Ona teši i hrabri: Kiplingova pesma "Ako" ponovo na srpskom\n„Кad lažu o tebi“: Novi prepev kultne pesme „Ako“ na srpski\nKultura Autor:Miona Kovačević04. jun. 202119:08 > 13:45\nNa zvaničnom sajtu izdavačke kuće "Arhipelag" juče je objavljen novi prepev kultne pesme "Ako" Radjarda Kiplinga. O tome šta ga je navelo da se uhvati u koštac sa jednom od najpopularnijih pesama na svetu, kako iščitava njene poruke danas i da li je bolje Kiplingovo ili ovo naše vreme, razgovarali smo sa prevodiocem Dušanom Vojnovićem.\nČuvenu pesmu britansko-indijskog književnika i nobelovca Radjarda Kiplinga, napisanu oko 1895. a prvi put obavljenu 1910, na srpski jezik preveo je naš nobelovac Ivo Andrić. I od tada do danas nije postojala nijedna druga verzija.\nPrevodilac Dušan Vojnović je želeo da srpskim čitaocima još jednom skrene pažnju na pesmu, ovoga puta u prepevu koji je bliži versifikaciji i ritmu samog izvora, bez želje da se nadmeće sa Andrićem.\n– Poznato je da je ovo pesma utehe i ohrabrenja svima koji prolaze kroz teške trenutke u životu. Dugo je nisam čitao, a ranije sam to uvek činio u engleskom originalu. Znao sam, naravno, za Andrićev prevod, ali sam pretpostavljao da je neko tu pesmu već prepevao, jer prevod je, ipak, jedno, a prepev drugo. Stoga sam počeo da pretražujem po internetu, ali nisam ništa mogao da pronađem.\nPa opet, video sam da su naši ljudi, baš kao i Britanci, koji su ovu pesmu na nacionalnom izboru proglasili za najlepšu ikada ispevanu na engleskom jeziku, izuzetno vezani za nju. Nadam se da će im u ovom prepevu ona biti još bliža i još draža – kaže Dušan Vojnović za naš portal.\n(Prepevao: Dušan Vojnović, maj 2021. godine)\nVojnović nije bio obeshrabren činjenicom da se u Andrićevoj verziji pesma urezala u pamćenje mnogima, čak i onima koji nisu veliki ljubitelji poezije.\n– Ne mislim da je književnost, a pogotovo poezija, bilo čiji zabran. Štaviše, mislim da se Andrić, možda, zadovoljno smeška. On je učinio da je naši ljudi zavole, ja sam učinio da peva i nadam se da će je takvu zavoleti još više. I nema tu poređenja – smatra naš sagovornik.\nDušan Vojnović, prevodilac; Foto: Privatna arhiva\nDušan Vojnović je dugogodišnji predstavnik za štampu i medijski analitičar pri Savetu Evrope i Ujedinjenim nacijama, novinar, publicista i prevodilac koji danas živi i radi u Strazburu.\nPre toga je bio urednik i spoljnopolitički komentator Prvog programa Radio Beograda, sa velikim brojem spoljnopolitičkih komentara i intervjua objavljenih u srpskoj štampi i stručnim publikacijama.\nIako po obrazovanju magistar političkih nauka, specijalista za studije SAD, kao i profesor srpskog jezika i književnosti, za svoje najviše akademsko zvanje smatra maturu u Karlovačkoj gimnaziji.\nTamo se i susreo prvi put sa Kiplingovom pesmom.\n– Još kao srednjoškolac prevodilačkog smera u Karlovačkoj gimnaziji sam preturao po zbirkama engleske poezije. Odmah me je privukla. Čudno, a možda i ne, u tadašnjem poretku stvari, tada mi je zvučala krajnje uobičajeno. Danas, u eksploziji egoizma, liči mi na zabranjenu vrstu. A znači mi mnogo, čuvala me je u svim društvenim i ličnim krizama kroz koje prolazim. I čuvaće me dok sam živ – poručuje Vojnović.\nTo je pesma koja „hrabri, teši, diže posrnule životne borce i šalje poruku novim generacijama“.\n– Svako se može u njoj pronaći i ona pronalazi svakoga. Bilo da ste roditelj koji želi da se obrati svojoj deci, bilo da ste pali i treba da svoj život ponovo osmislite i podižete ga od nule, bilo da ste blaćeni, bilo da ste bolesni… I najsnažnije od svega, ako ste sve to odjednom – navodi Vojnović.\nKako je navedeno na sajtu „Arhipelaga“, Dušan je svoj prepev posvetio deci Marti i Petru. Radjard Kipling je pesmu pisao iz ugla oca koji se obraća sinu i daje mu mudre savete za ceo život.\n– Čitava pesma je savet, i to ne samo muškoj deci. Srpski očevi, pa i majke, svoje kćeri često od milošte zovu ‘sine’, što ne govori isključivo o prednosti muške dece, već i o tome da su im ženska deca jednako draga i važna kao i muška. Ipak, najvažniji stih nalazi se na početku zadnje strofe\nsa šezdeset bata snažnog trka sile\nPoruka je: svet je tvoj, ali ne dolazi ti na kućna vrata umotan u mašnicu ili u obliku čeka za kupovinu sa „Amazona“, sa kojim ćeš moći da biraš što god poželiš. Moraćeš da se boriš, voliš, padaš, patiš, dižeš i trčiš snažno, svih šezdeset sekundi tog divnog i teškog minuta – ističe Dušan.\nDžon Kolijer, Radjard Kipling, 1891; Foto: Wikipedia/John Collier\nU vreme kada je objavljena, pesma je pozivala na stoicizam viktorijanske ere: samodisciplinu i uzdržanost od pokazivanja emocija, primenjivanje takozvanog pravila „stiff upper lip“, u prenesenom značenju, stoički podnositi svaku tegobu.\nSve ove osobine smatrane su za vrline vredne nacionalnog ponosa, te ova pesma i danas ima važno mesto u britanskoj kulturi.\nMeđutim, poruke poput one da treba biti strpljiv, skroman, uzdržan, istrajan, odmeren… danas se mogu posmatrati i kao utopija, insistiranje na osobinama koje baš i nisu na ceni.\nBranka Krilović: Ljudi sa tri čula\n– Ne mislim da se radi o utopiji, ali se slažem da je postojeći sistem vrednosti koji nas gura ka otuđenju od drugih ljudi, a rekao bih prevashodno od svojih najbiližih; svet u kojem se ubrzano gube vrednosti porodice, sabornosti i ljudskosti, a promovišu egoizam, konzumerizam, dekadentnost svake vrste.\nUpravo suprotno, ovaj i ovakav svet koji se našoj deci obećava je utopija i nalazi se u sve snažnijem sukobu sa istorijski potvrđenim vrednostima, a često i sa elementarnim razumom.\nMislim da je naličje modernog sveta tek počelo da se ukazuje. Nadam se da otrežnjenje neće biti previše bolno, mada… – poručuje Vojnović.\nDušan Vojnović je do sada objavio dve knjige: „Čuvari zlatnog trougla – Uticaj medija na poslehladnoratovsku spoljnu politiku SAD“ i „Jugoslovenski antibarbarus“ zajedno sa Draganom Čolovićem, Kostom Krainčanićem i Božidarom Zečevićem, koja je prevedena na engleski, ruski i kineski jezik.\nTrenutno priprema prevod knjige Džordža Pekera „Naš čovek – Ričard Holbruk i kraj američkog stoleća“.\nNa pitanje planira li da prevede još neku Kiplingovu pesmu, kaže: „Možda neke druge engleske, ali za sada bih Kiplinga ostavio na miru“.\nDirektor izdavačke kuće „Arhipelag“, Gojko Božović, rekao nam je da je Dušan nedavno završio i knjigu svojih pesama.\n– Gojko je naš veliki pesnik i poetski znalac. Ako on bude rekao da je ta zbirka spremna za objavljivanje i da vredi, onda jedan poeta tardivus poput mene treba to i da prihvati. Čekam. Nadam se da neće biti previše strog – poručuje mu Dušan.\nA za kraj, poklanja nam jednu svoju pesmu:\nPosle vreće soli\nPokrio sam sramotu oca svojega\nDok mi se među teglama formalina\nBivši mozak cerio svojim razdelom\nZamirisao je sveže obrijan\nAli nije povukao vazduh kroj zube\nNije ga peklo\nZaboravio sam čarape\nNe valja to, rekoše\nProšla je otad vreća soli\nA ja još glavom\nU njegovu senku udaram\nDušan VojnovićIzdavačka kuća ArhipelagpesmapoezijaRadjard Kipling


VRATIO SE KUĆI IZ NOĆNE SMENE, PA ISPRED VRATA ZATEKAO ČUDOVIŠTE OD 2 METRA: Prvo sam pobegao i psovao, a onda sam pozvao policiju (FOTO) | Planeta | Kurir\nEKSPLOZIJA U BEČU RAZNELA ZGRADU: 14 osoba povređeno, čuju se krici ljudi 4\t614\n12.06.2019. 18:21h 12.06.2019. 18:21h\nMajkl Prestridž s Floride vratio se kući posle duge noćne smene kada je ispred vrata video ogromnog aligatora, dugačkog skoro dva metra.\n"Ono kad se vratiš iz desetosatne smene u šest ujutro i pronađeš OVO ispred praga", napisao je na svom Fejsbuku.\nKada su ga pitali šta je uradio u tom trenutku, rekao je: "Pobegao sam!! A onda sam, nakon što sam kratko psovao i smejao se, nazvao policiju da ga uhvate i pomere".\nStekao je utisak da je aligator izgledao ljutito pa nije hteo da se zadržava.\nZa aligatore je trenutno sezona parenja i traže potencijalne partnere.\nPOLICAJCI OSTALI BEZ TEKSTA: Devojka u helankama krila živog ALIGATORA! Na Floridi je sve moguće! (FOTO)\nSKOČIO MEĐU KROKODILE, IZAŠAO SA UGRIZIMA PA SKOČIO PONOVO: Potpuno LUDILO muškarca sa Floride niko ne može da objasni! (VIDEO)\nEKSPLOZIJA U BEČU RAZNELA ZGRADU: 14 osoba povređeno, čuju se krici ljudi zarobljenih u ruševinama, još se traga za žrtvama i ranjenima! (VIDEO) 4\t614


Mladi pokazali kvalitet, Kom i Vlahović vratili titulu na Zlaticu\nomladinska fudbalska liga\nIzabranici Nedeljka-Neđa Vlahovića su kolo prije kraja šampionske grupe A obezbijedili pehar pobjedom nad konkurentima - ekipom Mladost DG (3:2)\n3451 pregleda\t3 komentar(a)\nEkipa Koma pred odlučujući derbi, Foto: FK Kom\nOmladinci Koma su nakon jedne sezone vratili titulu prvaka Crne Gore u klupske vitrine. Izabranici Nedeljka-Neđa Vlahovića su kolo prije kraja šampionske grupe A obezbijedili pehar pobjedom nad konkurentima - ekipom Mladost DG (3:2).\nKom je iznenadio u šampionskoj grupi u koju je ušao kao šestoplasirana od osam ekipa sa sedam bodova zaostatka nakon regularnog takmičenje 16 klubova.\n- U avgustu sam preuzeo ekipu, to mi je prvi samostalni posao nakon što sam bio pomoćnik Raju Dragićeviću u seniorskoj ekipi Koma. Trebalo je vremena da se upoznamo, igrači priviknu na moj stil, ali i da selektiram prvi tim. Presrećan sam rezultatom, tim prije jer su u ekipi ostala samo dva igrača generacije 2003. godište, koja gubi pravo igre u ovom uzrastu naredne sezone. A igrao je Andrija Bulatović, tri godine mlađi. Zato će Kom i naredne sezone imati respektabilan tim - rekao je Vlahović i napomenuo:\n- No, to nije cilj, već priprema za seniorsku ekipu i šest igrača smo iz ekipe priključivali A timu u Drugoj ligi, vodeći računa o minutaži. Lazar Knežević, Lazar Stanišić, Uroš Bulatović, Petar Radičković, Marko Lubarda i Andrija Radonjić su uz titulu stekli i seniorsko iskustvo. Sve minute odigrali su Vuk Bubanja, Pavle Vujošević i Balša Medenica, ali nije bilo prostora da se i oni oprobaju u seniorima. Bili smo prava grupa i naravno da su svi igrači jednako zaslužni. Posebno značajna je uloga Dejana-Džoga Rabrenovića, koji vodi sve škole od pjetlića, selektira za kadete, omladince i trenera koji su radili sa mladim uzrastima - kaže Vlahović.\nKom pred posljednji duel sa Budućnosti ima i nedostižnu gol-razliku i bolji međusobni odnos sa Mladosti DG, koja ima tri boda manje.\nfoto: FK Kom\n- Bilo je ovo lijepo iskustvo, pretekli smo Mladosti DG Minje Ljumovića, koji je sa Komom bio prvak dvije sezone ranije. Talenta ima, ali baza je ograničena u maloj zemlji a ovo je težak posao i sve manje je spremnih za toliko odricanja. Uz to, nisu ni izvori finansiranja sigurni da bi moglo da se posveti samo sportskom sektoru i razvoju talenta. A zahtjevi su veliki, jer treba obezbijediti 100 bonus igrača za dvije najjače seniorske lige. Ipak, ima uspjeha - primjer je Viktor Đukanović iz Budućnosti, koji je sezonu počeo kao omladinac, a došao do A selekcije Crne Gore i ostvarenja snova. I Podgorica igra lijepo i zaista mi se sviđa njihov rad - priča nekadašnji reprezentativac Crne Gore.\nVlahović ima A licencu, nada se skorom konkursu za najveći, Pro nivo.\n- Još kao igrač sam položio za B, a oprostio se od igranja danom polaganja za A licencu prije 1¸4 mjeseci. Ukoliko propisi budu najavljeno promijenjeni da vodim seniorski tim Druge lige sa sadašnjom diplomom, volio bih da se oprobam. U suprotnom - sačekaću. Sezona, uostalom, još nije gotova i do tada nema razgovora. Važan je i rad sa mladima - zaključio je Vlahović.\nNedeljko VlahovićFK KomOmladinska fudbalska liga\n27.06. 13:29 h\t33885\n27.06. 10:52 h\t21742\n27.06. 08:39 h\t20335\n27.06. 16:55 h\t18572\n27.06. 17:08 h\t13113


VELIKO OTKRIĆE: Grad u Srbiji leži na ogromnom bogatstvu - OVO JE PRONAĐENO | Borba Info\nHome/Fakti/VELIKO OTKRIĆE: Grad u Srbiji leži na ogromnom bogatstvu – OVO JE PRONAĐENO\nVELIKO OTKRIĆE: Grad u Srbiji leži na ogromnom bogatstvu – OVO JE PRONAĐENO\n25/05/2020\tFakti Leave a comment\nAustralijska kompanija je tokom istraživanja na području Rekovca, nedaleko od Jagodine otkrila indikatore koji upućuju na mineralizaciju bora i litijuma.\nTo su elementi koji su nezamenljivi u sektoru proizvodnje baterija i vozila na električni pogon.\nOva kompanija ima i pet koncesija za istraživanje zlata u Peruu, gde su pronašli značajne rezerve plemenitih metala, ali i u Austriji, gde su, nedaleko od mesta Volsburg pronašli ležište sa 11 miliona tona rude litijuma, prenosi Sputnjik.\nU ovoj australijskoj kompaniji napominju da su rezultati kod Rekovca veoma slični onima koje je Rio Tinto pronašao nedaleko od Loznice, a reč je o ležištu koje u sebi krije 10 odsto svetskih rezervi litijuma.\nPrevious Ruskog doktora odlikovao Putin: U Rusiji postoje lekovi koji produžavaju život za 40 godina\nNext Nastavnica dobila otkaz jer je učila đake da idu na litije i da crnogorska nacija ne postoji


FATALNA MILICA PRAVI HAOS U GORNJEM MILANOVCU: Zbog nje se hvataju za glavu, meštani je optužili da RASTURA BRAKOVE! | Društvo\nFATALNA MILICA PRAVI HAOS U GORNJEM MILANOVCU: Zbog nje se hvataju za glavu, meštani je optužili da RASTURA BRAKOVE! | Mondo Portal\n28. februar, 10:05\nFATALNA MILICA PRAVI HAOS U GORNJEM MILANOVCU: Zbog nje se hvataju za glavu, meštani je optužili da RASTURA BRAKOVE! 32 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Lana Stošić 10.10.2020. / 21:19 21:26\nNa pomen fatalne Milice P. (26) iz okoline Gornjeg Milanovca policajci, tužioci, sudije i lekari redom se hvataju za glavu!\nOva žena podnela je više od 300 prijava protiv državnih službenika iz Milanovca i Čačka u poslednje tri godine, praktično protiv svakog ko joj se nije svideo ili joj se zamerio, a čak 30 poznanika lažno je optužila da su je tukli i silovali!\nIako su sve ove prijave neosnovane ili lažne, policajci i tužioci su po sili zakona morali da se bave njima, pa su izgubili ogromno vreme i trud zbog suludog Miličinog hira da ih zatrpava poslom. To što je protiv nje podneto nekoliko krivičnih prijava zbog lažnog prijavljivanja kao da je ne dotiče.\nSvakodnevno šalje prijave |\n30 PUTA PRIJAVILA SILOVANJE! Ženu iz Gornjeg Milanovca "zlostavljali" policajci, lekari, komšije... Ljudi u strahu!\nU policiji su potvrdili da je Milica samo u septembru protiv raznih ljudi podnela novih 20 prijava, koje tek treba da se zavode i da se po njima postupa.\nU istoriji policije ovog dela Srbije ne pamtimo ovakav slučaj! U Gornjem Milanovcu gotovo da ne postoji policajac, sudija ili tužilac kom ona nije našla neku zamerku, koja je okončana krivičnom prijavom. Ipak, najgore su prošli njeni prijatelji i poznanici koje je optužila za silovanje, jer im je na pravdi Boga ugrozila i život i brak, rekao je izvor.\n"Molim vas da me ništa ne pitate o toj ženi!" , rekao je jedan Miličinih poznanika iz Čačka. Pristao je da ukratko kaže šta je doživeo:\n"Video sam je samo jedanput u životu, na par minuta, i to u restoranu u kom sam pio pivo sa njenim tadašnjim mužem. Kada je stigla prijava da sam je silovao, umalo me infarkt nije ubio! Policija me je ispitivala, prošao sam agoniju, ni kriv ni dužan... Naravno, za tu prijavu je saznala i moja žena, jedva sam spasio brak..."\nU čačanskoj policiji objašnjavaju da nijedna Miličina prijava za silovanje nije dokazana. Ona nikada, ni u jednom slučaju nije priložila nalaz ginekologa niti bilo koji drugi materijalni dokaz koji bi potkrepio njene tvrdnje.\nInače, Milica je zbog navodnog maltretiranja, silovanja i zlostavljanja prijavila brojne policajce u Milanovcu i Čačku i mnogi od tih postupaka su još u toku. Na meti prijava su bili i lekari, socijalni radnici, a njima je zamerila maltretiranje, zlostavljanje i slično.\nU Višem tužilaštvu u Čačku potvrdili su da Miličinih prijava ima na stotine.\nU Gornjem Milanovcu takođe, s tim što tužilaštvo u ovom gradu priprema krivičnu prijavu protiv nje za lažno prijavljivanje. Međutim, pre toga mora se rešiti i slučaj "silovanja" načelnika policije, jer je i on na Miličinom spisku tuženih.\nPOGLEDAJTE SNIMAK HAPŠENJA: Pomoćnica ministra uhvaćena tokom primopredaje! (VIDEO)\nČULI SMO KAKO VOZ SVIRA I VIDELI ŽENU NA PRUZI: Teška nesreća na pružnom prelazu kod Čačka! Jedna osoba stradala!\ngornji milanovac žena policija


4. maj 2021. 4. maj 2021. Branislav Bubanja\nAmazon je jedna od malobrojnih kompanija koje su profitirale od pandemije korona virusa, prvenstveno zahvaljujući povećanom obimu online kupovine. U poslednjem finansijskom izveštaju ove kompanije navodi se da je ona u zadnjih godinu dana zaradila više nego u prethodne tri godine zajedno.\nOd aprila 2020. godine, do 31. marta ove godine, Amazon je ostvario profit od 26.9 milijardi dolara, dok je u periodu od 2017. do 2019. godine ukupan profit bio 24.7 milijardi dolara. Prema tom izveštaju, prodaja je u prvom kvartalu ove godine porasla za 44 procenta (108.5 milijardi dolara prometa), u odnosu na isti period prošle godine (75.5 milijardi dolara).\nNajveći uticaj na povećanje prometa uticao je ogroman porast online prodaje. Pored nje, veliki udeo ima i Amazon Prime servis koji je dostigao 200 miliona korisnika i rast od 32 procenta. AWS (Amazon Web Services) divizija generisala je 13.5 milijardi prometa, što je 12 procenata ukupnog prometa kompanije.\nTagovi: amazon, pandemija, profit, rekordan profit, zarada\n← Komentar: Cene otišle u nebo\nGoogle Asistent će vam omogućiti da ga naučite da izgovara neobična imena →


Sa Dodikom nema ko da 'sjedi': Politika blokada pred svojim krajem\n12.10.2021 / 10:41 Politika - Izetbegovićevo odbijanje\nBlokada državnih institucija, prijetnje otcjepljenjem, ukidanjem Oružanih snaga i drugih institucija na državnom nivou, formiranje vojske RS, dovele su Dodika na put sa kojeg, sve su prilike, nema povratka.\nTaj put, po riječima specijalnog predstavnika SAD-a za Zapadni Balkan Gabriela Escobara, vode RS i njene građane u izolaciju i ekonomski očaj. Američke sankcije spremne su pratiti i druge najmoćnije evropske države, a grupa poslanika Evropskog parlamenta uputila je zahtjev evropskom komesaru Oliveru Varhelyiju da se uvedu finansijske sankcije entitetu RS kroz uskraćivanje sredstava iz IPA fondova sve dok traju blokade.\nOsjetivši pritisak mobilizirane međunarodne zajednice, Dodik se pokušao još jednom prestrojiti i izlaz naći u ponudi lideru SDA Bakiru Izetbegoviću za sastanak bez stranaca. Bio je to ozbiljan ispit za Izetbegovića koji je odbijanjem sastanka razotkrio Dodikovu inferiornost, te pokazao da zna razumjeti suštinu trenutka i reagovati liderski. Uz to, Izetbegović nije podlegao "dobronamjernim" savjetima dijela sarajevske javnosti o nužnosti razgovora i iznalaženja kompromisa. Naime, kakvi bi se to kompromisi i ustupci mogli praviti sa i prema onima koji krše Ustav Bosne i Hercegovine!?\nIspravno je zaključio da je aktuelna blokada problem između OHR-a i Milorada Dodika, te potcrtao da nema namjeru sjediti u troje s njim i Draganom Čovićem dok se blokade ne otklone i ne usvoji budžet države. Time je oborena i teza o nefunkcionalnosti BiH, jer je ona zapravo uzrokovana politikom blokada koju provodi upravo Dodik.\nMilorad Dodik je danas taj koji treba napraviti ustupke i ne mora. Druga opcija je nastavak blokada i konačni pad politike po kojoj je Dodik danas od cijelog civiliziranog svijeta prepoznat kao remetilački faktor i promotor ideja koje destabiliziraju region.


Za Braničevski okrug na snazi žuti meteoalarm - Boom93\nZa Braničevski okrug na snazi žuti meteoalarm\nRepublički hidrometerološki zavod je za teritoriju Braničevskog okruga proglasio žuti meteoalarm zbog prognizirane jake kiše.\nPrema prognozi RHMZ-a za okrug prognozorane su padavine veće od 20 litara po metru kvadratnom. Ovakvo vreme može izazvati probleme u saobraćaju i u poljoprivredi, kao i mogućnost odrona. Iz zavoda savetuju da je potreban oprez ako planirate aktivnosti koje su izložene meteorološkom riziku. Treba nastaviti sa informisanjem o očekivanim meteorološkim uslovima.\nPrema prognozi portala Weather2umbrella u Požarevcu se danas ne očekuje jača kiša. Jače padavine su prognozirena za vikend.\nDanas počinje drugi upisni krug\nDanas bez vode Porečka ulica


"Lungo Mare Sveti Stefan" je takođe jedan od važnih infrastukturnih projekata koji će se realizovati u narednom periodu. U Planu investicionih aktivnosti za 2022.godinu, Javno preduzeće za upravljanje morskim dobrom Crne Gore je predvidjelo određena finansijska sredstva u iznosu od 20.000,00 eura za razvoj projekta "Lungo Mare sveti Stefan". U pitanju je šetališna staza iznad gradske plaže. U ovoj godini planirali smo izradu geodetske podloge postojećeg stanja i preklapanje idejnog rješenja koje imamo iz 2011.godine. Ovo je vrlo značajan projekat za opštinu Budva i bitno je započeti prve korake. Nadamo se da ćemo brzo imati glavni projekat kako bi krenuli sa realizacijom istog, izjavio je Rukovodilac Službe za uređenje i izgradnju Javnog preduzeća "Morsko dobro", Vukašin Mijatović.


"Dobričin prsten" uručen Mirjani Karanović | Autonomija\n„Dobričin prsten“ uručen Mirjani Karanović\nU odluci žirija, koju je pročitala predsednica Vida Ognjanović, navodi se da su impozantni glumački opus Mirjane Karanović na sceni i na velikim i malim ekranima, uz desetine domaćih i stranih nagrada i priznanja, "odavno nadrasli svako prigodno slovo"\nNagrada za glumu „Dobričin prsten“ za 2019. godinu uručena je u sredu uveče glumici Mirjani Karanović posle predstave „Mamu mu… ko je prvi počeo“ u Jugoslovenskom dramskom pozorištu.\nKaranović je rekla da je kao dete želela da bude posebna, da je kao i njena majka želela da bude bolja i da je gluma to što je čitavog života držalo i da zna da je zbog glume bolja. „To su svi ti likovi koje sam odigrala koji su me nečemu naučili i negde vodili, svi ljudi sa kojima sam radila, moji partneri, reditelji, koji su testirali moju ljudskost i terali me da ispitujem sebe“, rekla je Karanović.\nOna je istakla kako se trudi da bude istinita na sceni, jer je scena njeno mesto, na kojem je ona „kraljica“, dok u životu to često nije. Istakla je da ima planove i da treba još da zasluži i opravda nagradu za životno delo.\nU odluci žirija, koju je pročitala predsednica Vida Ognjanović, navodi se da su impozantni glumački opus Mirjane Karanović na sceni i na velikim i malim ekranima, uz desetine domaćih i stranih nagrada i priznanja, „odavno nadrasli svako prigodno slovo“.\nOna je, kako se navodi, „bez uzmaka siloviti autoritet u osvajanju gledališta“, te da je njena prva uloga najavila glumicu kojoj se mora verovati. „Nju je zanimalo široko polje igre čija joj širina dozvoljava da ne reciklira i ponavlja svoja već oprobana i dobro prihvaćena rešenja. Zato je vazda bila prva i uspešna u osvajanju hrabrijih pozorišnih oblika, drugačijeg načina igre, slobodnijih ideja i nepredvidivih ritmova i mešanja dokumentarnog i izmišljenog“, navodi se u obrazloženju. Odigrane uloge Mirjane Karanović su „daleko od toga da budu blago šatirani autoportreti iste glumice“, već je to „velika kolona do suprotnosti različitih žena, od nepismene seljanke Petrije do antičke heroine Fedre, od namučene krojačice Sene, do razmetljive, pomodne rodoljubice Zelenićke, od sluđene Živke Ministarke do eruditne esejistkinje Isidore Sekulić“.\n(FoNet/N1, Foto: mc.rs)


TABLICE VIŠE NE PRIČAJU SRPSKI - NOVE REGISTARSKE TABLICE - Beograduživo.rs\nNaslovna»INFO»Saobraćaj»TABLICE VIŠE NE PRIČAJU SRPSKI – NOVE REGISTARSKE TABLICE\nTABLICE VIŠE NE PRIČAJU SRPSKI – NOVE REGISTARSKE TABLICE\nAutor NR InTeam /\t 26. jula 2017. Saobraćaj\nPrema poslednjim izmenama i dopunama Pravilnika o registraciji motornih i priključnih vozila, registarske tablice će ubuduće biti bez suglasnika Č, Ć, Š, Ž, Đ i slova koja ne pripadaju našem pismu – Y i W. Slovo X međutim ostaje. Ova slova su do sada zadavala muke svim vozačima posebno prilikom plaćanja parkinga.\nIz MUP-a navode da se ova odluka ne odnosi na oznake registarskih područja odnosno grada. Takođe navode da se ove izmene odnose na registarske tablice koje se izdaju za putnička vozila, teške četvorocikle, trolejbuse, autobuse, teretna vozila, priključna vozila, motokultivatore, traktore i radne mašine, kao i priključna vozila za traktor.\nRegistarske tablice koje su izdate do dana stupanja na snagu ovog novog pravilnika, važiće do roka za zamenu tablica po kome su i izdate.\nPRETHODNA VESTZVANIČNI KURS NA DAN 26.7.2017.\nSledeća vest UPOREDNI KURS U BEOGRADSKIM MENJAČNICAMA NA DAN 26.7.2017


A Secret Weapon For aukcija stecaj\nJuly 12, 2019, 3:01 am / dantedqalv.tinyblogging.com\nU potrazi ste za unikatnim nakitom koji ce te bas vi da nosite. Dodjite i posetite odlicnu antikvarnicu JELENA koja ce vas sigurno oduseviti svojim sirokim asortimanom proizvodima.\nKakav je osjećaj kad vas loptica pogodi u glavu pri brzini od oko a hundred and sixty km/h? Ovaj tenisač to dobro zna\njavnoj prodaji kao sekundarne sirovine (otpadna vozila iz kojih nisu odstranjene tečnosti i druge opasne materije -spisak broj ten i havarisana i nekompletna vozila i motori - spisak broj nine).\nZanima me da li ste zaintresovani za tako nesto, u solidnom je stanju(mislim na korice) listovi, tekstovi i slike i crtezi su check here u odlicnom stanju s obzirom na godinu kada su nastali. Hvala.Milan\n- To je očito zato što su galeristi ljubomorni jer sam superuspješan. Proganja me se već deset godina, pa ništa.\nPutem elektroničke pošte ćemo vas obavještavati o najboljim ponudama strojeva i najzanimljivijim on line aukcijama. Ovo je usluga koju možete read more odjaviti u bilo kojem trenutku.\nS obzirom na to da korisnici učestvuju u on the web aukciji, neće biti pod izloženi nikakvim pritiscima here da odustanu od učešća u aukciji, niti postoji mogućnost da organizovanom međusobnom akcijom utiču get more info na to da cena na aukciji bude niža. Korisnici koji kupuju predmete na ovaj način, uvek kupuju predmet za onaj iznos za koji su i spremni da ga kupe.\nMaksimalan broj ponuda za jedan Whole lot je prikazan pored svakog Whole lot-a. Povećanje vaše ponude je moguće jedino u lokalnoj valuti, BAM.\nPrva javna prodaja može se održati samo ako na njoj učestvuju najmanje tri ponuđača, koja su blagovremeno uplatila kauciju.\nComments on “A Secret Weapon For aukcija stecaj”


Evropa to si ti, Evropa, to je Novi Pazar - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Vijesti Evropa to si ti, Evropa, to je Novi Pazar\nEvropa to si ti, Evropa, to je Novi Pazar\nNa gradskom šetalištu u Novom Pazaru organizovana je ulična akcija kampanje ”Evropa to si ti” gde su se građani mogli upoznati sa pravim evropskim vrednostima, standardima i praksama.\nNa ovom događaju, organizovana je i konferencija gde su prisutni imali priliku da se informišu o tome na koji način je približavanje EU korisno za razvoj južne i jugozapadne Srbije i za građane pre svega.\nNakon Leskovca, Vranja i Prokuplja, u Novom Pazaru je predstavljen projekat Evropa to si ti, sa porukom, Evropa, to je Novi Pazar. Kampanja se sprovodi kako bi se građanima približila tema evropskih integracija i vrednosti.\nU okviru akcije organizovan je i glasanje za najbolje fotografije sa konkursa, koje simbolizuju i promovišu vrednosti lokalnih zajednica. Kampanju ”Evropa to si ti” finansiraju Evropska unija, Vlada Švajcarske i Vlada Republike Srbije preko programa evropskog partnerstva sa opštinama EU Progress a sprovodi je BIRN u saradnji sa Executive Group i Edukativnim centrom iz Leskovca.\nPrethodni tekstVasiljević: U boljoj smo poziciji od Radničkog i BSK\nSledeći tekstAmbasador Francuske u poseti gradonačelniku Mahmutoviću


HIPOKRAT - Stranica 50 od 51\nMasturbacija – greh ili prirodna pojava iz ugla psihologije i psihoterapije\n20. maja 2016.\tHIPOKRAT, ZDRAVLJE 3\nSa stanovišta religije, masturbacija je greh ali posmatrana iz ugla nauke, masturbacija je prirodna pojava koju svi normalni ljudi doživljavaju i upražnjavaju. Abnormalna pojava je jedino u slučajevima kada sama sebi postane cilj, otkriva nam Ana Jovanović, kognitivno bihejvioralni psihoterapeut na poslednjoj godini supervizije\nOni su budućnost niške medicine\n18. maja 2016.\tHIPOKRAT, ZDRAVLJE 0\nZnanje koje su pokazali iz interne medicine , ginekologije, pedijatrije i hirurgije Mariji Topalović, Mladenu Brzakoviću, Marku Stevanovića, Aleksandru Đorđeviću i Milanu Petroviću donelo je treće mesto na internacionalnom takmičenju u Novosibirsku\nStela Prgomelja – Položaj osoba sa dijabetesom je veoma nezavidan\n17. maja 2016.\tHIPOKRAT, ZDRAVLJE 0\nDijabetološki savez Srbije prikupio 2.500 potpisa podrške građana Srbije za ukazivanje na probleme osobama sa dijabetesom. O cilju akcije, problemima i potrebama osoba sa dijabetesom kao i ukazivanje nadležnim institucijama Republike Srbije na potrebe adekvatnog lečenja i kontrolisanja dijabetesa za Sanu govori Stela Prgomelja, potpredsednica Dijabetološkog saveza Srbije\n16. maja 2016.\tHIPOKRAT, ZDRAVLJE 0\nVeliki skup srpskih kardiologa na Kopaoniku\n15. maja 2016.\tHIPOKRAT, ZDRAVLJE 0\nU organizaciji Klinike za kardiovaskularne bolesti KC Niš od 12. do 14. maja na Kopaoniku održan je simpozijum pod nazivom ” Dijagnostika i terapija akutnih kardiovaskularnih bolesti”


Nova Fiesta - akcijska cena već od 9.990 evra\nObjavljeno 22.05.2018. u 12h\nU prodajno-servisnom centru Grand Motors-a, na adresi Bulevar Vojvode Stepe 50 u Novom Sadu, potencijalni kupci i zaljubljenici u Fordove automobile imaju mogućnost da se detaljno upoznaju s novom Fiestom i dobiju sve informacije o ovom modelu, koji se nudi po akcijskoj ceni od 9.990 evra za ograničen broj vozila.\nVozila su dostupna za brzu isporuku, a kao posebnu pogodnost treba istaći ponudu za pravna lica koja obuhvata leasing bez učešća na 48 meseci.\nTakođe, obezbeđena je test vožnja za zvakog ko je zainteresovan, kako bi se i na licu mesta uverili zbog čega je Fiesta najprodavaniji mali automobil u Evropi, ali i najpopularniji Fordov model u Srbiji. Za statičko upoznavanje dostupna su vozila izložena u prodajnom salonu.\nPosetioci Grand Motorsovog prodajno-servisnog centra imaju i mogućnost da se informišu o mogućnostima Fiestine „personalizacije“, odnosno kombinovanja osnovnih i dodatnih paketa opreme, kako bi budućeg „mezimca“ maksimalno prilagodili svojim potrebama i estetsko-funkcionalnim kriterijumima.\nTagovi:akcija, ford fiesta, grand motors


Kapsaicin iz ljute papričice reguliše masnu jetru i štiti ćelije od oštećenja\nIstraživači su zaključili da kapsaicin smanjuje akumulaciju masti u jetri i reguliše oksidativni stres izazvan namirnicama sa visokim udelom masti i alkoholnim pićima.\nKapsaicin je aktivno jedinjenje koje se nalazi u različitim vrstama ljute paprike. Odgovoran je za njihovu začinjenost, ali i za zdravstvene koristi koje imaju.\nJedna od najistaknutijih stvari po kojoj je kapsaicin poznat je njegova sposobnost ublažavanja bolova. Nekoliko studija je pokazalo da ovaj sastojak može da smanji intenzitet signala bola smanjenjem stvaranja supstance koja deluje kao prenosilac bola u telu.\nMeđutim, kapsaicin nije samo dobar za ublažavanje bolova. U nedavnoj studiji, japanski istraživači otkrili su da ovo jedinjenje takođe ima zaštitne efekte protiv nakupljanja masti i oksidativnog stresa. Oni su izvestili da je kapsaicin značajno smanjio visceralnu masnoću i masnoću jetre pacova koji su dobijali alkohol i koji su se hranili hranom sa visokim udelom masti.\nIstraživači su raspravljali o svojim nalazima u članku objavljenom u japanskom „Časopisu komplementarne i alternativne medicine“.\nŠtetni efekti prekomernog konzumiranja masti i alkohola\nPostoji mnogo razloga zašto je konzumiranje masne hrane štetno za vaše zdravlje. Prema studiji objavljenoj u časopisu „Laboratory Investigation“, dovoljan je samo jedan masni obrok da izazove negativne promene u arterijama, kao i na crvenim krvnim zrncima (eritrocitima) zdravih osoba.\nČetiri sata nakon jedenja obroka sa visokim udelom masti, istraživači su otkrili da su se eritrociti iz okruglih diskova pretvorili u manje funkcionalne ćelije sa tendencijom da se skupljaju. Masni obrok je takođe povećao nivo mijeloperoksidaze (MPO), enzima za koji se veruje da je uključen u razvoj bolesti koronarnih arterija. Istraživači su zaključili da ove promene podstiču destabilizaciju osetljivih plakova, što povećava rizik od nastanka srčanog udara.\nPoput masne hrane, i konzumiranje previše alkohola poznato je po svojim štetnim efektima. Istraživanje je otkrilo da alkohol pospešuje nakupljanje digestivnih enzima koje proizvodi pankreas. Ovo dovodi do upale ovog organa, tj. do stanja poznatog kao pankreatitis. Ovo stanje može biti akutno ili hronično. Ako postane hroničan, pankreatitis može biti fatalan po život.\nUpala izazvana prekomernom konzumacijom alkohola takođe može oštetiti jetru i rezultirati cirozom jetre. U nekim slučajevima je ovo oštećenje nepovratno i na kraju može zaustaviti funkciju jetre, pa ništa osim transplantacije jetre ne može spasiti život pacijenta.\nAlkohol takođe štetno deluje na centralni nervni sistem i može smanjiti komunikaciju između mozga i ostatka tela. Osim što utiče na koordinaciju i ravnotežu, alkohol može prouzrokovati oštećenje mozga i otežati stvaranje dugoročnog pamćenja. Neumerena konzumacija alkoholnog pića takođe uzrokuje čir na želucu i povećava rizik od nastanka raka usta, grla, jednjaka, debelog creva i jetre.\nKapsaicin može da zaštiti od efekata alkohola i ishrane sa visokim udelom masti\nDa bi testirali efekte kapsaicina na ishranu sa visokim udelom masti i alkohola, istraživači su četiri nedelje hranili eksperimentalnu ishranu pacova starih četiri nedelje. Pacove su dodelili u četiri različite grupe – u kontrolnu grupu, u grupu koja je uzimala kapsaicin, u grupu koja je uzimala hranu sa visokim udelom masti i alkohola i u grupu koja je hranjena visokim udelom masti, plus alkoholom i kapsaicinom. Alkohol je davan životinjama kao zamensko piće za vodu.\nIstraživači su izvestili da nije bilo razlike između svake grupe u pogledu povećanja telesne težine i ukupnog unosa hrane. Kapsaicin grupa i grupa „kapsaicin+alkohol“ imale su značajno niže vrednosti masti zadnjeg trbušnog zida, koncentracije triglicerida u jetri i nivoe oksidativnog stresa u odnosu na kontrolnu grupu.\nIstraživači su takođe otkrili da su isti parametri bili značajno niži za grupu kapsaicin+alkohol od alkoholne grupe, što sugeriše da kapsaicin ne samo da pozitivno utiče na akumulaciju masti i nivo lipida u krvi, već ima i antioksidativna svojstva koja mogu zaštititi od oksidativnog stresa.\nNa osnovu ovih otkrića, istraživači su zaključili da kapsaicin smanjuje akumulaciju masti i utiče na oksidativni stres izazvan hranom sa visokim udelom masti i alkohola. Takođe se može očekivati da jedinjenje sprečava dislipidemiju, tj. abnormalni nivo lipida (masnoća) u krvi.\n2020-10-07T00:46:44+02:007 октобра, 2020|Zdravlje|\nZašto oni koji redovno jedu ljute papričice žive duže 11/10/2020 at 09:00\n[…] protivupalno, da su antioksidansi, da deluju antikancerogeno i regulišu nivo šećera u krvi zbog kapsaicina – sastojka koji paprikama daje karakterističan ljut ukus. Ova studija je prvi veliki pokušaj da […]


SRBIN UBIJEN ISPRED POŠTE U BRATISLAVI Nikolino telo pronađeno nasred ulice, policija objavila snimak osoba za kojima se traga (VIDEO)\nIzvor: Blic, 10.Dec.2019, 11:01\nU nedelju popodne u Bratislavi je pronađeno telo mladog Srbina Nikole (22), javljaju slovački mediji, a prema prvim rezultatima iz istrage, mladić je ubijen.\nNezavisne Novine: Srbin ubijen ispred pošte u Bratislavi\nVečernje novosti: Srbin (22) ubijen u centru Bratislave: Objavljen snimak sa lica mesta, policija traga za počiniocima (VIDEO)\nMladić iz Srbije ubijen u Bratislavi\nIzvor: B92, 10.Dec.2019\nBratislava -- U nedelju popodne u Bratislavi je pronađeno telo Srbina Nikole (22), javljaju slovački mediji, prenosi Blic...Prema prvim rezultatima iz istrage, mladić je ubijen...Portal "Novi čas" prenosi da je mladića napao zasad nepoznati počinilac koji mu je naneo teške povrede, a od zadobijenih...\nSrpski državljanin ubijen u Slovačkoj\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 10.Dec.2019\nU nedelju popodne u Bratislavi je pronađeno telo državljanina Srbije N. (22), javljaju slovački mediji, a prema prvim rezultatima iz istrage, mladić je ubijen...Portal "Novi čas" prenosi da je mladića napao zasad nepoznati počinilac koji mu je naneo teške povrede...Od zadobijenih povreda on je...\nIzvor: Blic, 10.Dec.2019\nU Bratislavi, glavnom gradu Slovačke, u nedelju popodne pronađeno je beživotno telo mladog Srbina, a kako je potvrđeno za "Blic" reč je o Nikoli Kosaniću (22) iz Malog Popović kod Sopota. Njega je do smrti pretukla grupa Srba, koju, po svemu sudeći, nije poznavao.


Otkrivena grobnica stara 3.000 godina | Arheo-amateri Srbije\nOtkrivena grobnica stara 3.000 godina\nKAIRO – Američki arheolozi otkrili su 3.000 godina staru grobnicu u južnoegipatskom gradu Luksoru, saopštilo je danas egipatsko ministarstvo antikviteta, prenosi AP.\nU saopštenju se navodi da je grobnica, čiji su zidovi raskošno oslikani, pripadala Amenhotepu, čuvaru hrama egipatskog božanstva Amona, te da najverovatnije potiče iz vremena vladavine Osamnaeste dinastije Novog egipatskog kraljevstva (1543-1292 p.n.e.)\nMinistar antikviteta Mamduh el-Damati rekao je da grobnica sadrži „slike jarkih boja velike lepote“, na kojima su u raznim scenama predstavljeni Amenhotep i njegova supruga.\nOn je takođe naveo da su u provinciji Ismailija, na severoistoku Egipta, pronađeni ostaci rezidencije kralja Tutmosa II, četvrtog faraona Osamnaeste dinastije.\nPrethodni: U Luksoru pronađene biste boginje s glavom lavice\nSledeći: Otkrivena davno izgubljena civilizacija


Naslovna » Michel Aglietta: Internacionalizacija proizvodnje\nDruštveni uslovi proizvodnje, čiji je pregled dat u uvodu ovog članka, veoma se razlikuju od uslova takozvane „klasične” faze. Između to dvoje došlo je do fundamentalnog preobličavanja internacionalnih odnosa. Izgrađivanje novih odnosa proizvodnje odvijalo se tokom vanredno otežanog istorijskog procesa, koji su karakterisali snažni potresi između 1914. i 1945. godine. Tek posle drugog svetskog rata ispoljio se značaj tih odnosa za alkumulaciju kapitala. Sadašnjim internacionalnim odnosima dominira internacionalizovanje procesa proizvodnje, koje teži da dovede do izjednačavanja društvenih uslova proizvodnje i razmene u onim privrednim područjima koja u tome učestvuju. Jasno je da se ta tendencija ne može teorijski dokučiti ni posredstvom zakona komparativnih troškova, ni posredstvom jednog izvedenog zakona, koji počiva na upoređivanju „opremljenosti faktorima” pojedinih zemalja. Taj zakon, u stvari, izražava ekonomski uticaj interncionalne trgovine na privredna područja čiji se društveni uslovi proizvodnje ne samo međusobno razlikuju, već se upravo posredstvom internacionalne trgovine (koja održava komplmentarnost proizvodnje) zadržavaju u toj različnosti. Zato pojava novih kapitalističkih metropola iziskuje i politička sredstva za narušavanje te komplementarnosti koja je značila potčinjenost hegemonijskoj kapitalističkoj moći. Nasuprot tome, internacionalizovanje proizvodnje izaziva pretvaranje ranije različnih privrednih područja u jedinstvena. Stoga se ono teorijski predstavlja kao širenje sistema normi proizvodnje i razmene i kao opticaj kapitala u skladu sa zakonom izjednačavanja profitnih stopa u jedinstvenom privrednom području. Međutim, da tendencija ka pretvaranju društvenih uslova proizvodnje u jedinstvene ne bi dala povod za pogrešne interpretacije, nju treba preciznije okarakterisati u daljem tekstu. Ta tendencija potiče uglavnom iz različitih društvenih uslova proizvodnje u Sjedinjenim Državama, s jedne strane, i u zapadnoevropsidm zemljama, s druge strane, u političkom kontekstu čiji je cilj bilo ujedinjenje kapitalističkog sveta. Uz to, ta tendencija je odgovarala nužnosti oplođavanja vrednosti američkog kapitala, pošto je američko domaće tržište bilo već razvijeno u izrazito širokom obimu. Proces revolucionisanja uslova egzistencije osoba zavisnih od najamnine tamo je već duže vremena trajao, pa nije omogućavao dalju potporu ujedno brze ravnomeme akumulacije kapitala. Ova se tendencija mogla ostvariti zato što se društvena podela rada u Sjedinjenim Državama znatno intenzivirala u svom dvojakom, tj. tehničkom i ekonomskom obličju. Zato je američki kapital mogao da kontroliše procese proizvodnje koji su bili rasuti po raznim zemljama, ali ipak sjedinjeni internacionalnim kružnim tokom. Tako je on podjednako profitirao od porasta stope viška vrednosti, od porasta mase viška vrednosti (one koja je direktno proizvedena, i one koja je prisvojena zahvaljujući dominaciji nad drugim kapitalima) i od neizmerno mnogih područja akumulacije koja su se tek otvarala.\nTendencija ka pretvaranju društvenih uslova proizvodnje i razmene u jedinstvene nikako nije neka opšta tendencija. S jedne strane, oplođavanje vrednosti onih kapitala na svetskom tržištu čiji su procesi proizvodnje internacionalizovani ne dovodi do brze transformacije egzistencijalnih uslova osoba zavisnih od najamnine u perifernim zemljama. Svakako, u tim zemljama se najamni rad širi, pošto se penetracija posredstvom kapitala, uz eksploatisanje prirodnih resursa, proširuje na nove proizvodne delatnosti. Sve više se instaliraju industrije koje preduziamaju prvu dalju preradu tih resursa, a i takvi segmenti industrije (proizvodnja građevinskih elemenata montaža delova) kojima je potrebno mnogo nekvalifikovane radne snage i koji kao međustupnjevi proizvodnje u integrisanim industrijskim sistemima doprinose proizvodnji kompleksnih roba. Te se industrije instaliraju u perifemirn zemljama u onoj meri u kojoj i same nisu ili više nisu mesta oplođavanja vrednosti kapitala, nego postaju međustupnjevi oplođavanja vrednosti, koje se odvija na džinovskim tržištima razvijenih kapitalističkih zemalja, a odnosi se na kompleksnu robu proizvedenu na višem stupnju proizvodnog lanca. Dakle, ako su te zemlje mesta proizvodnje viška vrednosti, one ipak nikako ne kontrolišu akumulaciju te vrednosti i ne mogu sprečiti masovno sprovođenje transfera te vrednosti u zone ekspanzije razmenske vrednosti.\nS druge strane, internacionalizovanje dominantnih društvenih uslova proizvodnje — kao rezultat oplođavanja vrednosti američkog kapitala — fundamentalno je izmenilo industnijske odnose u zemljama u koje je taj kapital prodro, a stvorilo je i jake suprotne tendencije. Iako je nesumnjivo da tendencija ka akumulaciji izaziva internacionalizovanje proizvodnje, ipak nema regulisanja kapitalističkog načina proizvodnje u svetskim razmerama. Zakoni njegovog regulisanja su nacionalni i uslovljavaju mnogostruke intervencije država. Samo obuhvatna hegemonija dominantne kapitalističke moći može ostvariti neki internacionalan poredak. Taj problem već smo razmatrali s aspekta prometa i ukazali smo na narušavanje protivrečnosti izmedu određujućih sila razmenske vrednosti dolara kao nacionalne valute Sjedinjenih Država, i njegove uloge kao univerzalne valute. Sada znamo da u osnovi problema valute leže duboke protivrečnosti. Internacionalizovanje proizvodnje je otišlo već predaleko, tako da uloga Sjedinjenth Država kao pogonske snage daljeg preobražavanja društvenih odnosa proizvodnje ne može ostati osigurana. Smanjena je mogućnost da se posredstvom internacionalnog opticaja dolara internacionalnoj trgovini nametne američki zakon regulisanja, koji smo već opisali. Posledica toga je oživljavanje žestoke konkurencije, koja dovodi do poremećaja u trgovini, do neizvesnosti u pogledu daljeg razvitka uslova proizvodnje i do oklevanja pri pristupanju velikim investicionim programima.\nTa kriza internacionalnih ekonomskih odnosa nije bila samo posledica tendencije ka pretvaranju društvenih uslova proizvodnje i razmene u jedinstvene, već i posledica reakcija u dotičnim zemljama u kojima je ubrzala transformacije. U stvari, nametanje normi proizvodnje koje su drugde već postojale, kao novih društvenih prosečnih normi pod uticajem brzog daljeg internacionalizovanja američkog kapitala, dovelo je u pitanje cela područja sistema nacionalnih industrija. U slučajevima u kojima je internacionalizovanje proizvodnje, proizvodne grane sasvim usmerilo ka plurinacionalnim ekonomskim područjima, nacionalnim kapitalima nije preostalo ništa drugo već da se povuku iz proizvodnje, da se pregrupišu i pokušaju da sudeluju u oplođavanju vrednosti saobrazno tim novim internacionalnim normama, ili da bar svoju manju produktivnost kompenziraju relativno intenzivnijim eksploatisanjem radne snage. U drugim slučajevima se izvesne grane dalje razvijaju kao zavisne. Društvena tražnja nije dovoljno velika da angažovani kapatalima omogući takvo oplođavanje vrednosti uz prosečnu profitnu stopu koja se određuje sistemom onih grana u kojima se nameću internacionalne norme proizvodnje i razrmene. Zavisno od mesta tih zavisnih grana u ekonomskoj podeli rada, angažovani kapitali su se mogli ili oplođavati s nižom profitnam stopom u okviru jednog novog sistema internacionalne dobave, ili — takođe nižom profitnom stopom — posredstvom toga što su proizvodili za nacionalna ili lokalna tržišta i pri tom se većinom oslanjali na mere državne zaštite i subvencije. Tako je činjenica da su evropski kapitalizmi (pa i japanski kapitalizam) preživeli kao centni akumulacije s kontrolom nad uslovima oplođavanja vrednosti kapitala — bila rezultat obuhvatnog industrijskog prestrukturiranja, čiji je cilj bio da se omogući internacionalno oplođavanje vrednosti i, iprema tome, da se sudeluje u određivanju proizvodnje internacionalno dominantnih uslova proizvodnje.\nInternacionalna promena uslova proizvadnje nije harmoničan proces prelaza različitih granskih sistema u pojedinim zemljama u jedan integralni sistem svetske proizvodnje. Ta transformacija je kako proizvod modifikacije neposrednih uslova proizvodnje (tj. procesa rada) u nekim granama, koji se protežu na nacionalno područje ekonomije, tako i proizvod promene egzistencijalnih uslova osoba zavisnih od najamnine, saobrazno američkom modelu. Ali, videli smo da tendencija ka izjednačavanju uslova proizvodnje ima samo parcijalno dejstvo. Uz to se nikako ne može očekivati neki paralelan razvitak neposrednih i opštih uslova proizvodnje. Štaviše, mogu nastati znatne vremenske razlike u razvitiku, pa se i održati toku dužih razdoblja. Do pretvaranja procesa rada u jedinstveni proces može u nekim granama doći vrlo brzo, pošto tehnološke osobenosti procesa proizvodnje dopuštaju da ih kapitali, koji ih kontrolišu, rascepkaju tako da izvlače profit od različitih proizvodnih troškova, budući da proizvodnju na međustupnjevima, ili konačnu montažu prenose na drugo mesto. U daljem tekstu ćemo pokušati da izložimo glavne tendencije internacionalizovanja procesa proizvadnje. Na ovom mestu je dovoljno prisetiti se da je formiranje internacionalnog prometa, čije smo neke aspekte ispitali u prethodnom tekstu, nužan sastavni deo internacionalizovanja granskog ekonomskog područja. Pri tom je važno to da u jednoj grani, u kojoj su podeljeni procesi proizvodnje organski povezani radi proizvođenja jedne robe ili više vrsta robe koja se prodaje na svetskom tržištu, postoji tendencija da se jedna internactionalna cena, izražena u dolarima, direktno nameće u raznim zemljama učesnicama na svetskom tržištu. To je značajna posledica izjednačavanja procesa rada, čijim se dejstvom sad treba preciznije pozabaviti.\nU slučaju da se internacionalna trgovina reguliše zakonom komparativnih troškova, zato što internacionalna akumulacija kapitala pogađa komplementarne proizvodnje u zemijama s različitim društvenim uslovima proizvodnje, određujuće cene robe u internacionalnoj trgovini su, u suštini, cene proizvodnje zemalja-proizvođača, izražene u svetskoj valuti. A pod uslovom da više zemalja prodaje istu robu, internacionalna cena koja se nameće određuje se prosečnom svetskom tražnjom. Toj društvenoj tražnji odgovara internacionalna cena, koja je rezultat različitih nacionalnith uslova. Ona je internacionalno odmereno sredstvo prosečnih društvenih uslova zemalja ponuđača, adekvatno proporcijama u kojima one doprinose formiranju ponude koja odgovara svetskoj tražnji.\nOčigledno, u tom sistemu internacionalnih razmenskih vrednosti, industrijski dominantna zemlja nameće svoje norme proizvodnje ili direktno posredstvom svojih robnih izvoza, ili indirektno, posredstvom svog izvoza novčanog kapitala u obliku investicija u zavisne zemlje. Internacionalna trgovina utiče na vlastite društvene uslove proizvodnje posredstvom internacionalnog robnog prometa. Uvoz reaguje na formiranje nacionalnog sistema cena proizvodnje snižavanjem izvesnih proizvodnih troškova, naročito troškova kupovine radne snage (pošto se uvoze sredstva za izdržavanje, koja su jevtinija od onih kakva bi se mogla proizvesti na tom mestu). Izvoz se odražava, posredstvom uticaja društvene tražnje u inostranstvu, na cene proizvodnje. Dolazi, dakle, do internacionalnog prenošenja zakona nacionalnog regulisanja hegemonijske zemlje na formiranje internacionalnih cena robe, kao i do asimilacije podsticaja koje hegemonijska zemlja dobija od internacionalne trgovine, u njenin uslovima proizvodnje.\nOvoj šemi je odgovarala hegemonija Sjedinjenih Država neposredno posle drugog svetskog rata. Nasuprot tome, priroda američkog izvoza kapitala u druge kapitalističke zemlje bila je drukčija, jer je cilj tih izvoza bio proširivanje sfere oplođavana vrednosti, pretvaranjem američkih uslova proizvodnje u opšte. Za vreme prilično dugog vremenskog razdoblja (negde od 1950. do 1957) širenje odnosa najamnog rada u Zapadnoj Evropi i brza promena njenih egzistencijalnih uslova su brzi razvitak nacionalnih tržišta, od kojeg je američki kapital profitirao. Internacionaini opticaj dolara, koji je ipretvorio dolar u univerzalnu valutu, bio je izraz internacionalnog regulisanja proizašlog iz američke hegemonije. U ovoj fazi, u kojoj su se kapitalistički odnosi proizvodnje u Zapadnoj Evropi brzo proširili na nova područja proizvodnje, stabilnost dolara bila je spojiva sa znatnim nejednakostima u ritmu akumulacije između Sjedinjenih Država i Kanade, s jedne strane, i drugih kapitalističkih zemalja, s druge strane. Te su nejednakosti pojačane protekcionističkim politikama, ulogom državnog finansiranja u okviru svake pojedine zemlje, kao i mogučnošću da se kursevi valuta menjaju u odnosu na dolar. Tako je u svakoj zemlji različita intenzivna društvena tražnja za robom kojom se trguje u internacionalnim razmenama omogućila takvo formiranje cena koje se orijentiše prema zemljama kupcima, ali, u suštini, izražava američke uslove proizvodnje. Recesija u svetskim razmerama u 1957/1958. dovela je do iznenadnog pogoršanja američkog trgovinskog bilansa, pa je tako pokazala osetljivost američke ekonomije na promene inostranih proizvodnih cena.\nU sledećoj fazi se ta tendencija vidno pojačala čak iako najpre (izmedu 1960. i 1965) zavisnost internacionalnih uslova proizvodnje, koje američki kapital više nije mogao potpuno da kontroliše, nije dovela do opšteg slabljenja konkurentnosti američke industrije, već do dalekosežnog industrijskog prestrukturiranja. To prestrukturiranje se, kad je posredi internacionalna trgovina, potvrđuje slededćom tabelom, koja izražava razvitak američkih trgovinskih salda po granskim kategorijama koje se izvode iz indikatora neposrednih uslova proizvodnje. Došlo je do masovnog prestrukturiranja američkog kapitala na grane koje proizvode specijalizovana sredstva za proizvodnju i daju materijalne osnove za nove oblike društvenih odnosa (telekomunikacija, prerada podataka i management), ili za kontrolu čovekove sredine (instrumenti i procesi za kontrolu zagađivanja čovekove sredine). Uz to idu i sfere tehničkih usluga koje daju nove tehnološki vodeće procese, pa time i nove norme proizvodnje kakve se nameću u internacionalnim razmerama. Ta transformacija američke industrlje bila je povezana s istaknutom pozicijom američkog finansijskog kapitala u internacionalnom oplođavanju vrednosti proizvodnih procesa, koji su nove društvene uslove proizvodnje izneli izvan Amerike, kao i s odgovarajućim ekonomsko-tehničkim uslugama. Ta aktivnost finansijskog kapitala odrazila se u okviru jednog pokreta za pretvaranje nacionalnih ekonomskih područja Zapadne Evrope u jedinstvene.\nPosledice internacionalizovanja proizvodnje za same Sjedinjene Države su znatne. Sve dok se uslovi egzistencije osoba zavisnih od najamnine u Zapadnoj Evropi i u Japanu sasvim ne izjednače s američkim uslovima (što gotovo već važi za SRN i Švedsku), i dalje će postojati razlike u troškovima pri kupovini radne snage za identične procese rada. Internacionalne cene su takve da u širokom spektru standandizovane robe postoji tendencija potiskivanja američke proizvodnje uvozom. Kao što smo već videli, da bi sačuvao dominantno mesto u intemacionalnoj konkurenciji (koje se utoliko više pomera u pravcu kontrole grana kadrih da revolucionišu društvene uslove proizvodnje ukoliko se više iscrpljuju direktni uticaji širenja tržišta), američki kapital mora ne samo da iz temelja prestrukturira američki industrijski sistem, već i da sprovede radikalnu reformu internacionalnog valutnog sistema i da se, uz to, suprotstavi formiranju rivalskih trgovinskih blokova.\nNajzad, tendencija ka internacionalnom izjednačavanju uslova proizvodnje i razmene izaziva duboku promernu veličina uticaja koji određuju konjukturu. Istovremena zavisnost kapitalističkih centara od svetskog tržišta i njihova podjednako jaka potreba da sve više izvoze, a da, pri tom, održe mali uvoz, narušava stabtilnost ritmova nacionalnog rasta industrijske proizvodnje. Internacionalni karakter akumulacije, zasnovan na internacionalnom povezivanju kružnih tokova kapitala, prouzrokovan internacionalizovanjem proizvodnje, prvi put posle drugog svetskog rata povlači za sobom svetsku konjunkturu. Dolazi do uzajamne zavisnosti ritmova akumulacije raznih kapitalističkih zemalja. Ta povezanost je uzrok internacionalnog širenja porasta cena i opasnosti recesije svetskih razmera.\nŠto se tiče tih materijalnih procesa čija analiza pretpostavlja sakupljanje i, pre svega, precizno kvalitativno obuhvatanje mnoštva empirijskih zapažanja, ograničićemo se na neka ukazivanja. Ipak, valja postaviti neke opšte hipoteze o glavnim tendencijama koje odreduju razvitak proizvoda.\nOve norme odnose se na detaljne specifikacije osnovnih sastavnih delova složenih proizvoda, kao i na fizičko-hemijsku prirodu proizvoda koji proizlaze iz tekućih procesa preinačavanja materija. Zatim, posredi je normiranje merenja da bi se smanjili troškovi transporta, koji čine znatan deo proizvodnih troškova u brojnim granama; te norme doprinose tome da se uvedu jedinstveni transporteri da bi se skratili periodi zastoja u proizvodnji koji usporavaju oplođavanje vrednosti proizvodnog kapitala. Naravno, to normiranje ulazi u određenje društvenih uslova proizvodnje i razmene. Internacionalizovanje tih uslova ima tendenciju da ostvari opšte normiranje za sve dotične grane. Zato to normiranje predstavlja važno oružje u konkurentskoj borbi kapitala u svetskim razmerama. Ono se uvodi radi zaštite tržišta, tako što države, u ime bezbednosti i zaštite stanovništva, donose odgovarajuće propise. Pri tom je posredi fiksiranje takvih normi koje nacionalna preduzeća dovode u povoljniju poziciju u odnosu na inostranu konkurenciju, zato što se u tim preduzećima koriste metode proizvodnje koje su već uobičajene u dotičnoj ili zato što iziskuju određene tehničke ili prirodne pretpostavke u čijem ostvarenju preduzeća dotične zemlje imaju prednosti. Tako, vlada Sjedinjenih Država u raznim granama, naročito automobilske a farmaceutske industrije, kao i industrije prehrambenih sredstava, fiksira upravo norme koje odgovaraju američkim preduzećima.\nOva kompleksna roba je materijalna sinteza, u cilju ispunjenja društvenih funkcija. Kapitali koji kontrolišu proizvodnju kmpleksne robe time ujedno kontrolišu ceo skup grana koje se bave izradom pripremnih i delimičnth proizvoda i imaju ključnu poziciju u preobličavanjiu mreža prometa. Kompleksna roba može biti kako sredstvo za potrošnju, tako i sredstvo za proizvodnju. U prvom slučaju, to su društvena sredstva, koja su stvorena zahvaljujući razvoju gradova i time nastalih tržišta za dobra masovne potrošnje, koja obavljaju razne funkcije društvene potrošnje. Tu bi trebalo navesti: tržišta za stambenu izgradnju, opremanje stanova, transport, zatim tržišta za koriščenje slobodnog vremena, postojane životne namirnice i informisanje. Multinacionalna preduzeća teže da diverzifikuju svoje aktivnosti da bi za izradu kompleksne robe proizvodila delimične proizvode koji odgovaraju pojedinim društvenim funkcijama. Na tački preseka sredstava za potrošnju i sredstava za proizvodnju nalaze se tržišta koja se tiču ponude proizvoda (tržište materijala za pakovanje). Postojanost proizvoda postaje, u stvari, tako kompleksno pitanje da dovodi do izgrađivanja jedne posebne grane koja obuhvata sve oblike pakovanja i prilagođavanja proizvoda trištima. Dotična preduzeća često za svoje mušterije preuzimaju i posao unapređenja prodaje tih proizvoda. Najzad, kod sredstava za proizvodnju treba navesti funkcije transporta i tehnike informisanja koje spadaju u obe grane. Postoji i proizvodnja kompleksne robe u sferi sredstava za proizvodnju: sasvim izgrađene fabrike, po sistemu ,,ključ bravu”, hemijska i petrohemijska postrojenja, centrale, sistemi za automatsku kontrolu proizvodnih procesa, kompletna postrojenja za transport.\nInternacionalna specijalizacija proizvodnje u sadašnjoj fazi istorije kapitalističkog načina proizvodnje, u suštini, nije određen polarizovanjem grupa zemalja u pravcu komplementtarne i intemacionalnom trgovinom povezane proizvodnje. Naprotiv, ta specijalizacija je posledica prestrukturiranja grana, podstaknutog pretvaranjem društveno dominantnih uslova proizvodnje u opšte uslove. Ona napreduje samo utoliko ukoliko dopušta ubrzavanje akumulacije kapitala. Ta akumulacija menja društvene uslove proizvodnje i modifikuje de facto „pravila” specijalizacije, koja mogu biti samo prelazni mehanizimi, prilagođeni fazama internacionalizacije kapitala. U pogledu te protivrečnosti specijalizacije javljaju se posebno oštre protivrečnosti ako se, kao u sadašnjoj fazi, očito ispoljavaju strukturne teškoće u akumulaciji kapitala u svetstkim razmerama. Kapitalizam će srednjoročno moći da prebrodi tu krizu novim potpunim preinačenjem društvenih uslova proizvodnje i time i uslova egzistencije najamnog rada. To potpuno preinačenje će tada dovesti i do temeljne promene sadašnjih mehanizarna internacionalne specijalizacije. Ali, zasad, zaoštravanje konkurencije usled krize preti da masovno obezvredi centralizovane kapitale, koji su dosad sebi mogli obezbedivati pozicije moći s vrlo unosnim internacionalnim oslobađanjem vrednosti. Stoga se iznova u najugroženijim granama javlja tendencija obrazovanja kartela, kojima bi se zaštitili pojedinačni kapitali. Ta tendencija sprečava razvitak internacionalne specijalizacije. Tako, vlada Sjedinjenih Država u Nixonovo doba vrši znatan pritisak da bi američkom kapitalu obezbedila tržišta, zaključivanjem trgovinskih ugovora i odgovarajućih međudržavnih sporazuma.\nKoncerninterni promet proizvoda rezultira, s jedne strane, iz internacionalne specijalizacije proizvodnih procesa, iz kojih izlazi roba čija se vrednost realizuje samo na svetskom tržištu i, s druge strane, iz nužnosti da se kontrolišu putevi internacionalnog prometa da bi se ta roba tako mogla prodati u plurinacionalnim ekonomskim područjima. Ti tokovi dobara ne predstavljaju promet u ekonomskom značenju ovog pojma, već su to transferi proizvoda s jednog mesta na drugo u okviru sfere proizvodnje, izmedu jedinica koje pripadaju istom kapitalističkom centru. Ovi proizvodi se preračunavaju u cene transfera. Pošto se kredu unutar sfere proizvodnje, oni ostaju pre i posle transfera elementi proizvodnog kapitala. Ali, to ne znači da visinu cena transfera kapitalisti mogu proizvoljno određlivati, iako je to argument koji često čujemo. U stvari, društvena norma proizvodnje i razmene u nekoj celini vertikalno integrisanih industrija, koje čine jedan ekonomski proizvodni lanac, odnosi se i na celinu proizvodnog procesa. Ta norma se izražava u prinudi na konkurenciju u kasnijoj sferi, gde svaki kapitalist pokušava da realizuje maksimum viška vrednosti u razmenskoj vrednosti robe, da bi mogao da amortizuje celokupnu investiranu masu kapitala. Konfrontacija robe s konkretnom društvenom tražnjom određuje svima podjednako cenu i tako ograničava višak vrednosti koji valja realizovati. Borbom za najvišu profitnu stopu ostvaruje se tendencija pretvaranja uslova proizvodnje raznih kapitala u jedinstvene uslove i stvara se prosečna društvena vrednost koja se, kao norma, nameće svima. U slučaju vertikalne granske integracije, težnja za najvećim mogućim viškom vrednosti, ostvarivim u razmenskoj vrednosti robe, nameće svim kapitalima snižavanje proizvodnih troškova na svim međustupnjevima proizvodnje. Tako, društvena norma proizvodnje i razmene izaziva formiranje tehničko-ekonomskih normi za međustupnjeve proizvodnje. Te norme ulaze pri koncerninternom prometu proizvoda, u cene transfera. To ne znači da su cene transfera uvek niže od proizvodnih cena autonomnih kapitala koji te proizvode prodaju kao robu. U slučaju da je eksploatacija tla, odnosno rudnih bogatstava u privatnom posedu, odnosno u posedu države (na primer, nafta) i da proizvodi ekonomsku kategoriju rente, formiranje jednog internacionalnog, vertikaino integrisanog kartela, koji reguliše tokove proizvoda na raznim stupnjevima proizvodnje, može očuvati visoke cene transfera sirovina koje predstavljaju izvor neizmenjenih renti za sopstvenike.\nInternacionalno preobličavanje vertikalnih struktura tiče se onih grana koje imaju veliki udeo stalnog kapitala i podležu rigidnim tehničkim prinudama. Kod njih svaki znatan napredak produktivnosti iziskuje nove investicije, koje je moguće uzeti u obzir samo pri dugoročnom planiranju. To zahteva društveno-političku stabilnost i finansijske garancije kakve se mogu postići samo posredstvom međudržavnih odnosa, uključujći tesnu vojnu saradnju. U sistemu nacionalnih država, koji udara pečat sadašnjem izgledu zapadnog sveta, jačanje država, ugovori koji se zaključuju prenošenje njihovih oblika intervencije, kod kojih postoji tendencija ka uzajamnom izjednačavanju — pedstavljaju sredstva protiv opšteg porasta klasnih borbi.\nKapitalistička konkurencija se odvija u tim okvirima. Određujući procesi nejednakog razvitka, koji izazivaju internacionalnu ekspanziju nekih grupacija kapitala adekvatno tendencijama koje smo proučili, u odlučujućoj meri zavise od koncentracije naučnih i finansijskih sredstava koje država stavlja na raspolaganje. Zato svi procesi internacionalizovanja (koji nikako ne osporavaju premoćnu poziciju države) počivaju na tehnološko-naučnom mobilisanju, kojim rukovode ukupni kapitalisti u državnim aparatirna. Razlog za to leži u činjenici da, s obzirom na fazu intenzivne akumulacije, mogćnost da se konkurencijom izvojuje premoćna pozicija iziskuje sposobnost da se usmerava transformacija društvenih uslova proizvodnje i da se ona nameće drugim nacijama proširivanjem i ujedinjavanjem područja stvaranja relativnog viška vrednosti.\nFunkcija inženjeringa operiše na obema stranama akta proizvodnje P u užem smislu. Ukoliko dejstvuje na robni proizvod, utoliko učestvuje u povezivanju sfere proizvodnje druge sfere, prometa. Cilj te delatnosti je da poveća mogućnost oplođavanja vrednosti industrijskog kapitala, prilagođavajući proizvod određen da se prodaje kao roba samom prometu, proširenom u pogledu dimenzija i stepena diverzifikacije. To se postiže već navedenim transformacijama proizvoda. Ta funkcija ujedno dejstvuje na sferu prometa, pošto transformacija proizvoda — u smislu normiranja i diverzifikovanja njihovih sastavnih delova i integracije tih delova u kormpleksnu robu — izaziva cepanje i preinačenje strukture proizvodnih procesa. To, u vidu lančane reakcije, menja odnose između većeg broja grana, izaziva promene u specifikovanju sredstava za proizvodnju (naročito razvitak specijalizovanih dobara opreme) i modifikuje odnos radne snage i materijalnih sredstava za proizvodnju.\nOdatle sledi da ta funkcija inženjeringa kontroliše proizvodnju, pa time i oplođavanje vrednosti industrijskog kapitala. Tako nije nimalo čudno što se ona strahovito brzo razvila paralelno s internacionalizovanjem proizvodnje. Posredstvom te funkcije jedan pojedinačan kapital može uticati na oplođavanje vrednosti proizvodnih kapitala koji dejstvuju međusobno nezavisno i proizvode sasvim različite upotrebne vrednosti. Izuzetno centralizovani kapital inženjeringa može izazvati preinačenje strukture industrije u plurinacionalnim ekonomskim područjima i usmeravati njihov rad. Princip tog proširenog uticaja počiva prividno na egzistenciji tehničko-naučnih vodilja. Tehnička osnova spajanja prolzvoda u kompleksnu robu nastaje, po ovom shvatanju, zahvaljujući sistemima koji međusobno povezuju proste proizvodne procese. Ovi sistemi – kao rezultat funkcije inženjeringa – omogućavaju da se povežu prodzvodni procesi, zavisni od jedne zajedničke vodilje. Zato kažemo da je za sve veći broj grana „tehnologija” postala „poseban faktor proizvodnje”.\nDodao Aleksandar Pekic dana 12/03/2018.


Pojedini igrači Mačve spavaju na stadionu, odavno im kasne plate | Novosadski informativni portal 021\nInfo 30.11.2020. | 13:34 > 13:50\n"Pričao sam o problemima pre tri i četiri meseca. Da li neki sklanjaju glavu ili ne žele da čuju… Da ne pričam koliko se plata duguje igračima i osoblju koje radi sa nama. Imali smo problem i sa ishranom, to je rešeno. Sad imamo problem sa stanarinama, pre dva dana su neki igrači izbačeni iz stanova i njima svaka čast. Došli su na stadion i rekli da hoće da spavaju na stadionu i da igraju utakmicu… Ne tražimo nemoguće. Imamo jedno obećanje od jednog čoveka kome ja čvrsto verujem da će do utorka biti sve kako treba, da će igrači i osoblje dobiti platu. Pritom su plate mojih igrača smešne kada uporedimo sa nekim drugima", otkrio je u subotu šef stručnog štaba Mačve, piše Danas.\nU toku jučerašnjeg dana Danas nije uspeo da stupimo u kontakt sa doskorašnjim predsednikom kluba Ivicom Kraljem.\nObila im se o glavu ideja o "mamljenju" (velikog broja) novajlija i zadržavanju starosedelaca, papirom obećanim premijama od 5.000 evra za ostanak u najvišem rangu takmičenja na kraju prošle sezone.\nKako je Mačva u SLS preživela samo zahvaljujući administrativnom proširenju lige, čelnici su se ponadali da neće morati da isplate dogovoren novac, međutim suočili su se sa više sudskih rešenja u korist fudbalera, plus nemalim izdacima na ime advokatskih i sudskih nadoknada, jer je sve veći broj članova prvog tima kašnjenje ionako skromnih ugovornih rata pokušalo da nadomesti na drugi način.\nPrema finansijskim pravilima licenciranja klubova u Srbiji, isti ne mogu da dobiju dozvolu za takmičenje u narednoj sezoni, ako do 31. marta ne plate svojim igračima i struci sve na šta su se obavezali do kraja prethodne kalendarske godine.\nTako je bilo do ovog proleća, kada je Fudbalski savez Srbije suspendovao tu svoju odluku, želeći da tako klubovima olakša ekonomski život u uslovima pandemije korona virusa. Za šta će najveći ceh, naravno, platiti fudbaleri, jer sve više njih jedva sastavlja kraj sa krajem, pošto ne mogu da naplate stare dugove a masa ih je naknadno pristala na smanjivanje plata i ugovornih rata.\nBobana Momčilović Veličković i Damir Mikec proglašeni za najuspešnije strelce u 2020.


Prvog dana festivala svih manifestacija “Beogradski manifest“ uspešno je predstavljen program 49. izdanja Gitarijade. “Beogradski manifest” zvanično je otvorio Rasim Ljajić, potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija, koji je istakao da je ovo prilika predstaviti sve turističke potencijale Srbije. Zvanično otvaranje svestrane manifestacije ispratio je trio „...Više\nPročitaj više o Gitarijada uspešno promovisana na prvom “Beogradskom manifestu”\nMedjunarodni simpozijum na Fakultetu za menadžment u Zaječaru\nFakultet za menadžment u Zaječaru ovog vikenda domaćin je predavanjima na meðunarodnom simpozijumu o upravljanju prirodnim resursima.Plenarna predavanja za profesore i studente drže profesor doktor Ana Jovancai,rektor Megantrend-a, profesor doktor Dragan Mihajlović, dekan Fakulteta za menadžment u Zaječaru, profesor doktor Jelena Bošković, Univerzitet Privredna akademija iz Novog Sada i gost iz...Više\nPročitaj više o Medjunarodni simpozijum na Fakultetu za menadžment u Zaječaru\nUčenici osmog razreda osnovne škole "Ljuba Nešić" iz Zaječara, razgovarali su, na multimedijalnom času, preko skajpa, sa vršnjacima iz mesta Carbonia,na Sardiniji. Ovakav vid nastave organizovala je njihova profesorka italijanskog jezika Marina Stanojlović Mirčić a cilj je bio primena italijanskog jezika u praksi i razmena recepata poznatih srpskih i italijanskih kulinarskih specijaliteta.Više\nPročitaj više o Susret osmaka iz Zaječara i sa Sardinije, preko skajpa\nPles zaječarskih maturanata\nVeć deset godina maturanti širom Srbije, po ugledu na maturante iz drugih zemalja Evrope, kraj srednje škole obeležavaju Maturantskim plesom. Svi učesnici plešu uz istu koreografiju uz muziku Johana Štrausa i trude se da obore Ginisov rekord kao najveci simultani ples u svetu. Dosadasnji rekord je 33 202 plesača, 2011 godine. Tačno u podne na Trgu oslobođenja u Zaječaru plesali su i ovdašnji...Više\nPročitaj više o Ples zaječarskih maturanata\nU brdskom selu Osnić kod Boljevca kuće su jedna od druge udaljene i po nekoliko kilometara. Međutim, za meštane je najveci problem što put ne postoji i što su preko staza koje su urasle u travu i šiblje, svakodnevno pešačili. Izgradnjom lokalnih puteva u koju je opština Boljevac preko Direkcije za planiranje i izgradnju uložila 30 miliona dinara, i ljudi iz ovog sela konačno ce moći kolima do...Više\nPročitaj više o Izgradnja puteva u boljevačkim selima (VIDEO)\nNa Fakultetu za mendadžment u Zaječaru u subotu 23. maja, održava se peti Medjunarodni simpozijum o upravljanju prirodnim resursima. Svečano otvaranje zakazano je za 10 sati, nakon čega će, u amfiteatru fakulteta početi plenarna predavanja. Predavači su: Prof. dr Ana Jovancai, zamenik rektora Megatrend univerziteta Beograd Prof. dr Dragan Mihajlović, redovni profesor, dekan Fakulteta za...Više\nPročitaj više o Peti Međunarodni simpozijum o upravljanju prirodnim resursima\nNacionalna služba za zapošljavanje – Filijala Bor organizuje Sajam zapošljavanja u Kladovu. Sajam će biti održan u petak 22. maja u holu Doma kulture, ul. Dunavska br.7, od 12 do 14 časova. Na sajmu učestvuje 18 poslodavca koji će zaposliti blizu 100 radnika. Traže se radnici različitih profila i stepena stručnosti. Najveći broj ponuđenih radnih mesta je za lica sa srednjoškolskim obrazovanjem...Više\nPročitaj više o Sajam zapošljavanja u Kladovu\n21.05.2015 - 11:45\nZa media je po Zakonu o dostupnosti informacija od javnog značaja od opštine Kladovo dobila partnerski projekat „Agencije za konsalting i menadžmet Ist media“ i „Javnog preduzeća štampa radio i film Bor“, kome su dodeljena sredsta na Konkursu za sufinansiranje projekata iz oblasti javnog informisanja u opštini Kladovo. Da bi ukazali na očigledno kršenje Zakona o javnom informisanju i medijima...Više\nPročitaj više o OPŠTINA KLADOVO NE SUFINANSIRA JAVNO INFORMISANJE VEĆ GA KUPUJE


Dačić Kovaču: DSHV radi protiv vojvođanskih Hrvata | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 05.03.2016 / 16:50\nOn je naveo i da izborni sistem određuje da se za liste nacionalnih manjina ne primenjuje cenzus od pet odsto, već se mandati određuju po principu takozvanog prirodnog praga, navodi se u saopštenju Ministarstva spoljnih poslova.\nReagujući na izjavu hrvatskog šefa diplomatije Mira Kovača, Dačić je rekao da bi hrvatske liste mogle da dobiju po tri mandata ukoliko bi na izborima nastupile samostalno.\n"Odluka Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini da ide na listu Demokratske stranke direktno je usmerena protiv interesa Hrvata, dakle adresa za kritike nije država Srbija", navodi se u saopštenju.\nŠef hrvatske diplomatije izjavio je danas da Srbija ne ispunjava obaveze prema kojima je dužna da obezbedi zastupljenost hrvatske manjine u Narodnoj skupštini.\nKovač je naveo da Hrvatska poštuje taj sporazum i da u Saboru ima tri etnička zastupnika.\nPrema njegovim rečima, Hrvatska će insistirati na realizaciji ovog pitanja.\nTagovi: Ivica Dačić, Miro Kovač, Demokratski savez Hrvata Vojvodine, Demokratska stranka


Pošalji komentar - RADOVAN KARADŽIĆ DANAS PUNI 76 GODINA: Prvi predsednik RS bez slavlja u ćeliji britanskog zatvora | Novosti.rs\n19. 06. 2021. u 13:24\nPRVI predsednik RS Radovan Karadžić danas puni 76 godina.\nSretan ti rodjendan predsednice,zivio!\nСрећан рођендан председниче !\nRadovane Srbine , srecan ti rodjendan!\nRepublika Srpska rođendan Haški tribunal Radovan Karadžić Karadžić\nDODIK POSLAO JASNU PORUKU: Inckov zakon mora biti povučen!\n08. 12. 2021. u 16:57\nDODIK OTKRIO: Amerikanci su hteli da me sruše preko Željke Cvijanović\n08. 12. 2021. u 16:56\nNASTAVAK AKCIJE "KORIDOR": Uhapšeno osam osoba osumnjičenih za krijumčarenje\n08. 12. 2021. u 16:03\nEPIDEMIOLOZI STRAHUJU OD PRAZNIKA: I dalje nepovoljna epidemiološka situacija u Trebinju\nEPIDEMIOLOŠKA situacija u Trebinju je i dalje veoma složena zbog velikog broja novozaraženih svake sedmice, kažu u trebinjskom Domu zdravlja, a trenutno je taj broj u blagom padu u odnosu na prethodna četiri meseca, kada je beleženo i po 200 obolelih sedmično.\n08. 12. 2021. u 14:53\nVIDEO POLICIJU, PA BACIO DROGU: Hapšenje u Derventi zbog proizvodnje i prometa opijata\n08. 12. 2021. u 14:50


Vlada TK : Pripreme za otvorenje spomenika braniocima BiH – Glas TK – Vaše najdraže novine\nVlada TK : Pripreme za otvorenje spomenika braniocima BiH\nU okviru priprema za svečano otvorenje spomenika braniteljima Bosne i Hercegovine, koje će biti upriličeno 20. augusta u Gradačcu, premijer Tuzlanskog kantona Bego Gutić primio je u posjetu predsjednika Patriotske lige Gradačac Tasina Okića.\nKako je rekao Okić, radi se o spomeniku visine oko 16 metara, koji će biti lociran na području Gradačca, a njegov cilj je da oda priznanje i zahvalnost svim braniteljima Bosne i Hercegovine.\nPremijer Gutić i ministri su podržali tu ideju ističući historijski značaj i važnost educiranja mladih generacija, kojima će se, između ostalog, na tom lokalitetu moći prenositi znanje i činjenice iz obrambeno-oslobodilačkog rata.\nGovoreći o manifestaciji i otvorenju spomen-obilježja, premijer je istakao da će Vlada, u skladu sa mogućnostima, u narednom periodu podržati tu aktivnost, navodi se u saopćenju Vlade Tuzlanskog kantona.\n← Šimunović u dresu BiH\nInspekcijske kontrole: “Sladoled, voda za piće i voda u kupalištima u prvom planu” →


Zašto je Huawei P30 Lite pravi telefon za vas? - PametniTelefoni.rs\nHome / Vesti / Zanimljivosti / Zašto je Huawei P30 Lite pravi telefon za vas?\nZanimljivosti | 04. jun 2019 | Marjan Stojanović\nHuawei P30 Lite je telefon koji bi svaki "noramlan" ili bolje reći, ne tako napredan korisnik poželeo jer poseduje sjajne karakteristike za jedan uređaj njegove klase.\nKompanija Huawei već neko vreme dominira kako svetskim, tako i domaćim tržištem u oblasti pametnih telefona. Kvalitet koji nastoje da pruže korisnicima prilikom dizajniranja svakog uređaja ne prolazi nezapaženo, pa je upravo zbog toga među globalnim liderima u oblasti tehnologije.\nKada je Huawei P serija u pitanju, odlika kojom se najviše ističe je svakako kvalitetna kamera. Od pojavljivanja P30 serije, telefoni Huawei P30 i P30 Pro su nas oduševili, međutim najmlađi član P30 porodice je tu i ne možemo da ne primetimo da je njegova kamera na prilično zavidnom nivou, s obzirom da nije u pitanju flegšip uređaj.\nHuawei P30 Lite stiže nam sa kamerom od 48 MP i podiže ,,fotografiju ultra-visoke rezolucije“ na novi, do sada neviđeni, nivo. Ovaj kvalitet kamere omogućava zaljubljenicima u fotografiju da zabeleže slike izuzetne dubine i jasnoće, o kakvima su ranije mogli samo da sanjaju.\nPravljenje fotografija visokog kvaliteta telefon Huawei P30 Lite postiže zahvaljujući korišćenju CMOS senzora, uz broj od 48 miliona piksela, ali i korišćenje Quad Bayer šeme za filtriranje boja. Klasična Bayer šema raspršuje RGB boje (crvena, zelena, plava) prema ,,mozaičnom“ šablonu (1/2 zelena, 1/4 crevena i 1/4 plava), tako da je svaka boja okružena dvema ostalim bojama u svakom smeru.\nQuad Bayer šema menja raspored boja u četiri pravougaone grupe (2 zelene, 1 crvena i 1 plava), što senzoru omogućava da istovremeno ostvari optimalnu visoku rezoluciju i odlične performanse pri slabijem osvetljenju, tako što eliminiše vremensku razliku između ,,kratke“ i ,,dugačke“ ekspozicije u HDR fotografijama. U suštini, HDR fotografije koje beleže kontraste u osvetljenju uz maksimalnu jasnoću, imaju neuporediv kvalitet na modelu P30 Lite. Zahvaljujući Quad Bayer šemi, svaki piksel preciznije izračunava količinu boje koja ga okružuje. Pikseli zatim nezavisno obavljaju obradu signala i shodno tome menjaju strukturu, što dovodi do izuzetnih fotografija visoke rezolucije nastalih u realnom vremenu.\nJedna od zanimljivih opcija koju vam nudi Huawei P30 Lite je, upravo zbog kvaliteta fotografija nastalih zahvaljujući kameri od 48 MP, mogućnost štampanja u veličini 2,8m x 2,1m, kao HD posteri.\nKada je noćna fotografija u pitanju, ovaj lagani (Lite) model, ne zaostaje za svojim moćnijim članovima porodice. Uz Super Night režim noćnog fotografisanja, koji koristi veštačku inteligenciju za utvrđivanje značajnih odlika okvira slike, uključujući oblik i ivice objekata, vaše fotografije će biti jasne, a svi detalji na njima vidljivi, bez obzira na uslove osvetljenja pod kojim fotografišete.\nDakle, ukoliko tražite uređaj po pristupačnijoj ceni, a zaljubljenik ste u fotografiju kao i ostale kvalitetne performanse, Huawei P30 Lite sa kamerom od 48 MP biće partner kojeg nećete želeti da ispustite iz ruku.\nAndroid | 18. mart 2018\nAndroid | 11. avgust 2016\nKako ukloniti Prizma vodeni žig sa fotografija?\nProcureli video snimak LG Wing prikazuje mehanizam okretanja u akciji! (VIDEO)\nAndroid | 15. jul 2015\nSkype je sada mnogo lakše koristiti!


Novalić najboljim učenicima uručio nagrade, govorio im "šta krasi dobrog čovjeka"\nNagrade je uručio premijer Federacije BiH Fadil Novalić na svečanosti održanoj u sjedištu Federalne vlade u Sarajevu\nU organizaciji Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke danas su dodijeljena priznanja i novčane nagrade za 60 najboljih učenika u bh. entitetu Federaciji Bosne i Hercegovine, prenosi Anadolu Agency (AA).\nNagrade je uručio premijer Federacije BiH Fadil Novalić na svečanosti održanoj u sjedištu Federalne vlade u Sarajevu, saopćeno je iz Ureda Vlade FBiH za odnose s javnošću.\nNovalić je u ime Vlade FBiH čestitao učenicima, njihovim roditeljima i starateljima te upravnom i nastavnom osoblju škola. Poručio je nagrađenima da je znanje nešto što im nikada niko ne može oduzeti.\n“Znati sticati znanje i prenositi ga drugima, jedna je od najvećih sposobnosti. Volio bih da vaše znanje bude od koristi našoj cjelokupnoj zajednici. Prilikom donošenja odluka o tome koji pojedinci će biti nagrađeni, u obzir su uzimane i socijalne kvalitete, kreativnost, humanost, sposobnost kritičkog razmišljanja, dakle, vrline koje krase dobrog čovjeka”, poručio je Novalić.\n“Odlučili smo da nastavimo i s davanjem podrške vama, najboljim u Federaciji BiH, učenicima, ali i studentima, odličnim učenicima romske populacije, studentima s invaliditetom, učenicima u stanju socijalne potrebe. Dragi učenici, Federacija BiH, kao i cijela država, upravo je zahvaljujući vašoj pozitivnoj energiji i vašem optimizmu, okrenuta vremenu koje dolazi”, kazala je Bandić.\nPremijer Novalić u sudnici gricka nokte, Solak na pauzi dijeli bombone


Mustela® Online | eApoteka\nNega kože u trudnoći i posle porođaja\nMustela® MENJANJE PELENA\nNega atopične kože za bebe i decu\nMustela® za VEOMA OSETLJIVU KOŽU\nNega veoma osetljive kože za bebe i decu\nMustela® za NORMALNU KOŽU\nNega normalne kože za bebe i decu\nMustela® za SUVU KOŽU\nNega suve kože za bebe i decu\nMustela® POSEBNA NEGA\nTemenjača, iritacije na koži, oštećena koža...\nProizvodi za zaštitu od sunca za bebe i decu\nNa strani roditelja od 1950., Mustela® je francuski porodični brend i ponosna je što ima B Corp sertifikat.\n70 godina nakon svog nastanka, Mustela® ima istu ambiciju: da pruža podršku roditeljima i olakša im život zahvaljujući našim brendovima za negu kože prirodnog porekla.Drugim rečima: da pomognemo roditeljima da reše probleme usled pelenskog osipa, uticaja tvrde vode pri kupanju, crvenila i svraba koji bebi ne daju da spava, ogrebotina i oderotina ili da odluče koju zaštitnu kremu za sunčanje treba da koriste kada se pojavi letnje sunce itd.\nSvaki od naših sastojaka pruža svoju osnovnu funkciju koja garantuje efikasnost, bezbednost i zadovoljstvo upotrebe našeg proizvoda. Evo našeg recepta:\nPrečišćena voda farmaceutskog kvaliteta\nBiljna ulja posebno odabrana zbog visokog sadržaja specifičnih masnih kiselina koje su neophodne za kožu. Na primer: ulja avokada, suncokreta, šipka, jojobe ili nara.\nAktivni sastojci koje je razvila kompanija Laboratoires Expanscience, a potiču iz odgovorne industrije biljnog uzgoja posvećene poštovanju ljudi i životne sredine i pod kontrolom Unije za etičku bio-trgovinu. Kao što su: Avokado perseose, prisutan u gotovo svim proizvodima za bebe i decu Mustela, šisandra koja se može naći u našim proizvodima za veoma osetljivu kožu, destilat suncokretovog ulja za kožu sklonu atopijama ili ekstrakti marakuje koji se može naći u našoj Maternity liniji.\nEmulgatori za mešanje ulja i vode\nSredstva za konzistenciju, kako bi se postigla gustina formule. Biljni voskovi ili puter, na primer. Ili sredstvo za geliranje: prirodne gume (ksantan). Takođe možemo koristiti sintetičke polimere sa zagarantovanim kvalitetom i tolerancijom.\nSastojci za teksturu, ultramekan dodir, poput biljnog glicerina, gliceril oleata (dobijeni iz maslinovog ulja).\nAnti-oksidanti, za očuvanje svojstava ulja i svojstava proizvoda: tokoferol, vitamin E na primer.\nSistem za konzerviranje. Koristimo samo konzervanse koji su odobreni oznakom Cosmebio (Cosmos standard), poput sorbinske kiseline ili kalijum sorbata. S druge strane, nikada ne koristimo sledeće konzervanse: parabene, fenoksietanol, triklosan ili MIT / MCIT.\nA za naše mirisne proizvode: koristimo naš parfem Mustela bez alkohola, sa dokazanom tolerancijom za bebe, decu i trudnice.\nU bogatoj ponudi eapoteke možete pronaći sledeće linije proizvoda: Mustela® CICASTELA, Mustela® HYDRA BÉBÉ, Mustela® MATERNITÉ, Mustela® SOLAIRE, Mustela® STELATOPIA, kao i proizvode: Mustela® Sapun, Mustela® Zaštitna vitaminska krema Mustela® 1 2 3, Mustela® Šampon za temenjaču, Mustela® Ulje za kupanje, Mustela® Blagi Šampon i kupka, Mustela® Umirujući losion, Mustela® Micelarna voda...


Član - EDINA\nO meni: Slobodna sam devojka, studentkinja, čula sam da je ovaj sajt dobar za skalpanje novih poznanstava. Ako ima neki koji bi se sa mnom upoznao, neka mi se prvo javi porukom, a onda idemo na pićence, pa šta bude – biće. :)\nU SMS poruci piši: EDINA TVOJA_PORUKA i šalješ na broj 4405 Cena: 63,6din/sms sa pdv-om


RTS :: Inicijativa zaštitnika građana za izmenu propisa u obrazovanju\nDruštvo Inicijativa zaštitnika građana za izmenu propisa u obrazovanju\nutorak, 26. jan 2021, 16:44 -> 20:20\n"Odredbe Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja u vezi sa procedurom kod osnivanja ustanova, zatim odredbe o bezbednosti dece, pravilima ponašanja i zabranama diskriminacije i zlostavljanja, povrede časti i ugleda, koje se primenjuju u ustanovama, treba da se primenjuju i na privredne subjekte koji obavljaju delatnost obrazovanja koje nije obuhvaćeno ovim zakonom", naveo je Pašalić.\nZaštitnik građana predlaže da važeći propisi koji se odnose na proces obrazovanja i vaspitanja ubuduće obuhvataju sve subjekte koji u njemu učestvuju, uključujući i grupe privrednih subjekata koji sprovode obrazovno-vaspitne procese nezavisno od zakonom regulisanog sistema obrazovanja i vaspitanja, i za sada bez nadzora i kontrole pomenutog sistema, navodi se u saopštenju.\n"Neophodno je proširiti nadležnost prosvetne inspekcije i stručnog pedagoškog nadzora pored javnih i privatnih ustanova i na privredne subjekte u vršenju delatnosti obrazovanja koje nisu obuhvaćene Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, u cilju jednake zaštite prava i interesa dece i učenika u obrazovanju", ponovio je Pašalić.\nZaštitnik građana ističe da proces obrazovanja i vaspitanja, zbog svoje važnosti, posebno kada su u pitanju mlade generacije, mora biti na isti način uređen i na istom zakonu zasnovan za sve koji u njemu učestvuju ili su na bilo koji drugi način uključeni.\n"Situacija u kojoj cela jedna grupa privrednih subjekata može da sprovodi različite oblike obrazovno-vaspitnog procesa nezavisno od zakonom regulisanog sistema obrazovanja i vaspitanja i bez nadzora i kontrole pomenutog sistema, može da dovede do mnogih neželjenih posledica, kako na kratkoročnom, tako i na dugoročnom planu", naglasio je Pašalić.


CRTANJE METE: Spremaju atentat na Milorada Dodika?! | DNEVNE\nCRTANJE METE: Spremaju atentat na Milorada Dodika?!\n– Nemam poverenje u Sarajevo i Vilićevu direkciju. Značajan deo njihovih pripadnika usmeren je protiv RS. Nemam nameru da budem glineni golub! Niti želim da me izlažu kao metu! Ako neko hoće da Predsedništvo BiH ne funkcioniše, može da postupa na ovaj način. Bez mog obezbeđenja ne želim tamo da idem – poručio je Dodik.\n– Indikativno je to što Vilić nije dao MUP RS da obezbeđuje Vučića u Potočarima, gde je napadnut, a sada identičan scenario ponavlja i za Dodika. Zakon vrlo jasno predviđa mogućnost da policija RS čuva Dodika i u Predsedništvu BiH, ali uviđamo da Vilić, koji je povezan s američkom ambasadorkom, tumači zakon kako njemu odgovara. Kao da želi da stvori incidentnu situaciju. Rekao je da niko naoružan, pa ni policija RS, ne može da uđe u Predsedništvo BiH. Ne znam šta je cilj, možda hoće Dodika da okruže svojim doušnicima i stvore nesiguran ambijent – upozorava Košarac.\n– Na čelu direkcije nalazi se Mirsad Vilić, koji je u junu 2015. zabranio policiji RS da obezbeđuje skup u Potočarima, kad se desio napad na Vučića. On i šef Obaveštajne agencije BiH Mehmed Osmanagić štićenici su Ambasade SAD i zato do danas nisu smenjeni zbog propusta u radu. Pa zar iko i pomišlja da ovi ljudi treba da brinu o sigurnosti Dodika, koja podrazumeva prvi prsten obezbeđenja?! – podvlači Bjegović.


EU UPOZORVA TRAMPA NA NOVU TRKU U NAORUŽANJU: Povlačenje iz nuklearnog sporazuma sa Rusijom opasno i po SAD i po svet!\n12:42h SITUACIJA U JUGOSLAVIJI JE BILA DOSTA OZBILJNIJA NEGO OVO SADA U ŠPANIJI Kari Pešić podržao proteste u Kataloniji: Ovo je njihova zemlja, imaju pravo da iskažu svoje mišeljenje!\nFoto: Reuters / Leonhard Foege\npovlačenje iz INF\n22.10.2018. 20:39h 22.10.2018. 20:39h\nEvropska unija pozvala je danas američkog predsednika Donalda Trampa da razmisli o mogućim posledicama koje bi povlačenje SAD iz nuklearnog sporazuma sa Rusijom imalo po američke građane i svet.\nOsim što pozivaju Rusiju da ostane pri sporazumu o nuklearnim snagama srednjeg dometa (INF) iz 1987. godine, države Evropske unije takođe očekuju "da SAD uzmu u obzir posledice njihovog mogućeg povlačenja iz INF po sopstvenu bezbednost, po bezbednost svojih saveznika i čitavog sveta", navodi se u saopštenju EU, prenosi AP.\nTakođe se navodi da je taj sporazum bio ključni kamen temeljac evropske bezbednosti i strukture više od tri decenije i pomogao da se suzbije proliferacija oružja masovne destrukcije.\n"Svetu ne treba još jedna trka u naoružanju koja nikome ne bi donela dobro, već suprotno, svima bi donela nestabilnost", poručuje EU.\nEU warns Trump of nuclear arms race risk after INF withdrawal move https://t.co/BLIHtFse35\n— Guardian World (@guardianworld) October 22, 2018\nAmerički predsednik rekao je u subotu da će se SAD povući iz sporazuma o nuklearnim snagama srednjeg dometa, jer Rusija "godinama" krši taj sporazum i jer taj dokument sprečava SAD da razvija novo oružje.\nSporazum o uništenju raketa srednjeg i kraćeg dometa iz 1987. godine zabranjuje SAD i Rusiji da poseduju, proizvode i testiraju krstareće rakete sa kopna u dometu od 500 do 5.500 kilometra.\nThe Treaty on Intermediate-Range Nuclear Forces in Europe (INF) contributed to the end of the cold-war and constitutes a pillar of European security architecture since it entered into force 30 years ago. The world doesn’t need a new arms race https://t.co/OQo6oIAQay\n— Maja Kocijančič (@MajaEUspox) October 22, 2018\nRanije danas je portparolka EU Maja Kocijančić kazala da EU poziva SAD i Rusiju da se pridržavaju sporazuma i da se postaraju da se on "u potpunosti i dokazivo sprovodi".\n"Mi smatramo da je nužno da SAD i Rusija vode konstruktivan dijalog kako bi očuvali sporazum", izjavila je ona.\nTass prenosi da je Kocijančić, upitana da li bi Rusija bila viđena kao krivac ako bi sporazum bio raskinut, kazala da postoji mnogo pitanja koja počinju sa "ako" i istakla da jedino može da kaže da EU od Rusije očekuje da "problemima pristupa u skladu sa ovim sporazumom, suštinski i transparentno".\nNEMAČKA ZABRINUTA: Berlin žali zbog odluke SAD da napuste nuklearni sporazum s Rusijom\nŽESTOKA REAKCIJA IZ MOSKVE: Ako Tramp izađe iz nuklearnog sporazuma SVET POSTAJE OPASNIJE MESTO!\nPUTIN NEĆE SEDETI SKRŠTENIH RUKU DOK TRAMP POKREĆE TRKU U NAORUŽANJU: Ruski predsednik traži OBJAŠNJENJE za izlazak iz nuklearnog sporazuma\nSADRusijanuklearni sporazumEUMaja Kocijančić\nSITUACIJA U JUGOSLAVIJI JE BILA DOSTA OZBILJNIJA NEGO OVO SADA U ŠPANIJI Kari Pešić podržao proteste u Kataloniji: Ovo je njihova zemlja, imaju pravo da iskažu svoje mišeljenje!


Nacionalne vesti - Utorak 23.07.2019 - 11:51\nBEOGRAD - Poslanici Skupštine Srbije pitali su danas kada će vlada srpsko-ruskom humanitarnom centru u Nišu da dodeli diplomatski status, da li ima indicija da postoji "Omča za Srbiju" kako to prenose pojedini mediji ili je reč o uznemiravanju javnosti, kao i da li N1, Nova S i Sport klub plaćaju naknade državnim organima..\nPoslanici pitaju FOTO: parlament.org.rs\nPoslanik Srpske radikalne stranke (SRS) Aleksandar Šešelj pitao je o diplomatskom statusu za srpsko-ruski humanitarni centar, rekavši da pripadnici NATO-a osim što, kaže, imaju kancelariju u Ministarstvu odbrane i diplomatski status imaju i druge privilegije kao što je oslobađanje od poreza, putarine.\nInteresovalo ga je odakle oni emituju program, da li plaćaju naknade, da li poštuju sve zakonske propise, da li imaju dozvole za emitovanje programa, da li su upisani u registar medija\nPoslanik "Pokret za spas Srbije - Nova Srbija" Đorđe Vukadinović želeo je da zna više o "Omči za Srbiju" koja, prema pisanju pojedinih medija, podrazumeva razrađen plan za slom Srbije, kao i da to pripremaju glavne zemlje NATO-a.\nPoslanik Socijalističke partije Srbije (SPS) pitao je o nelegalnoj separaciji peska i šljunka iz vodotokova, navodeći da se to u nekim slučajevima toleriše, pa se sumnja da je povezano sa korupcijom.\nOn je istakao da tako dolazi do poremećaja u vodotokovima i da se remeti životna sredina, pa je Ministarstvo finansija pitao o kontroli legalnosti rada šljunkara.\nPoslanik SNS Marko Parezanović rekao je da je lider SzS Dragan Đilas podnosio tužbe protiv medija, a da je sada, kaže, došao na ideju da od suda traži da njegovim političkim protivnicima zabrani da ga pominju u negativnom kontekstu.


Gde su granice satire? | Politika | DW | 21.09.2012\nGde su granice satire?\nNemački satirični magazin „Titanik“ planira „islamsko izdanje“ za oktobar. Sadržaj tog izdanja biće i vicevi o nekadašnjoj nemačkoj prvoj dami Betini Vulf. U intervju za DW glavni urednik Leo Fišer govori o izdanju.\nBetina Vulf često na meti kritika i viceva\nBradati čovek sa turbanom na glavi drži bodež u desnoj ruci. U levoj ruci isti čovek drži Betinu Vulf, suprugu bivšeg nemačkog predsednika Kristijana Vulfa. Na naslovnoj stranici oktobarskog izdanja satiričnog magazina Titanik, trebalo bi da bude objavljena ova fotomontaža. Naslov glasi: „Zapad u previranju. Betina Vulf snima film o Muhamedu!“ Glavni urednik lista ne može da zamisli da bi ova potpuno izmišljena satira o dve teme o kojima se u poslednje vreme mnogo raspravlja mogla u mnogim islamskim zemljama da izazove nove proteste.\n„Naprotiv, mislim da će ovaj naslov više dovesti do hlađenja uznemirenosti u arapskom svetu“, kaže Leo Fišer s izvesnom dozom ironije koju tokom celog intervjua za DW i zadržava: „Više puta sam čitao Kuran. On ne zabranjuje šale na račun Betine Vulf. Na naslovnoj fotografiji se upravo o tome i radi“, kaže Fišer.\n„Betina Vulf je poznata po tome da trenutno koristi sve metode koje joj pomažu da promoviše svoju autobiografiju“, kaže Fišer o temi o kojoj mnogi ljudi u Nemačkoj trenutno govore. „Polazimo od toga da će Betina Vulf sada skočiti na ovaj antiislamski voz i producirati jedan jeftini, loše urađeni antiislamski film“, pojašnjava šef Titanika. Da li je na fotomontaži prikazan lik proroka Muhameda još, kako kaže, ne zna.\nŠarb, jedan od urednika u francuskom satiričnom listu Šarli Ebdo\nKarikature Muhameda koje je u sredu (19.09.2012) objavio francuski satirični list „Šarli Ebdo“, Fišer je u jednom članku koji je napisao za „Berliner cajtung“ označio kao pravu reakciju na „grozne nemire“. Stotine islamista je na objavljivanje karikatura reagovalo tako što je u četvrtak (20.09) napalo francusku ambasadu u Teheranu. Prema navodima iranske novinske agencije Fars, policija je sprečila masu da uđe u zgradu ambasade.\nFrancuska vlada je iz straha da bi nakon molitve petkom moglo doći do demonstracija i u drugim zemljama naredila da se u čak u dvadeset zemalja zatvore francuske ambasade, konzulati, škole i kulturni centri. „Nemačko ministarstvo je pooštrilo mere bezbednosti u svojim ambasadama u nekim islamskim zemljama u kojima se očekuju demonstracije“, izjavio je nemački ministar spoljnih poslova Gido Vestervele na konferenciji za novinare u Berlinu.\nNa pitanje novinara šta misli o planiranom „islamskom“ izdanju „Titanika“, šef nemačke diplomatije je upozorio na opasnost da bi dalje provokacije mogle da budu povod radikalnim muslimanima za dalje demonstracije: „Slobodna mišljenja nije sloboda da se vređaju i omalovažavaju drugi“, rekao je Vestervele i upozorio da sloboda pordrazumeva i odgovornost.\nI u Nemačkoj može doći do nasilja\nLeo Fišer ne veruje da će njegov časopis izazvati nove proteste\nI predsednik nemačke Službe za zaštitu ustavnog poretka Hans-Georg Mase je zabrinut s obzirom na najnoviji razvoj događaja. Do sada istina ne postoji „konkretna opasnost“ u Nemačkoj. „Ali potencijal emocija je kod salafistajako veliki“, upozorio je Masen u razgovoru za Dojče vele: „Kada bi se film ovde javno prikazao i kada bi karikature Muhameda bile objavljene u nemačkim listovima, ne bi bilo isključeno da dođe do određenih nasilnih radnji i u Nemačkoj ali i akcija u inostranstvu koje su usmerene protiv nemačkih interesa.“\nZa Fišera, glavnog urednika „Titanika“, to međutim nije razlog za povlačenje. Čak ni ukoliko se naslovna stranica pogrešno shvati i dovede do daljih antizapadnih protesta. Sa religioznim temama na naslovnoj stranici „Titanik“ je ove godine imao dobra iskustva. Sporna papina slika objavljena u julu, povećala je tiraž ovog lista za čak 70 odsto. Ovaj magazin je poglavara Katoličke crkve na naslovnoj stranici prikazao obučenog u odoru na kojoj je velika žuta mrlja. Na naslovnoj stranici je stajao natpis: „Otkriveno je gde curi“. Fišer i „Titanic“ su na taj način želeli da ukažu na poverljive dokumente koji su dospeli u javnost. Mnoge katolike to je teško pogodilo, a sam papa je protiv lista poveo sudski postupak.\nAutori: Vulf Vilde / Belma Fazlagić-Šestić\nKljučne reči satira, titanik, muhamed, nemačka, karikature, islam, muslimani, francuska, šarli ebdo\nTrajni link https://p.dw.com/p/16CH0