 9, 12 ili 15 sati dnevno. Kalorijski unos hrane bio je identičan za sve miševe.\nNaučnici su vikendima čak dozvolili i malo labaviju dijetu za one miševe kojima je unos hrane bio vremenski ograničen. Nekoliko miševa koji su mogli jesti stalno prebačeni su na druge režime.\nDo kraja studije, miševi koji su jeli tokom celog dana bili su gojazni i lošeg metabolizma, slično kao u prvoj pomenutoj studiji.\nMeđutim, miševi koji su jeli 9 ili 12 sati bili su vitki i zdravi iako su jeli istu količinu hrane, nevezano za dijetu.\nDodatno, ispostavilo se da ograničavanje vremenskog intervala u toku dana za ishranu, ne samo da sprečava pojavu, već i otklanja gojaznost, kako je utvrđeno kod onih nekoliko miševa koji su promenili režim ishrane.\nZašto se tačno ovo dešava još se ne zna, ali izgleda da vremena obroka imaju više uticaja na životni ritam od svetlih i tamnih sati (dana i noći).\nNaučnici pretpostavljaju da će slični rezultati da se pokažu i kod ljudi, piše Njujork Tajms.\nŠta donosi Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga (mart 2015)