07.07.2010., 15:15 #1\nEpir (grčki „kontinent“) je planinska oblast (regija) koja pokriva površinu 9203 km² na severozapadu Grčka. Ima oko 350.000 stanovnika, a glavni grad je Janjina. Sa istoka zaštićen gorostasnim planinskim vencem Pinda i mnogobrojnim vrhovima Panaetolikona, Epir je regija sa velikim brojem plantaža pomorandže i limuna, koje okružuju zaliv Anvakikos. Najpoznatiji gradovi oblasti su Janjina, Artaparge i Igumenica.\nReljef u periferiji Epir uglavnom čine stene i planine. Na istoku od Epira je planina Pind.\nMitologija kaže da su u Epiru bili prvi ljudi !\n07.07.2010., 15:20 #2\nPrema Grckoj Istoriju pripada njima i narod koji je ziveo/u u Epiru su Grci , takodje isto kazu Albanci za sebe , cak i Aromani/Cincari potvrdjuju isto , da njima pripada ..\nKome stvarno pripada Epir ?\n07.07.2010., 15:24 #3\n07.07.2010., 15:29 #4\nNeki dokaz Mrkalj\nCar Dusan ratovao tamo koliko znam , ali nije bio tamo .\n07.07.2010., 15:29 #5\nNije tačno, Grci jedini kažu da su u Dodoni živeli Arkađani koji nisu bili Grci ali su se Grci s njima pomešali. Inače Dodona je , u stvari dedina ili dedovina, pa onda vidi koji su to ljudi bili.\n07.07.2010., 15:33 #6\nNisam cuo koji je taj Grk sta kaze da njima ne pripada i zemlja i stanovnishtvo tamo ( ti si prvi) .\n07.07.2010., 15:36 #7\nA , na to si mislio, kome pripada danas? Onda ova priča nije za istoriju, za nekih 200 godina ceo Balkan bi mogao da pripada Albancima, ( znaš već zašto) ako se na vreme ne uvede kontracepcija.\n07.07.2010., 15:39 #8\nAko nije za Istoriju onda gde ?\nRekao sam , Albanci misle da ta stara zemlja gde su prvi ljudi ziveli Pellazgi pripapada Albancima , ali nisu samo Albanci u pitanje , vec i drugi nacije .\nPoslednji put ažurirao/la Arberi : 07.07.2010. u 15:43\n07.07.2010., 15:46 #9\nAko nije za Istoriju ond gde ?\nAlbanci misle ono što im se trenutno naturi, tako su mislili da su potomci Muhameda. A ovim mišljenjem su sebi iskopali rupu, mislili su da su dovoljno jaki da prave širu državu i pobegli od ustaljenog principa Imela-nacije koji im je do sada omogućio prirodni priraštaj. Sad treba sami da se hrane, što je prilično neizvodljivo, kako za njih partikularno, tako i u kontekstu trenutka.\n07.07.2010., 15:48 #10\nKome onda pripada ? Dokazom . Jedan narod mora du bude od Balkana .\n07.07.2010., 16:01 #11\nU IX-VIII veku p.n.e. u ove oblasti stižu iz Srednje Evrope Iliri. Oni su živeli zajedno, u simbiozi sa Grcima, davali su i uzimali jedan od drugog. Pošto su bili malobrojni, pa i na istom stupnju razvoja, nit su Grci tamanili i asimilirali Ilire, niti su Iliri to činili sa Grcima.\nGrad Skadar prostire se pokraj jezera, koje se po njemu nazvalo SKADARSKO JEZERO, približno na 42° 5` severne širine, ukrštavajući se sa 19°30` istočne dužine. Danas periferije ovog grada prostiru se i na obale reke Bojana, rečice Kir i reke Drim. Kako se zna, u XV veku n.e., za vreme zemljotresa, Drim je izašao iz svog korita i, sa jednim svojim ogrankom, poče da se uljiva u Bojanu, upravo ispod antičke skadarske tvrđave, zvane Rozafa.\nOvom pozicijom Skadar mora da je bio nastanjen još u najstarija vremena, kad su domorodci, autohtono stanovništvo, prvi ljudi tih krajeva, stanovali po pećinama i po kolibama izgrađenim na palisadima, iznad voda. Nema nijedne sumnje da, kad su iz Azije došli Pelazgi na Balkan (a sa njima su došli i proto Srbi ili Serbi, Sorabi, Sarmati, Anti, pa i druga slovenska plemena!)1), na ovom mestu treba da su našli ljude, koje su moguće satrli, ili ih asimilirali, smeštajući se u njihove kolibe i njihova ognjišta.\nIliri i Grci\nI Grci, koji su stigli na Balkan posle Pelazga i nastanili su se na obale Skadarskog jezera negde u XIII veku p.n.e, učinili su isto sa ovima: ili su ih potamanili, ili asimilirali. Etimologija BARBANNA, odakle potiče srpski oblik imena reke BOJANA, jeste grčka, što nam svedoči da su tu starogrci nekada živeli. Albanski oblik BUNA imena Bojane potiče od srpskog, što svedoči da su oni stigli na obale ove reke posle Slovena, a što smo jednom drugom studijom i dokazali.\nU IX-VIII veku p.n.e. u ove oblasti stižu iz Srednje Evrope Iliri. Oni su živeli zajedno, u simbiozi sa Grcima, davali su i uzimali jedan od drugog. Pošto su bili malobrojni, pa i na istom stupnju razvoja, nit su Grci tamanili i asimilirali Ilire, niti su Iliri to činili sa Grcima. Kao politeisti, oni su tolerisali i politeizam drugih plemena i naroda, pogotovo onih sa kojima su živeli u simbiozi, tako da tada nismo imali verskih ratova i satiranja.\nNegde u to vreme, pre mikenskih Grka, bili su Feničani ti koji su pošli u kolonizaciji severnih obala Mediterana, pa su ušli i u Jadransko more i sišli na ove sadašnje obale: Ulcinj, Bar, Budva, Skadar, Boka. Osnaženi posle trojanskih ratova, Grci su pošli protiv Feničana i izbili ih iz Egeja, Sicilije, pa i iz Jonskog i Jadranskog mora, naravno posle dugogodišnjih neprijateljstava i ratova. Tako su prestale feničanske plovidbe za Akvileju, pa su se, podelom sfera uticaja, Feničani orjentisali na Severnu Afriku i Španiju, a Grci na Severni Mediteran. U VII veku, oko 650-te godine p.n.e, po Herodotu, maloazijski Grci, Fokejci, prvi su uplovili svojim lađama u Jadransko more i, po tome zaključujemo da tamo više nije bilo Feničana.\nU V veku p.n.e., iz grčkog Kolkidika, stižu drugi Grci, poznati kolonisti Kolhiđani, koji su bili na višem stupnju ekonomskog i kulturnog razvoja. Na tom istom mestu, na obalama Skadarskog jezera, gde su nekad imali svoja prebivališta domorodci, pa pomenuti Pelazgi, ovi Kolhiđani, udružujući se sa prethodnim Grcima, grade svoju koloniju, grad, tvđavu Rozafa, današnji Skadar, kao što su u blizini osnovali, upravo u to vreme, i drugi grad - KOLHINION (Ulcinj).2)\nU vreme autohtonog stanovništva, pa i došljaka Pelazga, kasnije prvih Grka, pa i Ilira - ne zna se kako su ti stanovnici nazivali to mesto. Pa i pošto su ga osnovali kao grad i tvrđavu Kolhiđani, do sada se ne zna kako su taj grad nazivali ni oni, ni ma ko drugi. Mislimo da nema sumnje da su ga, kao i KOLHINION, krstili po svom jeziku, ili - moguće - zadržali stari nama nepoznati naziv.\nU IV veku p.n.e. u ove oblasti stigoše sa Britanskih ostrva Kelti, koji su dolazili preko današnje Francuske, Švajcarske, Italije, Slovenije, Hrvatske-Dalmacije i Crne Gore. Oni su kao kroz kakva vrata ulazili na teritoriji današnje Albanije upravo preko crnogorskog zemljouza, koji stvara Jadransko more sa Skadarskim jezerom. Jedno pleme ovih Kelta zvalo se Skot(lanđani). Izraz SCOT DOOR na škotskom jeziku znači "škotska vrata", ili "vrata škotlanđana". Nema sumnje da su Škotlanđani, prolazeći kroz ova "vrata", ulazili u te prostore na jugu Skadarskog jezera, a neki od njih su se i nastanili tu, na teritoriji današnjeg Skadra, na ognjišta Grka i Ilira, mešajući se sa njima i pretapajući se u njih. Tako je (naglašavam - moguće!) i od njihovog izraza s c o t d o o r potekla haplologija SCODOR, kako misle neki, a polazeći od činjenice da se pod ovim imenom (SCORDAI, SKODRA) spominje ovo mesto upravo nakon dolaska Kelta u ove krajeve. I Crnogorac Gojko Vukčević misli da su ime gradu dali Kelti, koje on naziva Kavkazcima i Kolhiđanima, pa ih smatra i pretečama Ilira. Konkretno on piše:\n"Feničanin Kadmo (sin kralja Agerona)...pošto je pobjegao iz Tebe, sa ograničenim snagama objedinio je susjedna ilirska plemena na prostoru južnog Jadrana. Za centar te plemenske zajednice odabrao je brežuljak na iztoku Bojane iz Skadarskog jezera i sagradio grad, budući Rozafat (Skadar)...No, Skadar se tada drugačije zvao, jer su mu ime "Škodra" kasnije dali Kolhiđani".3)\nKo su bili Kolhidjani\nKolhiđani nisu bili ni preteče Ilira, niti Kelti. Kako smo to već dokazali na jednom drugom mestu, oni su bili grčko pleme. Tako se mišljenje G.Vukčevića, u vezi osnivanja grada Skadar, poklapa sa mojim, da je to delo grčkih kolonista, onih istih koji su osnovali i KOLHION (Ulcinj).\nAustrijski naučnik Norbert Jokl, poznat kao albanolog, misli da ovde imamo posla sa jednim još starijim mediteranskim izrazom, dok albanski naučnik, akademik, prof. dr Eqrem Çabej pretendira da ime ovog grada potiče od albanskog apelativa KODËR = "brdo", što se nikako ne može prihvatiti, jer - pre svega - Albanci nisu bili tu u IV veku p.n.e., kad se ovaj grad počeo tako nazivati, a što smo dokazali u jednom drugom delu, između ostalog i samopriznanjem pomenutog Eqrema Çabeja, koji ovom etimologijom upada u kontradikciju. Zatim i sama reč "kodër" nije albanska: ova je reč ušla u albanski jezik negde u X-XI veku n.e., ako ne i kasnije, tako da ovi Albanci, iz njihovog prebivališta, gde su tada bili (negde u Aziji!) nisu mogli da krste Skadar, niti ma koji drugi grad Balkana. I poznati albanolog prof. dr Gustav Weigand kaže da etimologija ovog toponima ne može da izađe iz albanskog jezika.4)\nPo njemu, stari-antički toponimi današnje Albanije, kao SHKODRA od SCODRA, TOMOR od TOMARUS, albanski jezik ih nije naslijedio iz ilirskog jezika. Bazirajući se na svedočanstva istorijske fonetike albanskog jezika, ovi toponimi nisu bili u neprekidnoj upotrebi Albanaca, od predrimskih vremena. Da albanski oblik SHKODËR (šta više i Rogame) ne potiče od ilirskog jezika, slaže se i Norbert Jokl, najveći strani iliroman, koji - kad je saznao za argumente G.Vajganda, digao je ruke od iliromanije, pa je - što više - izjavio da Albanci ne samo da nisu autohtoni, već i da su u oblast Mata (Srednja Albanija) stigli 3-4 veka posle nove ere.\nDa latinski toponimi Albanije ne pretstavljaju fonetske oblike albanskog jezika, već one stare latino-dalmatske, koji su esencijalno drugačiji od rumunskih oblika, ponovio je albanskim naučnicima i bugarski akademik prof. dr Vladimir Georgiev, sred Tirane, godine 1972, sa njegovom ekspozicijom, koju je pročitao na njihovoj Skupštini ilirskih studija5). Na toj Skupštini i prof. dr Aleks Buda, pretsednik Akademije nauka Albanije, bio je prinuđen da prizna prelaz antičke toponomastike Albanije u albanski jezik preko jednog slovenskog mediuma.6) Ovi Albanci su počeli da se slažu sa ovim, da je antička toponimija Albanije prešla u albanski jezik preko jednog slovenskog mediuma, pošto su to neosporno naučno dokazali svetski poznati naučnici-akademici G.Vajgand, V. Georgiev, A.M.Selishçev i drugi, koji su to posebno naglasili za toponim SHKODËR.7)\nU sledećem nstavku: Slovenski karakter toponima\n07.07.2010., 16:04 #12\nSerdar Scepan Radojevic; Evo da ne otvaram novu temu.\nSkadar ne spada u Epiru .\nEvo nesto i od mene :\nThe lower Albania or the ancient Epirus lies to the south of the fortieth parallel ; we shall consider it on that account as a distinct region; its climate is colder than that of Greece, the spring does not set in before the middle of March, and the heat of summer is oppressive in July and August; in these months many streams and rivers are drained, the grass and plants are withered. The vintage begins in September, and the heavy rains during December are succeeded in January by some days of frosty weather.\nSource:Universal Geography: Or a Description of All Parts of the World, on a New Plan, According to the Great Natural Divisions of the Globe; Accompanied with Analytical, Synoptical, and Elementary Tables\nUniversal Geography: Or a Description of All Parts of the World, on a New Plan, According to the Great Natural Divisions of the Globe; Accompanied with Analytical, Synoptical, and Elementary Tables\n07.07.2010., 16:22 #13\nEpir je ilirski-srpski..\nPosle su doselili Arbereshi iz Italije koji su kasnije pogrceni..\n07.07.2010., 17:03 #14\nArberi znam sta ti cilj ove diskusije! Prvo malo se cenkati pa onda ubaciti sken jedne Knjige iz 15 veka.\nAli nemoras ja cu to uraditi.\nEvo sta pise neki ciko\nJel to ono sto si hteo sacuvati pa kasnije ubaciti?\nZnaci imamo Albance u Epir a nigde grci! Pitam se kada su Albanci dosli do Epira\nEvo Jens Oliver Schmitt dao odgovor... Da ubacim i da Albanci iz nemacke stalno citiraju ovog Olivera....\nZnaci u 1350 godine Albanci se doseljavaju u Epir,ko je pre toga ziveo tamo?\n07.07.2010., 17:32 #15\nNije ta Istorijska knjiga od XV veka sta si postovao jedina knjiga , tamo ti pise da su Grci nisu postojali ko nacija ..\nOliver Shmit meni se on svidja uopce ,\nMi smatramo Albanci\nAko mislis da je meni neki cilj , onda trazi da se zatvara thema , nemam nikakve probleme s'time , moj cilj je bio nesto novo , gde svi nacionalnosti trazimo od Epira nesto , pa svaki na svoje nek tumaci.\nSchmit ne kazhe u ovoj knjigi od koga je zauzet Epir .\nPoslednji put ažurirao/la Arberi : 08.07.2010. u 01:20\n07.07.2010., 18:05 #16\nAko mislis da je meni neki cilj , onda trazi da se zatvara thema , nemam nikave probleme s'time , moj cilj je bio nesto novo , gde svi nacionalnosti trazimo od Epira nesto , pa svaki na svoje nek tumaci.\nE pa da si procitao no gore više o Skadru shvatio bi, da ta tvoja teza nije moguca.\n07.07.2010., 19:58 #17\nStrabo wrote that Macedonians, Illyrians and Epirians spoke the same language and had similar traditions.\n07.07.2010., 20:08 #18\nE pa da si procitao no gore više o Skadru shvatio bi, da ta tvoja teza nije moguca\nProcitali smo njega vrlo cesto , nisi valjda tako brzo zaboravio\n07.07.2010., 21:14 #19\nСупер, али да су говорили језиком који у својој основи има грчки и латински Страбон би их разумео. Тако да за тебе није супер.\n07.07.2010., 21:26 #20\nStrabon je rekao da ljudi koji zive u Epiru , nisu Grci :\nAs for the Pelasgi, almost all agree, in the first place, that some ancient tribe of that name spread throughout the whole of Greece, and particularly among the Aeolians of Thessaly. Again, Ephorus says that he is of the opinion that, since they were originally Arcadians, they chose a military life, and that, in converting many peoples to the same mode of life, they imparted their name to all, and thus acquired great glory, not only among the Greeks, but also among all other people whithersoever they had chanced to come. For example, they prove to have been colonisers of Crete, as Homer says; at any rate, Odysseus says to Penelope: "But one tongue with others is mixed; there dwell Achaeans, there Cretans of the old stock, proud of heart, there Cydonians and Dorians too, of waving plumes, and goodly Pelasgians." And Thessaly is called "the Pelasgian Argos" (I mean that part of it which lies between the outlets of the Peneius River and Thermopylae as far as the mountainous country of Pindus), on account of the fact that the Pelasgi extended their rule over these regions. Further, the Dodonaean Zeus is by the poet himself named "Pelasgian": "O Lord Zeus, Dodonaean, Pelasgian." And many have called also the tribes of Epirus "Pelasgian," because in their opinion the Pelasgi extended their rule even as far as that. And, further, because many of the heroes were called "Pelasgi" by name, the people of later times have, from those heroes, applied the name to many of the tribes; for example, they have called the island of Lesbos "Pelasgia," and Homer has called "Pelasgi" the people that were neighbours to those Cilicians who lived in the Troad: "And Hippothous led the tribes of spear-fighting Pelasgi, those Pelasgi who inhabited deep-soiled Larissa." But Ephorus' authority for the statement that this race originated in Arcadia was Hesiod; for Hesiod says: "And sons were born of god-like Lycaon, who, on a time, was begotten by Pelasgus." Again, Aeschylus, in his Suppliants, or else his Danaan Women, says that the race of the Pelasgi originated in that Argos which is round about Mycenae. And the Peloponnesus too, according to Ephorus, was called "Pelasgia." And Euripides too, in his Archelaus, says: "Danaus, the father of fifty daughters, on coming into Argos, took up his abode in the city of Inachus, and throughout Greece he laid down a law that all people hitherto named Pelasgians were to be called Danaans." And again, Anticleides says that they were the first to settle the regions round about Lemnos and Imbros, and indeed that some of these sailed away to Italy with Tyrrhenus the son of Atys. And the compilers of the histories of The Land of Atthis give accounts of the Pelasgi, believing that the Pelasgi were in fact at Athens too, although the Pelasgi were by the Attic people called "Pelargi," the compilers add, because they were wanderers and, like birds, resorted to those places whither chance led them.\n07.07.2010., 22:51 #21\nOnda , albanski za svoj osnov ima grčki i latinski i izbačen je iz kombinacije.\n07.07.2010., 22:56 #22\nArberi sta si hteo da postignes ovom temom i koji odgovor ocekujes ?\n07.07.2010., 23:02 #23\nJa hocu da dokazhem da u Epiru smo uvek bili i pripada Albancima .\nEpir je glavna Istorijska zemlja u ovaj region , a i u Evropi .\nIma i latinske veze i staro-grcki u jeziku , mislim u Albanskom jeziku .\nGrcki jezik nije ovaj danashnji Grcki ..\n07.07.2010., 23:06 #24\nNaravno, to ne možeš da porekneš, e zato bi ih Strabon razumeo i mogao da komunicira sa njima. Ali pošto su govorili varvarskim , nije mogao.\nAko misliš na starogrčki, Pelaški, onaj kojim je govorio Homer, idi malo pa pročitaj temu odakle su se Grci doselili na Balkan, da se ne ponavljam.\n07.07.2010., 23:08 #25\nKad bi se tako "gledalo",ja mogu da kazem za danasnje 3 suverene drzave,republike da pripadaju Srbiji...\nEvo je prava stvar za tebe - gledaj prazljivo i otvori "opis" klipa.


Za Kopaonik biznis forum već prijavljeno 1.000 učesnika - Danas\nPrvog dana Foruma učestvovaće guverner Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković i ministar finansija Dušan Vujović.\nDrugog dana, u radu Foruma učestvovaće potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, ministar privrede Goran Knežević, ministar za saobraćaj Aleksandar Antić, ministar rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja Zoran Đorđević, kao i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević.\nPoslednjeg dana Foruma, 7. marta, govoriće ministar omladine i sporta Vanja Udovičić, ministar zdravlja Zlatibor Lončar, a pre zaključaka, izlaganje će imati predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić.\nSpisak učesnika za srpski Davos - premijerka za kraj\nNa "srpskom Davosu" premijerka, guvernerka, ministri\nJorgovanka Tabaković Narodna Banka Srbije Zorana Mihajlović Ministar prosvete Aleksandar Antić Zoran Đorđević Goran Knežević Dušan Vujović Narodna Banka Vlada Srbije Guverner Kopaonik Prosveta\nNeobični proizvodi na oglasima: Banke prodaju čizme i opanke da namire dugove


Home // Lokali // Restorani // Zvezdara teatar\n3.1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 Rating 3.10 (5 Votes)\nKafe-restoran u sklopu istoimenog beogradskog pozorišta, posle dve godine ponovo je otvoren. Prostor je renoviran i osvežen, ali i dalje izleda skoro isto kao i ranije. Ambijent je prijatan, sa ušuškanim separeima i slikama na zidovima koje prate priču pozorišta i filma.\nOsim unutrašnjeg dela, gde može da sedi 80 ljudi, restoran ima i prijatnu natkrivenu baštu idealnu za letnje dane, koja prima još toliko gostiju. Na meniju su jela internacionalne i nacionalne kuhinje, od salata, preko sveže morske ribe, do specijaliteta sa mesom.\nRestoran Zvezdara teatar - INFO\nradno vreme: 9–00\nadresa: Milana Rakića 38


Bliska budućnosti čekaj nas, dolećemo "biznis džetovima!" | Kolubarske Blog\nAerodrom Divci (foto: Đorđe Đoković)\nValjevci su prethodnih godina, pa i decenija, pred izbore obasipani raznim obećanjima, koje je pratilo ono obavezno "ako pobedimo na izborima". I uvek je neko na izborima pobeđivao, a obećanja zaboravljali do sledećih izbora.\nNeka predizborna obećanja su postala tradicionalna ili obećanje za sva vremena, poput izgradnja "šnel štrase" (puta Iverak-Nepričava), industrijska zona za strane investitore, koji "samo što nisu", hala sportova, gasifikacija...\nValjevci su na te šarene laže navikli i sve manje veruju u "već viđena" obećanja. Toga su izgleda postali svesni i čelnici partija pa su se bacili u potragu za novim obećanjima, koja će oboriti s nogu i privući glasače.\nI tako smišljajući šta još, uz već viđeno, obećati Valjevcima, kreativnom timu Srpske napredne stranke i njenom kandidatu za gradonačelnika Valjeva Lazaru Gojkoviću ništa novo nije padalo na pamet. Ali su se dosetili - ponovo ćemo obećati aerodrom, koji je nekoliko godina bio nepravedno izostavljen sa liste tradicionalnih obećanja. A aerodrom baš moćno zvuči.\nTako su valjevski naprednjaci na adresu valjevskih medija poslali vest u koju građani moraju da poveruju jer je naslov više nego ubedljiv i zvuči kao, skoro, pa gotova stvar: "Valjevo dobija putnički aerodrom, podrška stigla i od Zorane Mihailović".\nU prvoj rečenici ove vesti zvučnog naslova, Gradski odbor Srpske napredne stranke u Valjevu navodi da "ima čast i zadovoljstvo da najavi da će građani Valjeva i regiona u bliskoj budućnosti moći da lete putničkim avionima sa aerodroma Divci, koji se nalazi na samo 12 kilometara od našeg grada".\nŠta valjevski naprednjaci podrazumevaju pod "bliska budućnost"? Godina, dve..., do sledećih izbora, deset, pedeset...?\nSudeći po onome što je napisano, aerodrom u "bliskoj budućnosti" nije projekat nego je ideja na kojoj će insistirati niko drugi nego onaj kome je ta ideja pala na pamet.\n"Na ovoj ideji, kojom bi Valjevo postalo regionalni turistički i saobraćajni centar i svrstalo se među retke gradove koji imaju putničke aerodrome, insistiraće u narednom periodu rukovodstvo Srpske napredne stranke u Valjevu, pošto dobije mandat građana na izborima 21. juna, a podršku za to dobilo je od članice Predsedništva Srpske napredne stranke, Zorane Mihajlović", piše u informaciji za medije.\nNije precizirano na koji način je članica Predsedništva SNS Zorana Mihajlović "dala podršku" valjevskim naprednjacima za ovu ideju. Da li je kandidatu za gradonačelnika Lazaru Gojoviću, prilikom nekog susreta negde, rekla: "Bravo, svaka čast, podržavam!". Ili je, pak, čuvši za ideju, poslala pismo podrške: "Samo napred, biće i para".\nČlanica Predsedništva Zorana MIhajlović, koja je i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, nije direktno podržala ideju valjevskih naprednjaka, a pitanje je da li je uopšte podržala?\nKako nezvanično saznajemo, manje poznat javnosti Saša Ilić zaposlen u sekretarijatu Zoraninog ministarstva rekao je valjevskim naprednjacima da je ideja "odlična" i da je "podržava Zorana Mihajlović". Kako on zna da ideju podržava i članica Predsedništva SNS nije rekao, ali nije ni važno! Zvuči! Naročito zvuči ako ste "stavi" u naslov.\nZvuči i izjava kandidata SNS za gradonačelnika Lazara Gojkovića, a na temu putničkog aerodroma u Dicvima. On navodi da je to "jedan od najlepših aerodroma u Srbiji", ali šteta koristi se samo za sportske letove, a može da bude "vazdušna luka da sleću i putnički avioni, i na tome će insistirati SNS".\nGojković dalje objašnjava da će aerodrom "pored očigledne povoljnosti za Valjevce i meštane okolnih naselja, pojačati privredni, turistički i saobraćajni značaj Valjeva i regiona".\nOsim za avione koji će, prema Gojkovićevoj računici, prevoziti "sedamdesetak putnika", aerodrom će koristiti i "biznis-džetovi", ali će moći iz "Valjeva da se leti mlaznim avionima do bilo kog dela Evrope ili neke vanevropske destinacije koja je zanimljiva i kompatibilna sa privredom Valjeva i valjevskog kraja".\n- Ovako će poslovni ljudi iz Valjeva i poslovni ljudi koji imaju posao u Valjevu, a investicija će kod nas biti sve više, imati brzu i laku vezu sa svim industrijskim centrima Evrope, a i šire - zaključio je Gojković i pozvao Valjevca da, ako hoće da se voze avionima u bliskoj budućnosti, glasaju za Srpsku naprednu stranku.\nČini mi se da Valjevci, i ako su bili neodlučni za koga glasati, nakon ove ideje putničkog aerodroma u Divcima više nemaju dilemu. Sve imamo samo nam je još aerodrom nedostajao. Bliska budućnosti čekaj nas, dolećemo "biznis džetovima!".\nPre 6 dana 2 sati u Shit happens


Kulturni Centar GRAD počinje novi program pod nazivom "Umetnost za sve!" | News | Designed.rs - Dizajn web portal\nKulturni Centar GRAD u saradnji sa Fakultetom primenjenih umetnosti, Dizajnerskom školom i Austrijskim kulturnim forumom organizuje prvi javni čas crtanja kao deo novog programa „Umetnost za sve“.\nKulturni centar GRAD će 15.novembra biti u znaku jednog od najprovokativnijih umetnika s početka 20. veka, Egona Schiele-a.\nU okviru ovog programa zainteresovani učesnici imaće priliku da se u galeriji Kulturnog Centra GRAD posvete crtanju po modelu sarađujući sa umetnicima, profesorima ali i zanimljivim modelima. Rezultati javnog časa u vidu pop up izložbe biće predstavljeni publici istog dana.\nPrvi javni čas crtanja biće ordžan 15. novembra u terminu od 10 do 16 časova u Velikoj galeriji KC Grad, i biće posvećen radu čuvenog austrijskog slikara Egona Šilea (Egon Schiele), verovatno najbitnijeg predstavnika figurativnog slikarstva sa početka dvadesetog veka.\nŠileov prepoznatljiv i jedinstveni stil ogleda se u ekspresivnim crtežima intenzivnih izraza sirove seksualnosti koji su prevazilazili granice normativnog.\nU ulozi modela će se naći Maja Atanasijević – Zipa Yoma.\nZainteresovani se mogu javiti na mail@gradbeograd.eu. Potrebno je poneti pribor za crtanje, podlogu i papire. Participacija će iznositi simboličnih 200 dinara.\nPop up izložba će istog dana od 19 časova predstaviti rezultate javnog časa, a prisutnoj publici i medijima obratiće se direktor Austrijskog Kulturnog Foruma, gospodin Johannes Irschik.\nProjekcija austrijskog igranog filma “Smrt i devojka” o životu Egona Šilea počinje u 20 časova.\nEgon Schiele bio je jedan od najprovokativnijih umetnika bečke scene sa početka dvadesetog veka. Velika inspiracija u njegovom životu bile su žene, posebno dve koje su ostavile veliki trag kako u Šileovom životu tako i u njegovoj umetnosti. Prva je Gerti, Šileova sestra i njegova prva velika muza a druga je sedamnaestogodišnja Wally, njegova jedina istinska ljubav. Wally je predstavljena i na čuvenoj slici "Smrt i Devojka". Schiele-ova radikalna umetnost skandalizovala je tadašnje bečko društvo. I pored skandala koji su ga pratili, čuveni Klimt kao i tadašnji umetnički dileri prepoznali su jedinstveni talenat Egona Šilea. Šile je spreman da se suoči sa sopstvenim bolom i žrtvuje svoju ljubav zbog umetnosti.\nProjekcija filma je organizovana u saradnji sa Austrijskim kulturnim forumom.\nScenario: Hilde Berger, Dieter Berner\nUloge: Noah Saavedra, Maresi Riegner, Valerie Pachner, Marie Jung\nProducent: Franz Novotny, Alexander Glehr, Bady Minck, Alexander Dumreicher- Ivanceanu\nProdukcija: Novotny & Novotny Filmproduktion


Kako jedna ideja može da vam obezbedi 80 miliona evra? | Energetski portal Srbije\n30.01. 2021 Održivi razvoj | Zaštita životne sredine\nNakon što je protekle nedelje Ilon Mask, najbogatiji čovek na svetu, obećao da će donirati 80 miliona evra (100 miliona dolara) kao nagradu za „najbolju tehnologiju hvatanja ugljenika“, ceo svet se dao u razmišljanje.\nHvatanje ugljenika je zapravo kombinacija različitih tehnologija sa istim ciljem: sakupljanje ugljen-dioksida kako ne bi pobegao u atmosferu i doprineo globalnom zagrevanju. Taj „famozni“ gas sa efektom staklene bašte može se prikupiti iz elektrana i fabrika, ili čak direktno iz vazduha.\nMnogi su Masku odgovorili da je rešenje jednostavo i poprilično očigledno – potrebno je posaditi više drveća.\nMask, koji je na čelu kompanija Tesla i „Spejs Eks“ i dalje nije otkrio detalje o nagradi, međutim njegove prethodne izjave sugerišu da je jedan od njegovih ključnih ciljeva da snizi cenu hvatanja ugljenika direktno iz vazduha, tako da se može koristiti za proizvodnju sintetičkog raketnog goriva, menjujući do sada korišćena fosilna goriva.\nIlon Mask nudi preko 80 miliona evra za najbolju tehnologiju hvatanja ugljen-dioksida\nPre samo tri godine Mask je izjavio da ne postoji način da se napravi električna raketa, ali da je dugoročno moguće da se koristi solarna energija za izvlačenje CO2 iz atmosfere, a zatim kombinovanjem sa vodom i proizvodnja goriva i kiseonika za raketu. Ovu ideju je ponovo izneo 2019. godine, kada je na Tviteru odgovorio na pitanje o korišćenju hvatanja ugljenika za proizvodnju raketnog goriva, rekavši da će „raketni letovi dugoročno imati nultu neto proizvodnju ugljenika“.\nOno što Mask opisuje nije naučna fantastika. Postoje najmanje tri startapa – kanadski Carbon Engineering, švajcarski Climeworks i američki Global Thermostat – koji su izgradili radna pilot postrojenja za hvatanje ugljen-dioksida iz vazduha. Carbon Engineering je čak napravio malu seriju sintetičkog goriva od CO2.\nSama nauka nije nova. Istraživači već skoro celi vek mogu da koriste hemijske reakcije za pretvaranje CO2 u ugljovodonična goriva. Teškoća je bila u smanjenju troškova procesa i u otkrivanju kako ga napajati uz pomoć čiste energije. Budući da je CO2 krajnji proizvod sagorevanja fosilnih goriva, kontra proces zahteva ogroman unos energije.\nI dok hvatanje ugljen-dioksida iz postrojenja koja sagorevaju fosilna goriva nije zanemarljivo, pokušaji njegovog isisavanja iz vazduha, gde su koncentracije gasa vrlo niske, zahteva filtriranje velikih količina gasa za malu zapreminu CO2. Tri kompanije sa pilot postrojenjima potrošile su desetine miliona dolara da bi došle do ove faze, a put je i dalje dug. Troškovi osiguranja jedne tone ugljenika direktnim hvatanjem vazduha mogu biti i do 500 evra – oko 15 puta više od cene ugljenika kojom se trguje na evropskom tržištu.\nPostoje dva načina za smanjenje troškova. Prva je izgradnja velikih postrojenja po ceni od više stotina miliona dolara, pružajući inženjerima priliku da proces optimiziraju metodom pokušaja i mogućih grešaka. Carbon Engineering trenutno sarađuje sa kompanijom Occidental Petroleum Corp. na izgradnji postrojenja koje svake godine može da uhvati milion tona ugljen-dioksida.\nDrugi, možda isplativiji put, je ubrzati tempo inovacija. Vlade mogu pojačati finansiranje istraživanja i daljeg razvoja, a mogu i milijarderi da pokrenu takmičenja koja privlače pažnju. Uz nagradu, „podstičete aktivnost tamo gde postoji prilika“, rekao je Tris Dison, generalni direktor Nesta Challenges, neprofitne organizacije koja se fokusira na inovacije u Velikoj Britaniji.\nTo je strategija koja postoji već vekovima i koja je dala rezultate u prošlosti. Nagrada je motivacija za preduzetnički duh inovatora, a neretko su učesnici trošili više novca ulažući u razvoj tehnologije od same sume nagrade.\n„Vazduh je praktično beskonačni rezervoar CO2“, rekao je Stjuart Haceldin, profesor hvatanja i skladištenja ugljenika na Univerzitetu u Edinburgu. Ako postoji tehnologija za hvatanje ugljenika koja zaslužuje takvu nagradu, Haceldin smatra da je direktno hvatanje vazduha prava meta.\nMask nije prvi milijarder koji je predložio višemilionsku nagradu za hvatanje ugljenika. Ričard Brenson pokrenuo je Virgin Earth Challenge 2007. godine, nudeći 20 miliona evra za komercijalno isplative mašine koje mogu ukloniti značajne količine CO2 iz vazduha u narednih deset godina. Četiri godine kasnije proglašeni su finalisti, ali na kraju ni jedan nije ispunio kriterijume.\nA što se tiče Maskovog „izazova“, Dison misli sledeće:\n„Ljudi će želeti da pokušaju da dobiju nagradu samo da bi bili dovedeni u vezu sa Ilonom Maskom.“\nSada je preostalo samo da sačekamo sledeći Maskov tvit.


stanovi Bulevar Despota Stefana-Beograd-do-120000evra Beograd - prodaja\nBulevar Despota Stefana-Beograd-do-120000evra\nNovo u ponudi! Nekretnina na centralnoj gradskoj lokaciji , blizu Botaničke bašte, Skadarlije, i svih bitnih sadržaja koji pružaju komoditet življenja. Odličan jednoiposoban stan u dobro održavanoj zg ...


Podaci unutrašnje migracije za 2018. – Najviše novih stanovnika se doselilo u Banjaluku | BL Portal\n1. Marta 2019. 10:35\n“Promjene prebivališta posmatrane prema polu učestalije su kod ženskog dijela populacije i zabilježeno je 6.269 slučajeva ili 55,56 odsto, dok je 5.014 slučajeva preseljenja muškog dijela populacije ili 44,44 odsto”, saopšteno je iz Republičkog zavoda za statistiku.\n“Ono što je u svemu tome bitno i zadovoljavajuće jeste to da je RS i dalje u plusu, odnosno da je više ljudi došlo u RS nego što se odselilo u FBiH i Brčko distrikt. Iz godine u godinu ovo su standardni podaci”, rekao je Pašalić za “Nezavisne novine“.


Kartično plaćanje (2-6 rata)! - Antikvarijat Libar\nNext: Besplatna dostava za narudžbe putem interneta! →


Ko kaže da je samo lepa? Bivša misica završila medicinu na Kembridžu | Savremena žena | Direktno\n02. 12. 2019. 20:40 0\nKo kaže da je samo lepa? Bivša misica završila medicinu na Kembridžu\nMlada doktorka koji je svojevremeno bila jedna od finalistkinja takmičenja za Mis sveta, diplomirala je na Univerzitetu u Kembridžu i postala magistar javnog zdravstva.\nKarina Tirel (30), koja je pre tri godine diplomirala medicinu na prestižnom institutu, sada je nagrađena diplomom iz javnog zdravstva. Karina je proglašena za Mis Engleske, a kasnije je na izboru za Mis sveta osvojila četvrto mesto.\nProvela je dve godine radeći kao lekar u Oksfordu, stekavši iskustvo na svim odeljenjima bolnice, uključujući A&E, pre nego što se u septembru vratila na Univerzitet u Kembridžu.\nKarina je proteklu godinu provela radeći magistarski rad na svom bivšem fakultetu, dok je tokom praznika takođe radila kao lekar za javno zdravstvo za NHS u Istočnoj Angliji.\n- Bilo je sjajno ponovo biti na Kembridžu i na mom fakultetu. To je koledž za sve devojke, tako da zaista guraju žene na radnom mestu, što je odlično. Moje magistrske studije su bile zanimljive i usredsređene na dovođenje zdravstvenih tehnologija u NHS kako bi se olakšao posao lekarima i medicinskim sestrama - rekla je ona, a strani mediji je navode kao primer devojke koja je i lepa i pametna, pa ruši stereotipe u vezi sa tim da misice nisu sposobne da rade išta drugo osim da poziraju.\nLepotice Karina Tirel Mis sveta Doktorka\nDoktorka iz Švedske: Panika se ne diže zbog političkih poena\nDoktorka bez straha: Vlast je promenljiva, a mi svi ostajemo da živimo ovde


OEBS: Zabrinjavajući podaci istraživanja o dobrobiti i sigurnosti žena – Helsinški Parlament Gradjana Banja Luka\nOEBS: Zabrinjavajući podaci istraživanja o dobrobiti i sigurnosti žena\nIstraživanje Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju pruža jedinstvene i uporedive podatke o prevalenciji učestalosti i posljedicama nasilja prema ženama, o istrajnim štetnim normama i stavovima koji dovode do nasilja, kao i razlozima zašto žene koje su preživjele nasilje ne prijavljuju isto nadležnim institucijama.\nCilj istraživanja bio je da se prikupe podaci o nasilju nad ženama u konfliktnim i post-konfliktnim okolnostima, kako bi poslužili kao osnova za donošenje politika, strategija, programa i aktivnosti koje su zasnovane na konkretnim podacima, kao i da dovedu do unapređenja usluga za žene i djevojčice koje su preživjele nasilje.\nIstraživanje je tokom prošle godine provedeno u Bosni i Hercegovini, Srbiji, Crnoj Gori, Albaniji, Kosovu, Severenoj Makedoniji, Ukrajini i Moldaviji.\nPodaci pokazuju da je skoro 16 miliona žena doživjelo neku vrstu seksualnog nasilja u uzrastu do 15 godina, a skoro pet miliona doživjelo je psihičko i/ili seksulano nasilje od strane partnera. Oko četiri i po miliona žena doživjelo je neku vrstu nasilja van partnerskih odnosa.\nŠto se Bosne i Hercegovine tiče, zabrinjavajući je podatak da 25 % žena vjeruje da je nasilje u porodici “privatna stvar” o kojoj ne treba pričati , a čak 42 % onih koje su preživjele nasilje nije bilo informisano šta nakon toga treba da uradi i kome da se obrati.\nIstraživanje je pokazalo da su osnovni razlozi zbog kojih žene na prijavljuju nasilje stid, loša materijalna situacija i strah da neće moći da izdržavaju sebe i djecu ukoliko ostave nasilnika, ali i da neće dobiti podršku familije, nepovjerenje u institucije sistema i njihov adekvatan odgovor, nedovoljna informisanost kome mogu da se obrate u slučaju nasilja, a kao jedan od najčešćih razloga naveden je strah da bi, u slučaju prijavljivanja, nasilje u porodici moglo da eskalira.\nPrevPrethodnaVigemark: Ne donosite nove zakone ako nisu u skladu s EU standardima\nNarednaI mostarski studenti zainteresovani za saradnju sa hCaNext


Katalog linkova – Strana 20 – Najbolji sajtovi\nAutor katalogObjavljeno 14. februara 2019. 21. februara 2019. Kategorije selidbeOznake beograd selidbe, jeftine selidbe, selidbe, selidbe beograd2 komentara na Selidbe Beograd\nAutor katalogObjavljeno 30. januara 2019. Kategorije selidbeOznake beograd selidbe, profi selidbe, selidba beograd, selidbe, selidbe beogradOstavite komentar na Profi selidbe Beograd\nAutor katalogObjavljeno 20. decembra 2018. Kategorije svadbeOznake bend za svadbe, bend za svadbu, bendovi za svadbe, muzika za svadbe1 komentar na Bend za svadbu\nPrethodna strana Strana 1 … Strana 19 Strana 20 Strana 21 … Strana 27 Sledeća strana


Građani BiH koji kupe auto u Njemačkoj imaju pravo na povrat PDV-a - Glas Regije\nKako su rekli za „Nezavisne“, Njemačka nudi kupcima koji vozila izvoze iz EU mogućnost da izvrše povrat poreza na dodanu vrijednost (PDV), koji u Njemačkoj od sredine ove godine iznosi 16 odsto, a do tada je bio 19 odsto.\nIz Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH „Nezavisnim“ je, takođe, ukazano na još jednu relativno skorašnju novinu – ako građanin kupuje vozila njemačke proizvodnje, poput folksvagena, BMW-a, audija i mercedesa, osim obrasca EUR-1 kojim se dokazuje evropsko porijeklo, treba znati da bh. organi sprovode dodatne provjere, a dok se čeka na rezultate provjere, potrebno je položiti garanciju ili obezbijediti eventualni carinski dug u slučaju negativne provjere. U ovom slučaju radi se o skandalu u vezi s izduvnim glasovima koji je prije nekoliko godina pogodio njemačke proizvođače, pa je potrebno provjeriti da li prodato vozilo spada u grupu onih koji se ne smiju izvoziti. Svako ko uvozi automobil može na stranici https://www.gansel-rechtsanwaelte.de/formulare/abgasskandal-online-check prije finalne kupovine sam provjeriti da je to konkretno vozilo obuhvaćeno skandalom. Međutim, u ADAC kažu da ako kupujete vozilo kod dilera, ove provjere se sprovode automatski.\nU ADAC su rekli „Nezavisnim“ da je za povrat PDV-a potrebno u roku od tri mjeseca od kupovine na spoljnoj granici EU dobiti potvrdu da je vozilo prešlo granicu. Bez te potvrde nemoguće je povratiti PDV.\n„Povrat PDV-a treba zatražiti od trgovca koji je vozilo prodao, a ne od njemačke carine ili Finansijske službe“, naglasili su oni za „Nezavisne“.\nRatko Kovačević, portparol UIO BiH, rekao je za „Nezavisne“ da polovno vozilo nakon uvoza mora proći homologaciju u ovlaštenom servisu, nakon čega se odlazi u neku od carinskih ispostava kako bi se izvršilo carinjenje.\nU BiH je od početka godine do kraja avgusta uvezeno 26.127 vozila vrijednosti oko 419 miliona maraka, a ukupno je plaćeno 77 miliona maraka dažbina, rekao je „Nezavisnim“ Ratko Kovačević, portparol UIO BiH.\nPrethodna Slovenci se predomislili, ne priznaju testove urađene u BiH\nSljedeća U Republici Srpskoj 70 novozaraženih


Beograd, Maršala Tita 206, 11272 Dobanovci\nVSS – poželjno saobraćajne ili ekonomske struke\nS' ponosom obaveštavamo da je Meridian a.d. Banja Luka otvorio kompaniju u Beogradu (Srbija) pod nazivom MeridianBL d.o.o. Beograd, kako bi svojim kupcima olakšao pristup logističkim uslugama i povezao region sa Evropom. U novembru 2019. počeli smo nuditi logističke usluge koje će našim kupcima pružiti rešenja za izazove transporta.Otvaranjem ove kompanije počinje samostalno pružanje sveobuhvatne logistike, skladištenja, distribucije, carinskog posredovanja, carinskog…


SweetDabassa profil | Bongacams.lt\nFetiš na stopala (680 Live)\nPoslednje prijavljivanje: 13.12.19. 03.15.30\nKlikom na dugme, podići ćeš SweetDabassa na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. SweetDabassa će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o SweetDabassa\nRadni sati SweetDabassa\nAmaterski klipovi od SweetDabassa\nSweetDabassa lista želja\nСветлячка хочу )\nСобираю на системный блок, чтоб мои трансляции не обрывались) как это обычно бывает( Спасибо всем кто помогает!!! воплощая мои мечты в реальность! I collect on the system unit so that my broadcasts do not break off) as it usually happens (Thanks to everyone who helps!!! making my dreams come true!


FIZIOTERAPIJSKA PROCJENA I REHABILITACIJA STANJA SLABINSKE KRALJEŽNICE NAKON OPERACIJE DISKORADIKULARNOG KONFLIKTA | The University of Split Repository\nSplit: University of Split, University Department of Health Studies, 2014. urn:nbn:hr:176:931953\nĆuk, M. (2014). FIZIOTERAPIJSKA PROCJENA I REHABILITACIJA STANJA SLABINSKE KRALJEŽNICE NAKON OPERACIJE DISKORADIKULARNOG KONFLIKTA (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:931953\nĆuk, Martina. "FIZIOTERAPIJSKA PROCJENA I REHABILITACIJA STANJA SLABINSKE KRALJEŽNICE NAKON OPERACIJE DISKORADIKULARNOG KONFLIKTA." Undergraduate thesis, University of Split, University Department of Health Studies, 2014. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:931953\nĆuk, M. (2014). 'FIZIOTERAPIJSKA PROCJENA I REHABILITACIJA STANJA SLABINSKE KRALJEŽNICE NAKON OPERACIJE DISKORADIKULARNOG KONFLIKTA', Undergraduate thesis, University of Split, University Department of Health Studies, accessed 17 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:931953\nĆuk M. FIZIOTERAPIJSKA PROCJENA I REHABILITACIJA STANJA SLABINSKE KRALJEŽNICE NAKON OPERACIJE DISKORADIKULARNOG KONFLIKTA [Undergraduate thesis]. Split: University of Split, University Department of Health Studies; 2014 [cited 2022 May 17] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:931953\nM. Ćuk, "FIZIOTERAPIJSKA PROCJENA I REHABILITACIJA STANJA SLABINSKE KRALJEŽNICE NAKON OPERACIJE DISKORADIKULARNOG KONFLIKTA", Undergraduate thesis, University of Split, University Department of Health Studies, Split, 2014. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:931953\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:931953\nTitle FIZIOTERAPIJSKA PROCJENA I REHABILITACIJA STANJA SLABINSKE KRALJEŽNICE NAKON OPERACIJE DISKORADIKULARNOG KONFLIKTA\nTitle (english) PHYSICAL THERAPY ASSESSMENT AND REHABILITATION OF LUMBAR SPINE AFTER DISCO RADICULAR CONFLICT SURGERY\nAuthor Martina Ćuk\nCreated on 2017-05-03 10:52:59


pink.rs | Teodora Džehverović GURNULA RUKU U MEĐUNOŽJE, A ONDA SE DESILO NEŠTO ŠTO NIKAKO NIJE OČEKIVALA: Pevačica se odmah obrušila na njih i poslala jasnu poruku! (FOTO)\nTeodora Džehverović GURNULA RUKU U MEĐUNOŽJE, A ONDA SE DESILO NEŠTO ŠTO NIKAKO NIJE OČEKIVALA: Pevačica se odmah obrušila na njih i poslala jasnu poruku! (FOTO)\nIzazvala potpunu pometnju!\nTeodora Džehverović izazvala je burne reakcije na društvenim mrežama zbog golišavih fotografija koje je objavila, a zbog velikog broja prijava od strane korisnika da su neprimerene, Instagram joj je uklonio slike.\nPopularna pevačica aktivna je na ovoj mreži i svakodnevno postavlja fotke iz svakodnevnog života. Međutim, nove objave na njenom profilu izazvale su lavinu negativnih komentara. Naime, Teodora je postavila fotku na kojoj pozira u otkopčanim farmerkama, dok joj je ruka zavučena u njih, kod međunožja.\nMnogi njeni pratioci smatraju da fotografija nije primerena, zbog čega su je prijavili, pa je Instagram uklonio objavu. Džehverovićevu je to iznerviralo, pa je postavila novu, sličnu, ali manje provokativnu sliku. Na njoj pozira leđima okrenuta kameri, u prvom planu je njena zadnjica, a iz farmerki viri donji veš.\n- Ne možete vi da mi brišete koliko ja mogu da postavljam. Laku noć - napisala je Teodora i pozvala pratioce da lajkuju fotografiju.\nDŽEJ LO UVIJA KUKOVIMA KAO NIKAD DO SADA! Snimala se bez trunke šminke, pa pokazala obline iz svih uglova! Internet eksplodirao! (VIDEO)\nOVO NIJE OČEKIVALA! Kristijan šapnuo Kristini nešto što ju je ŠOKIRALO, a onda je OVOM pesmom poslala jasnu poruku! (VIDEO)\nNIJE MI JASNO... Teodora se požalila Milici i Bori na Maju i Čorbu, Marinkovićeva se u tom trenutku pojavila u svom NOVOM BIKINIJU! (VIDEO)\n'NJEGOVA STVAR JE ŠTA ON VIDI' Anđelo za Pink.rs progovorio o temi koja je prevrnula Belu kuću NAGLAVAČKE: Otkrio da li je misica KOKETIRALA sa njim,


Verovatno ste primetili da u poslednje tri godine ima sve više naloga koji vas savetuju kako da unapredite svoje instagram stranice, "pobedite algoritam". Često primetim da oni koji me savetuju kako da unapredim svoju instagram stranicu imaju 30 puta manje fanova. Na stranu to, da vidimo kakvi su saveti od onih koji prodaju svoje usluge savetovanja do primera poznatih influensera.\n-Prvi savet je da uredite slike u jednom tonu i da izgledaju kao priča.\nDa li imate vremena za to? Ja imam jedva vremena da uslikam svoj rad, a još manje da prilagođavam slike i tonove na slikama kako bi sve bilo u zelenoj ili plavoj boji. Najvažnije je da imate dobru fotografiju i da ne objavljujete bilo šta, čisto radi reda da biste objavili. Estetski osmišljen nalog zvuči lepo, ali kako vrlo brzo svi krenu da rade isto, oko se zasiti.\n-Drugi savet je da "highlights" iznad slika, uredite sa bedževima.\nSve je to stvar izbora, da li se vide slike ili imate ilustracije. Nisam sigurna koliko ljudi ulaze da gledaju jer kad pratim profile, retko se setim da kliknem na te opcije. Dobro ih je imati i to sa jasnim temama, cene, pitanja i odgovori, neki primeri proizvoda, slike i snimci iz radionica mogu da privuku pažnju i dobro su mesto da pakujete snimke iz priča na to mesto.\n- Treći savet je bio da se redovno objavljuju priče (story).\nU početku su dobile na popularnosti i zbog njih je vidno opao broj objava na glavnoj strani. Sve su stavljali u priče koje su nekad delovale kao da su bez kontrole jer neki objave 123 snimaka zaredom. Brzo smo se zasitili tako da su meseci prolazili a da ne kliknem ni jednu jedinu priču. Povremeno stavim svoju i nastavim da radim. Preporuka je da objavljujete povremeno i uvek je poželjno da objavite delove iz proizvodnog i kreativnog procesa.\nSa velikim zakašnjenjem kod nas, došli su REELS, video snimci koje je moguće montirati. Njihovim dolaskom sam shvatila da zaista ne mogu ništa od toga i da se previše traži od nas, a ništa ne dobija. Pritisak je veliki, zahtevi i prilagođavanje da budete prisutni i da treba da vam raste nalog je ogroman. Za sve to je potrebno ozbiljno vreme koje je mnogo više od jednog dana nedeljno. Mi već radimo prekovremeno redovno. Kako uklopiti sve to? Osetila sam se kao da smo tu da nekoga animiramo, da nas izlupaju kao pinjatu i uzmu sve slatkiše.\nDokle sve to može daleko da ide? Ide dokle dozvolimo. Koliko vam vremena treba da se obučete, našminkate, uredite kreativni haos u radionici da bise napravili neki snimak? Mnogo. Nemojte dozvoliti nikakav pritisak. U početku sam mislila da samo meni smeta dok nisu i ostale kolege počele javno da pišu da ne mogu, ne žele, da se osećaju loše, da je njima posao ono što se vidi kao delo, i da se ne osećaju ugodno da snimaju sebe. Ako se osećate loše, nemojte. Mada, smatram da bi povremeno trebalo dati šansu tome, ne u svakodnevnom snimanju kao što radi influenseri već osmislite i napravite neke snimke, ne morate se vi videti na njima. Osmislite lep video snimak kao prezentaciju svog rada, stavite muziku i pustite. Ne opterećujte se koliko će lajkova imati. Nailazila sam na naloge koji kažu kako su mnogo snimaka stavljali i eto, taj 65. im je doneo viralnost. Da li im je doneo više posla ili priliku da podignu cene? Samo je jedna rekla da joj se to desilo, a početnik je u poslu.\nČesto sam gledala takve snimke, i od kolega i razne slatke životinjice, ples i šaljive snimke i jedno je zajedničko svima. Nikoga nisam počela da pratim. Stavim lajk i pređem na drugi snimak. Šta vi radite? Da li gledate i kako utiče na vas? Šta ste primetili?\nSve je to osmišljeno pre svega za influensere. Najmasovniji nalozi su nalozi poznatih ličnosti iza kojih stoje dela i oni ne moraju da prate nijednu smernicu jer su im objave dovoljne. Moraju da prođu kroz odobrenje publiciste, ali to je sve. Drugi najpopularniji nalozi su šaljivi nalozi kojima su dovoljne samo redovne objave. Treći najpopularniji nalozi su osnova instagrama, a to su influenseri. Oni prodaju svoj život, neko bi rekao lažni život, slike su obrađene, kreirane i iza svake stoji nekoliko sati rada. Njima je to posao. Nemaju drugi iza toga. Objava je posao. Kad objavi, ode na kafu ili da spava. A vama je produkcija posao, objava je prateća stvar. Samo oni imaju vremena da do sudnjeg dana uređuju boje, snimaju video snimke, presvlače se i prodaju priču. Zato budite svesni da nemate previše dodirnih tačaka i da teba da se posvetite svom poslu i ne podležete svim pritiscima.\nZaključak je da će se pojaviti još novina i da ne smete da osećate veliki pritisak niti da vam išta unosi stres. Da, treba se menjati i prilagođavati, izlaziti iz zone komfora ali ne po svaku cenu i svom silinom. Vaša dužnost je da radite svoj posao i kao mali timovi i firme pažljivo da osmislite način prezentacije i reklamiranja jer ste vi sve i radnik i sekretarica i PR i marketing i čistačica. Ne možete na dnevnom, pa ni na nedeljnom nivou gubiti previše vremena. Pristupite svemu bez stresa i razmišljajte o svojoj ponudi i svojim kupcima.\nSvi nabrojeni saveti su dobri, ali ih treba uzimati sa kašičicom i ne dozvoliti da vas panika i nesreća obuzmu zato što nemate vremena, nemate ni snage da osmislite ili ne želite neko da vas vidi. Napravite korak i probajte bar jednom u par meseci da unesete neku novinu u svojoj prezentaciji.


Dečaka su verovatno napali sopstveni psi\nU utorak uveče se u Senti dogodio napad pasa sa smrtnim ishodom. Žrtva je četvorogodišnji dečak, kojeg su psi najverovatnije napali u dvorištu sopstvene kuće. Prema našim saznanjima, u vlasništvu porodice su bila tri psa.\nKako smo saznali, psi koji su napali dečaka bili u vlasništvu njegove porodice. Četvorogodišnji dečak je nažalost zadobio toliko teške povrede, da je preminuo na putu do bolnice.\nKada je naša ekipa bila na licu mesta, policija je i dalje obavljala uviđaj. O detaljima ove tragedije se i dalje ne zna mnogo, ali je sigurno da na kapiji kuće stoji jedna tabla koja upozorava na to da dvorište čuvaju opasni psi.\nMarija Juhas, koja živi u jednoj od susednih kuća, nije poznavala porodicu, a o smrtonosnom napadu pasa čula je u sredu ujutro.\n„ Šta se dogodilo sinoć, šta ste videli?\n- Ja sam sinoć videla samo automobil sa rotacijom, već je bio mrak, ne mogu da procenim ni da li je to bilo vozilo hitne pomoći ili policije, jer je otišlo. Bila sam nazad u kuhinji, videla sam samo rotaciju. Nisam ih nešto posebno poznavala, nisam razgovarala sa njima ni pre nego što su se razveli, tada su tu još bili i suprug, i žena i dete. Ne razgovaram sa komšijama jer nigde ne idem.\n- Jeste li možda ponekad čuli da psi laju?\n- Znam samo da su bila dva psa, ona veća i divlja vrsta pasa, ali komšinica kaže da ima tri psa."\nKad smo bili na licu mesta, psi koji su napali dečaka više nisu bili u dvorištu, jer su ih nadležni nešto ranije odneli. Prema našim informacijama, dva rotvajlera i doberman su uspavani.


Zanimljivosti dana : Neverovatna Waitomo pećina svetlećih crva\nNeverovatna Waitomo pećina svetlećih crva\nWaitomo pećina je pećinski sistem na Novom Zelandu,tačnije na severnom delu ostrva Novog Zelanda.Sama reč Waitomo potiče iz maorskog jezika i u prevodu znači, otprilike, "voda koja prolazi kroz rupu"....\nPrvi je ovu pećinu 1887 godine istražio lokalni poglavica Tane Tinorau zajedno sa engelskim geometrom Fred Maceom...\nOvaj prekrasni "svetleći"pećinski sistem je star oko 2 miliona godina a danas predstvalja jednu od najvećih turističkih atrakcija Novog Zelanda. Neke od ovih pećina( ima ih više) nisu za turistčke posete pa ih uglavnom posećuju speleolozi i ljubitelji ekstremnih sportova.\nDok druge pećine svetlećih crva su maksimalno turistički eksploatisane.Najpoznatija je "Glowworm Cave" ili "Pećina svetlećih crva"....\nKada uđete u ovu pećinu nakon otprilike 15 minuta hoda kroz nju dolazite do dela jame, gde su "svetleći crvići" i gde morate ući u čamac da bi ste nastavili dalje razgledanje Vaitomo pećine.Ti svetleći crvi su ustvari larve mušice (Arachnocampa Luminosa) koja žive u okolini pećine.Larve su okačene o svod pećine i svetle zahvaljujući svojstvu biolumnisencije,slično svitcima.\nVozeći se u čamcu imate priliku da vidite na hiljade svetlećih crva kako zrače svojom svetlošću koja se odbija od pećinske vode i ukrašava strop iznad vas stvarajući predivnu prirodnu fenomenalnu sliku koja će vas podsetiti na neko trodimenzionalno nebo leti.


Startala Kantonalna košarkaška liga za pionire i kadete: Poraz pionira, pobjeda kadeta „Krajišnika“ - Radio Velika Kladuša\nU subotu su pioniri i kadeti Košarkaškog kluba „Krajišnik“ odigrali susrete prvog kola Kantonalne košarkaške lige. Za protivnike su imali omladinske selekcije Košarkaškog kluba „Bratstvo“ iz Bosanske Krupe…\nU subotu su pioniri i kadeti Košarkaškog kluba „Krajišnik“ odigrali susrete prvog kola Kantonalne košarkaške lige. Za protivnike su imali omladinske selekcije Košarkaškog kluba „Bratstvo“ iz Bosanske Krupe.\nU susretu pionira „Krajišnika“ i „Bratstva“ pobjedu su slavili gosti rezultatom 13:17 (po četvrtinama 2:2, 0:2, 8:2, 3:11). Treba naglasiti da je ovo novoj generaciji pionira KK „Krajišnik“ bila prva takmičarska utakmica, a ujedno su ove godine i ubjedljivo najmlađa ekipa u prvenstvu.\nU susretu kadeta „Krajišnika“ i „Bratstva“, kadeti „Krajišnika“ su slavili ubjedljivu pobjedu rezultatom 95:53, po četvrtinama 21:7, 29:11, 21:17 i 24:18. Kadeti „Krajišnika“ su od početka do kraja dominirali ovim susretom, a najefikasniji pojedinci kod domaćina bili su Admir Pajazetović sa 32, te Emrah Golubović sa 27 koševa.\nNarednog vikenda, pioniri i kadeti „Krajišnika“ gostuju ekipama „Bosna XXL“ u Bihaću.\nDruga liga FBiH - grupa Zapad, 13. kolo: Poraz „Mladosti“ u Bužimu


Karadžić: ″Izetbegović prvi predložio podjelu BiH″ | Politika | DW | 31.10.2011\nZasjedanjem Pretresnog vijeća ICTY-a, suđenje bivšem predsjedniku RS Radovanu Karadžiću, optuženom za genocid i zločine protiv čovječnosti, počinjene nad nesrpskim stanovništvom u ratu u BiH, ušlo je u treću godinu.\nDanas (31.10.2011) je svjedočio doktor Mirsad Mujadžić, bivši predsjednik SDA u Prijedoru. Prijedor je jedna od 20 bosanskohercegovačkih opština, u kojima su, prema optužnici, počinjeni zločini protiv čovječnosti, o čemu tužioci sistematski izvode dokaze.\nMujadžić je, odgovarajući na pitanja tužioca, govorio o sastancima i razgovorima sa predstavnicima drugih nacionalnih stranaka, između ostalih i sa samim Karadžićem, uoči izbijanja sukoba, planovima i pritiscima SDS da se, podjelom vlasti i upravnih službi na nacionalnoj osnovi, podijeli i sama Bosna i Hercegovina. Posvetio je pažnju i "srpskoj propagandi" da se pričama o tome da Bošnjaci i Hrvati pripremaju rat, proizvede kod Srba osjećaj straha, nepovjerenja i neprijateljstva prema pripadnicima druge dvije nacije.\nSvjedočenja o zbivanju u Prijedoru 1942. godine\nKad je počeo rat, po svjedočenju doktora Mujadžića, pripadnici SDS su nasilno, preko noći, preuzeli vlast u Prijedoru i krajem aprila 1992. godine Bošnjaci i Hrvati su optuženi da imaju na hiljade pušaka i drugog naoružanja i da ih moraju predati novoformiranim vlastima. Bio je to ultimatum, koji nije bilo mogućno ispuniti pošto tog oružja naprosto nije bilo, ali to je poslužilo Vojsci Republike Srpske kao izgovor da granatiraju mnoga sela prijedorske opštine i preduzmu masovna hapšenja.\nU unakrsnom ispitivanju, koje je danas počelo i nastaviće se sutra, Karadžić je kao zastupnik sopstvene odbrane, nastojao da uvjeri sudije Pretresnog vijeća da podjelu Bosne i Hercegovine nije tražila srpska strana, nego, naprotiv, bošnjačka i hrvatska. Rekao je, između ostalog, da je u međustranačkim razgovorima ideju o podjeli "na srpski, muslimanski i hrvatski dio" prvi pominjao tadašnji predsjednik BiH Alija Izetbegović.\nKao i prilikom unakrsnog ispitivanja prethodnih svjedoka iz Prijedora, Ive Atlije i Mevludina Sejmenovića, Karadžić je tvrdio da su se Bošnjaci u Prijedoru "tajno pripremali za rat i istrebljenje Srba", zbog čega je Srpska demokratska stranka preduzela "preventivne mjere". Te mjere su, kako su tvrdila sva tri prijedorska svjedoka, značile preuzimanje cjelokupne vlasti u opštini, otvaranje logora Keraterm, Omarska i Trnopolje za nesrpsko stanovništvo i progon 20 000 Bošnjaka i Hrvata iz prijedorskog regiona.\nKaradžić pokazuje etničku kartu BiH (1993)\nZa ovu sedmicu, uz Mujadžića, predviđeno je svjedočenje Nenada Krejića i Milana Komljenovića koji će dati iskaz o ubistvu oko 200 Bošnjaka iz prijedorskog kraja na planini Vlašić 21. avgusta 1992. godine, i, ako bude vremena, Milana Tupajića, ratnog predsjednika Kriznog štaba Sokolac, koji je na suđenju Momčilu Krajišniku svjedočio o dva masovna streljanja Bošnjaka i uništavanju sela u toj opštini koje su počinili pripadnici Vojske Republike Srpske.\nPošto završe izvođenje dokaza o progonima i etničkom čišćenju nesrba u oko 20 opština Bosne i Hercegovine, tužioci će, vjerovatno sredinom novembra, početi da dokazuju Karadžićevu odgovornost za genocid u Srebrenici.\nSuđenje Karadžiću počelo je posljednjih dana oktobra 2009. godine uvodnom riječi zastupnika tužbe. Međutim, tom zasjedanju optuženi nije prisustvovao, protestujući što mu, kako je tvrdio, kao zastupniku sopstvene odbrane, nije dato dovoljno vremena da se pripremi za postupak. Dokazni postupak tužbe nastavljen je tek u martu 2010. godine, ali je i poslije toga, na zahtjev Karadžića, suđenje nekoliko puta prekidano. Tužioci su ipak za protekle dvije godine uspjeli da ispitaju oko 120 svjedoka i izvedu negdje oko dvije trećine svojih dokaza protiv optuženog. Preostalo im je u trećoj godinu još oko stotinu sati sudskih zasjedanjâ da završe svoj dokazni postupak.\nOdg. urednik : Mehmed Smajić\nKo štiti ratne zločince?\nNjemačke novine i dalje opširno pišu o hapšenju Gorana Hadžića. U tekstu pod naslovom „Hadžićevi mračni ljudi iz pozadine“ list „Neue Zürcher Zeitung“ postavlja pitanje ko štiti ratne zločince u Srbiji? (22.07.2011)\nHronika zločina u Srebrenici\nU ponedjeljak, 11. 7. navršava se 16 godina od ulaska snaga Vojske Republike Srpske (VRS) u Srebrenicu, enklavu u istočnoj BiH koja je bila pod zaštitom Ujedinjenih nacija. Tu je potom izvršen genocid nad Bošnjacima. (10.07.2011)\nFrancusko pravosuđe osudilo Karadžića i Biljanu Plavišić\nVisoki sud u Parizu proglasio je bivše čelnike RS krivim za stradanja članova porodice Kovač i osudio ih na isplatu obeštećenja od preko 200 000 eura. To je presedan u suđenjima zbog etničkog čišćenja u BiH. (15.03.2011)\nTagovi Karadzic, Izetbegović


MISS CYBERNAUT: 2012\nпетак, август 24, 2012\nKADA STE NA PROJEKTU: vrste menadžera\nProject Manager je osoba koja misli da devet žena može da napravi jednu bebu za jedan mesec.\nDeveloper je onaj ko misli da će biti potrebno 18 meseci da se napravi beba.\nOnsite Coordinator je osoba koja veruje da jedna žena može da isporuči 9 beba za jedan mesec.\nKlijent ne zna zašto on želi bebu.\nMarketing Manager je uveren da se beba može ostvariti čak i ako ne postoji nijedna raspoloživa žena.\nResource Optimization Team smatra da im nisu potrebni ni muškarci ni žene, oni će sami producirati bebu bez resursa i bez ikakvog budžeta.\nDocumentation Team njima nije bitno da li je beba isporučena, njhiovo je samo da dokumentuju svih 9 meseci.\nQuality Auditor je osoba koja nikada nije zadovoljna procesom stvaranja bebe.\nTester je osoba kojoj je u opisu posla da kaže da to nije beba kakva im je potrebna.\nHR Manager je osoba koja misli da i magarac može isporučiti bebu samo ako mu se da 9 meseci i obuka.\nPosted by Unknown at 1:40 по подне Нема коментара:\nLabels: HRM, Human resources, percepcija, Posao\nSource: thecuriousbrain.com via Jelena on Pinterest\nPosted by Unknown at 6:10 по подне Нема коментара:\nPosted by Unknown at 1:12 пре подне 8 коментара:\nPosted by Unknown at 11:41 пре подне 2 коментара:\nPosted by Unknown at 1:33 пре подне Нема коментара:\nI'd rather have a life of "oh wells" then a life of "what ifs" #prvasmena\nPosted by Unknown at 10:30 пре подне 2 коментара:\nSharing with you my fav 4sq badge - checked with 50+ people - it's a foursquare flashmob!\nSharing with you my fav 4sq badge - checked with 50+ people - it's a foursquare flashmob!: [object Object]\nPosted by Unknown at 9:06 по подне Нема коментара:\nDemistifikovani oglasi za posao #Srbija\nJedan pogled "iz kutije" na konkurse za posao (tamna strana)\nDinamična i fleksibilna osoba: firma je u haosu i treba\nMogućnost napredovanja: da su voljni promeniti naziv radnog mesta nakon\nRečnik sprskih konkursa za posao u celosti je prenet sa MCB bloga\nPosted by Unknown at 11:52 пре подне Нема коментара:\nLabels: Posao, Srbija\nI'd rather have a life of "oh wells" then a life o...\nSharing with you my fav 4sq badge - checked with ...


Plan Plus - Razvoj karijere | Center for Career Development\nPlanPlus je proizvod firme Contrast i najkorišćenija je domaća digitalna mapa sa poslovnim katalogom, koja vodi korisnike kroz mrežu puteva, ulice gradova i naselja, gradski saobraćaj, javne i poslovne objekte Srbije i Crne Gore. Sadrži precizne mape za 5000 naseljenih mesta u kojima živi 90% stanovništva Srbije i Crne Gore, kao i preko 25.000 poslovnih i javnih objekata. Baza podataka PlanPlusa se redovno ažurira i povećava se broj informacija.\nInternet verzija PlanPlusa je online mapa i poslovni katalog Srbije i Crne Gore. Već desetak godina se nalazi na listi TOP 50 RS WEB računarskog časopisa PC, u izboru najboljih i najkorisnijih domaćih internet lokacija.\nSajt www.planplus.rs uključen je u zvaničnu internet prezentaciju Grada Beograda - www.beograd.rs, koristi ga i Telekom Srbije, a povezan je sa velikim brojem partnerskih sajtova svih profila i delatnosti.\nWeb site: www.planplus.rs


Faktor | Sindikat FMUP-a tražio da se Čamparin zakon sa "konfuznim i u praksi nepoznatim" rješenjima povuče iz Parlamenta\nAljoša Čampara, kao ministar, je predlagač\n11.12.2020. / 20:14\nNa zahtjev Sindikata službenika Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova, iz parlamentarne procedure, Vlada Federacije je povukla Prijedlog zakona o policijskim službenicima.\nIz Sindikata su naglasili da je Prijedlog donesen bez konsultacija sa njima i da kao takav predviđa mnoga "konfuzna, kontradiktorna i u široj praksi nepoznata rješenja", a da su izostavljene iz zakona situacije poput aktuelne migrantske krize.\n"Motivi nam ni dan-danas nisu jasni"\n- Ovaj zakon je "osnovni alat" policijskih službenika i neprirodno je da se na njemu u finalnom dijelu radilo bez učešća sindikata. Mi smo pregovarali, učestvovali u jednoj fazi donošenja tog zakona, ali prije tri-četiri godine. Tada smo dali 23 primjedbe, nešto od toga je uistinu i usvojeno, nekih 30-ak posto, pa je utvrđen nacrt 2017. godine. Od tada, kada su utvrđeni novi instituti, nije bilo dodatnih konsultacija, takoreći drugog kruga javne rasprave, a što je Vlada FBiH obavezna, odnosno federalni ministar unutrašnjih poslova (Aljoša Čampara, op. a.) je ovlašteni predlagač na Vladi FBiH. Toga nije bilo. Zašto, nama motivi ni dan-danas nisu jasni - ispričao nam je Mihret Rotić, predsjednik Upravnog odbora Sindikata službenika FMUP-a.\nPojašnjava da je 2013. godine utvrđen prednacrt zakona, u bitno drugačijoj okolnosti nego što su današnje, a nacrt 2017. godine.\n- Tamo su ponuđena neka rješenja koja se tiču prvenstveno upošljavanja, obaveza i prava policijskih službenika koja su asimetrična u odnosu na sva druga zakonska rješenja, odnosno, Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine. Recimo, kod nas se može doći uposliti policijski službenik iz bilo koje policijske agencije u BiH, a mi ne možemo otići nigdje. Ili kada govorimo o internom premještaju policijskog službenika. To je, hajmo reći, jedan institut gdje vi kao rukovodilac možete poslati policijskog službenika iz Sarajeva u Bihać, bez vremenskog ograničenja trajanja tog internog premještaja... - govori nam Rotić i dodaje:\n- Na web stranici Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova i dalje stoji Nacrt zakona o policijskim službenicima. Na toj stranici nema prijedloga koji nameće nova rješenja, obaveze, a u kojima se umanjuju prava policijskih službenika. Pa imamo u tom prijedlogu da se nameće obaveza rada policijskom službeniku neprekidno, bez obzira na to da li se nalazi na službi, godišnjem, bolovanju... To u praksi znači da policijski službenik ne može ni spavati, odmarati, biti na bolovanju, da je dužan da postupa po javnom redu i miru, saobraćaju, a što recimo, nije nadležnost Federalne uprave policije. To je neko prepisao iz etičkog kodeksa.\nOsvrnuo se na migrantsku krizu\n- Ima manjkavosti u Prijedlogu zakona o policijskim službenicima kada je riječ o identifkaciji osoba. Recimo, evo sada je aktuelna migrantska kriza, na koju se zakon uopće u pogledu utvrđivanja identiteta ne osvrće. Zakon ne daje odgovore na to - ukazuje Rotić.\nUpitali smo Rotića ko je pisao zakon, odnosno, ko je predlagač.\n- U praktičnom dijelu, u evoluciji, tako da kažem, tog propisa učestvuje Federalna uprava policije i to je urađeno 2013. godine u formi nekog prednacrta. I onda putem Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova je stavljeno na dnevi red Vlade FBiH koja utvrđuje prednacrt, šalje ga u parlamentarnu proceduru, na prvo čitanje. Poslije toga se utvrđuje u formi nacrta, što je učinjeno u 2017. godini. Od tada nije bilo konsultacija sa Sindikatom - rekao nam je Rotić.\n"Premijer Novalić je uvažio naše argumente"\nPodsjeća kako je Prijedlog zakona trebalo da se nađe na dnevnom redu sjednice Zastupničkog doma Parlamenta FBiH 2. decembra.\n- Tražili smo sedam dana ranije od Vlade FBiH da se to povuče. Imali smo i jednu urgenciju, dan uoči sjednice i premijer Federacije BiH Fadil Novalić je uvažio naše argumente - rekao nam je Rotić.\nDodaje kako je Sindikat službenika Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova spreman na bazi argumenata dati svoj doprinos u cilju poboljšanja Prijedloga zakona o policijskim službenicima uz učešće svih drugih relevantnih tijela i eksperata čiji angažman iziskuje ova materija.\nMihret Rotićpolicijski službeniciFMUP\nNova osnovica za obračun plaća policijskih službenika 346 KM, Novalić potpisao\nVlada FBiH prihvatila inicijativu za povećanje osnovice za policijske službenike, Čampara izašao sa sjednice\nCOVID-19 na listi profesionalnih bolesti: Korist neće imati samo zdravstveni radnici


Tramp i republikanski lideri u Kongresu negirali su da je predsednik rasista\nPredstavnički dom američkog Kongresa usvojio je rezoluciju kojom se osuđuju, kako se navodi, "rasistički" komentari predsednika SAD Donalda Trampa o četiri članice Kongresa iz manjinskih zajednica, "koji su legitimisali i pojačali strah i mržnju prema novopridošlim Amerikancima i ljudima koji nisu belci".\nTramp i republikanski lideri u Kongresu negirali su da je predsednik rasista, te da demokrate koriste pažnju javnosti za sticanje političkih poena. Tramp nije odustao od svojih stavova koji su izazvali burne reakcije, poručivši da kongresmeni koji nisu zadovoljni sa SAD "mogu da odu".\nZa rezoluciju su glasale sve demokrate a pridružilo im se četvoro republikanaca i jedan nezavisni kongresmen. Istraživanja pokazuju da je politička bura zbog Trampovih poslednjih izjava imala neznatni uticaj na njegov rejting.\nU rezouciji se navodi da je imigracija "odredila svaku etapu američke istorije". Svi Amerikanci, osim potomaka starosedelaca i porobljenih Afroamerikanaca, jesu imigranti ili potomci imigranata".\nU rezoluciji se dodaje da patriotizam nije definisan rasom ili etnicitetom, "već privrženošću ustavnim idealima jednakosti, slobode, uključivanja i demokratije".\nPredsedavajuća Predstavničkog doma Nensi Pelosi je rekla da su komentari iz Bele kuće "sramni,odvratni i rasistički. Svaki član ove institucije, demokrata i republikanac, treba da nam se pridruži u osudi predsednikovih rasističkih tvitova".\nRepublikanci su je optužili da je otišla predaleko u svojim komentarima te prekršila pravila debate.Lider republikanske manjine u Predstavničkom domu Kevin Mekarti je kritikovao demokrate zbog komentara kojima je, kako je istakao, narušen "red i pristojnost" te da je "ovo dan o kojem će istoričari pisati".\nPojedini republikanci, poput Toma Meklintoka (McClintock) iz Kalifornije, branili su Trampove tvitove, ističući da je predsednik komentarisao patriotizam četiri tamnopute kongresmenke, a ne njihovu rasu.\n"Voleo bih da je predsednik umereniji kada koristi pojedine reči i slažem se da je ton njegovih poslednjih komentara nepotrebno provokativan. Ali, suština njegovih stavova je neupitna", istakao je Meklintok.\nLider republikanske većine u senatu Mič Mekonel (Mitch McConnell) je kazao da "svi treba da ublaže retoriku. Predsednik nije rasista i smatra da ton svega ovoga nije dobar za zemlju", kazao je Mekonel.\nIstovremeno, Fred Apton (Upton), jedan od četvorice republikanaca koji su podržali rezoluciju, poručio je da "ukoliko želimo da vratimo uljudnost u središte naše politike, moramo govoriti protiv zapaljive retorike, bilo čije i bilo kada".\nDemokratski kongresmen Al Grin je zatražio glasanje o smeni (impičment) predsednika.\nOn je rekao da je Tramp nepodoban za obavljanje funkcije i da je "bilo dosta". Grin je do sada dva puta bezuspešno pokušavao da inicira glasanje o impičmentu Trampa.\nTramp nastavio napade\nTramp je nakon debate u Predstavničkom domu napisao na Tviteru: "Veoma je dobro videti kako je Republikanska partija danas bila ujedinjena oko mojih izjava o četiri demokratske kongresmenke. Ako zaista želite da ih pročitate, pogledajte kakve su strašne stvari one izjavile o našoj zemlji, Izraelu i još mnogo čemu".\nOn je ponovio svoje kritike.\n"U Americi, ukoliko mrzite našu zemlju, slobodni ste da odete iz nje. Jednostavna je činjenica da četiri kongresmenke smatraju da je Amerika zla u svojim korenima, da je sada čak još više zla, da smo svi rasisti i zli".\nTramp je od nedelje više puta napadao četiri članice Predstavničkog doma iz redova Demokratske stranke: Ilhan Omar, Aleksandriju Okasio-Kortez, Ajanu Presli i Rašidu Tlaib, koje nisu belkinje. Ilhan Omar je rođena van SAD.\nOne su meta Trampovih kritika jer se zalažu za progresivnu demokratiju i oslanjaju se na politiku levice.\n"Nikada nećemo biti socijalistička ili komunistička zemlja", poručio im je Tramp dodajući da treba da napuste SAD "ako nisu zadovoljne" te da "pomognu u sređivanju stanja u potpuno opustošenim i kriminalom zaraženim mestima odakle su došle".\nTokom sastanka kabineta u utorak je rekao da mogu da odu ili ostanu, "ali treba da vole našu zemlju. Ne bi smele da je mrze".\nTramp je, držeći parče papira, rekao da ima "spisak stvari koje su rekle te članice Predstavničkog doma, koje su tako loše, tako strašne da ne želim da ih pročitam".\nTramp je dodao: "Po mom mišljenju, one mrze našu zemlju". Istovremeno, kazao je da "u njemu nema ni trunke rasizma".\nNapadi američkog predsednika na četiri kongresmenke, poznate kao "ekipa" (the squad), ocenjuju se kao pokušaj da izazove podele među demokratama, koje su osvojile većinu u Predstavničkom domu na izborima 2018. i mogu da blokiraju njegove zakonske inicijative, prenosi Rojters.\nČetiri kongresmenke su u ponedeljak ocenile Trampove komentare kao skretanje pažnje pozivajući građane da se fokusiraju na politiku predsednika SAD a ne na njegove reči.\nPrva Afrikanka u Kongresu SAD\nOvo nije prvi put da su Trampovi komentari na rasnoj osnovi izazvali kontroverze. Tako je tvrdio da Barak Obama, prvi američki predsednik afroameričkog porekla, nije rođen u SAD.\nPotom je nakon marša ultradesničara u Šarlotsvilu (Charlottesville) 2017. godine, u kome je jedna osoba poginula, izjavio da su to "vrlo fini ljudi sa obe strane". Tada mu je pala popularnost. Međutim, nakon poslednjih komentara porasla mu je podrška među republikancima za 5 odsto, ali je pala među demokratskim i nezavisnim biračima, pokazuje istraživanje Rojtersa i Ipsosa.\nPomenutim napadima, po oceni Rojtersa, Tramp nastoji da privuče i ojača svoju biračku bazu u susret predsedničkim izborima 2020. godine.


Pojedinim zdravstvenim ustanovama u HBŽ-u prijeti blokada / Bljesak.info | BH Internet magazin\nNe izmiruju obveze za doprinose\nMogućnost blokade zdravstvenih ustanova u HBŽ-u od strane Porezne uprave bi izazvalo drastične probleme u sustavu zdravstvene zaštite.\nGospodarstvo / Flash | 20. 03. 2019. u 20:25 Fena\nBljesak.info / Hitna pomoć\nIako svjesni težine u kojoj se nalaze zdravstvene ustanove iz Zavoda su ukazali na određene probleme koje su uočili, poput toga da je u većini ustanova struktura uposlenih neracionalno postavljena te da ne postoje propisi o sistematizaciji radnih mjesta i poslova.\nKako se navodi u Izvješću, među problemima su specijalizacije na teret domova zdravlja za specijalnosti kojima je mjesto u županijskoj bolnici kao i višak liječnika pojedinih specijalnosti u domovima zdravlja uz njihov istovremeni manjak u županijskoj bolnici.\nZZO HBŽ Zdravstvene ustanove HBŽ\nU HBŽ-u nezaposleno najviše KV radnika


Servisne informacije za četvrtak, 07.mart 2019.godine – Radio Feral\n07/03/2019 07/03/2019 Mirsad Zulic\t0 Comments\nPrema informacijama iz MUP-a Tuzlanskog kantona u protekla 24 sata na području našeg kantona evidentirano je izvršenje četiri krivična djela, a dogodilo se sedam saobraćajnih nesreća. Zabilježena su dva slučaja narušavanja javnog reda i mira.\nKalesijski vatrogasci su imali dvije intervencije.\nU porodilištu UKC-a Tuzla u protekla 24 sata rođeno je 7 beba, od čega 5 dječaka i 2 djevojčice.\nRadnici KP Komunalac DD Kalesija odvoz otpada danas vrše iz sljedećih naseljenih mjesta: MZ Tojšići – Centar, Gornji Tojsici do Hidana i žutog mosta kod pijace, Miljanovci od Bijeljevca do benzinske pumpe prema Saračima, Vukovije Gornje: Džafići, Mejtefište, Zenuni i Masle, Jelovo Brdo, Gojčin, Mahmutovići i Gaj.\n← Danas sunčano vrijeme, temperature do 20 stepeni\nPod kojim uvjetima boračke kategorije mogu dobiti kredite do 20 hiljada KM? →


Ivanka Popović, nova rektorka Univerziteta u Beogradu odlučila je da ne putuje u Portugaliju gde se održavaju Evropske univerzitetske sportske igre i tvrdi da na ovom takmičenju ekipe ne mogu da reprezentuju ovaj Univerzitet. Razlog za to je što je Evropska univerzitetska sportska asocijacija odbila zahtev Popovićeve da BU kotizaciju za svoje ekipe plati direktno, a ne preko Univerzitetskog sportskog saveza Srbije (USSS). Spor u vezi sa odlaskom naših studenata sportista u Koimbru dobija na težini ako se zna da je upravo Beograd domaćin sledećih Evropskih univerzitetskih sportskih igara 2020. godine. Planirana je zbog toga i izgradnja univerzitetskog sportskog centra na Bežanijskoj kosi u Novom Beogradu.


Kompanija PS Fashion pokrenula kampanju ,,Vi birate, mi sadimo“, - Ozonpress :: internet portal\nTag: ekologija, PS, sadnja\nKompanija PS Fashion organizovala je ozelenjavanje dela poseda manastira Žiča u Kraljevu . Zaposleni kompanije, u saradnji sa firmom Foresting, zasadili su oko 150 stabala hrasta, koprivića i bresta. Time je prostor koji se nalazi u neposrednoj blizini srednjovekovnog manastirskog kompleksa u potpunosti oživeo u prirodnom ambijentu.\n– Veliki deo naših društveno odgovornih nastojanja usmeren je upravo na ekološke projekte. Želimo da inspirišemo sve koji su u mogućnosti da pomognu u obnovi prirode, jer je zdrava životna sredina prvi uslov zdravog i ispunjenog života – rekla je Marija Milošević, PR PS Fashion-a, nakon akcije.\n– Ovo je prva akcija sadnje koju sprovodimo u okviru kampanje Vi birate, mi sadimo. Tokom sedmodnevne kampanje na prodajnim mestima obezbedili smo više od 5.300 sadnica. A, nakon Žiče, u ovoj sezoni čeka nas značajan poduhvat sadnje preko 5.000 sadnica na prostoru požarišta u blizini Studenice.


sreda, 20. jun 2018, 15:00\nU današnjoj emisiji govorićemo o novoj knjizi Mića Cvijetića "Francuska nadahnuća", koju je nedavno objavila izdavačka kuća "Svet knjige". Ova knjiga putopisne proze predstavljena je sinoć u Udruženju književnika Srbije.\nU Kolarcu se razgovaralo o knjizi Branka Anđića "Veliko spremanje", koju je objavila izdavačka kuća Agora.\nBiće reči i o Izložbi grafike Galerije savremene likovne umetnosti iz Niša, koja će večeras biti otvorena u Internacionalnom umetničkom studiju "Radovan Trnavac Mića" u Valjevu, ali i o drugim aktuelnim događajima iz sveta kulture i umetnosti.


Prema najnovijim glasinama CNN se navodno sprema da kupi dobro poznati socijal-medijski blog Mashable a cifra oko koje se pregovara je fantastična i veća je od 200 miliona dolara. Ova prodaja bi bila neverovatan uspeh za osnivača Pete Cashmore,...\n12. Marta 2012. / ostavite komentar\nOracle kupuje kompaniju Taleo, koja poseduje jedan od najboljih Cloud sistema za upravljanje talentima, za 1,9 milijardi dolara. Taleo Cloud sistem treba Oracle-u da pomogne u upravljanju ljudskim resursima i regrutovanju zaposlenih. Ovaj potez...\nKompanija Sony objavila je danas da će da proda svoj celokupan udeo u S-LCD Co., kompaniji za izradu LCD televizora koju su zajednički osnovali Sony i Samsung. Japanska kompanija objavila je da će nakom sedam godina saradnje izaći iz ovoga...\n26. Decembra 2011. / ostavite komentar\nDanas je više izvora objavilo da Amazon, Microsoft i Nokia razmatraju kupovinu sada već posrnulog, a nekada vrlo popularnog proizvođača BlackBerry smartphone-a, kompaniju Research In Motion (RIM). Amazon je navodno letos angažovao investicionu...\nNeuspelo preuzimanje T-Mobile koštaće kompaniju AT&T 4 milijarde dolara\nNakon što je ponuda kompanije AT&T o preuzimanju T-Mobile naišla na veliki otpor od strane Ministarstvo Pravde i Federalne Komisije za komunikacije,kompanija je juče objavila da odustaje od svoje ponude za preuzimanjem T-Mobile. Sam dogovor...\n20. Decembra 2011. / ostavite komentar\nSa 30 godina postao milijunaš prodajom Socialcast i About.me\nTim Young, 30 godina star, trenutno je potpredsjednik Social Enterprise za VMware, i multi-milijunaš. Tim Young je osnivač dva startup-a, Socialcast i About.me. About.me je osobna web hosting usluga koju su pokrenuli Ryan Freitas, Tony Conrad...\n17. Decembra 2011. / ostavite komentar\nNove glasine navode da će Microsoft u roku od 6 mjeseci kupiti Nokia smartphone diviziju\nJučer su se pojavile glasine koje su mnogi mediji prenijeli a upućuje na to da Nokia planira da proda svoje smartphone poslovanje kompaniji Microsoft. Glasine se pozivaju na izvješće koje je Danske Bank, najveća Danska banka, izdala svojim...\n15. Decembra 2011. / ostavite komentar\nIBM kupuje kompaniju DemandTec za 440 milijuna dolara\nIBM kupuje kompaniju DemandTec za 440 milijuna dolara a mnogi ovu akviziciju vide kao pokušaj IBM-a da se ojača svoju ponudu e-commerce softvera na ovom dosta jakom tržištu. Kompanija IBM je priopćila da očekuje da će se ovaj posao završiti...\n8. Decembra 2011. / ostavite komentar\nSAP kupuje SuccessFactors za 3.4 milijarde dolara\nSAP America je u subotu priopćio da će platiti 3.4 milijarde dolara u gotovini kako bi stekli kompaniju SuccessFactors, koja nudi Cloud-bazirane alate za upravljanje ljudskim kapitalom. SAP navodi da ovo stjecanje treba da ubrza kompanijino...\n5. Decembra 2011. / ostavite komentar\nFacebook kupio Gowalla servis za deljenje baziran na lokaciji\nPrema još uvek nepotvrđenim izveštajima Facebook je stekao servis za deljenje baziran na lokaciji Gowalla. Prema tim izveštajima, zaposleni kompanije Gowalla će se preseliti u Facebook-ove Palo Alto kancelarije i raditi na Timeline funkciji,...\nStrana 5 od 21« Početna«...34567...101520...»Poslednja »


Seks kamere uživo: erotske izvedbe i chat - xshow\n451 modela je trenutno online modeli su pronađeni\nDragi Guest867209, Nažalost, nemate nijedan model na svojoj listi prijatelja. Predlažemo Vam da se upoznate i sprijateljite s nekim. Potpuna lista naših modela nalazi se na naslovnoj stranici.\n© Sva prava pridržana. 2018 www.xshow.tv Molimo Vas da posjetite EPOCH i SEGPAY, naše ovlaštene prodajne predstavnike. This site is Managed & Operated by


Svod stare antičke grobnice, koja datira iz prvih vijekova naše ere, otkriven je prije desetak godina u naselju Zasad u Trebinju.\nPrema riječima Ivane Grujić, direktora Muzeja Hercegovine, na iskopavanju su radili arheolozi ove kulturne ustanove na čelu sa Đorđem Odavićem, arheologom.\n„U stvari došlo je do slučajnog otkrića, ali je Muzej Hercegovine izvršio sistematska arheološka istraživanja i otkrili su veliku grobnicu na svod koja se datuje na period kasne antike ili ranog srednjeg vijeka i to su takozvane ranohrišćanske ili kasnoantičke grobnice na svod, koje se pojavljuju na području provincije Dalmacije u najvećem periodu u doba kasne antike u trećem, četvrtom i petom vijeku i vezuju se za razvoj hrišćanstva“, objasnila je Grujić.\nKako je Ivana Grujić napomenula, ovakve primjere i analogije imamo u crkvi u manastiru Tvrdoš gdje su otkrivene dvije grobnice na svod, koje su bile prizidane uz hram iz četvrtog vijeka i po nalazima koji su pronađeni datuju se u peti vijek. Na kraju su obuhvaćene pripratom iz vremena Kralja Milutina a kasnije hercega Stefana.\nOvo groblje je dobilo novu svjetlost onog života koji je bio prisutan i kada je osnovana ova svetinja. To nije bilo samo groblje već hram u kome se služilo živom Bogu.\nGrujićeva je podsjetila i na primjer u Ljubinju, gdje je u crkvi iz 19. vijeka otkrivena grobnica na svod koja se oslanjala na oltarski dio srednjovjekovne crkve iz 14. vijeka, ali je bila opet obuhvaćena u okviru crkve iz šestog vijeka.\n„To su nama neki najbliži primjeri u Hercegovini. Ali na području Dalmacije to je bio jedan od najčešćih načina sahranjivanja nekih znamenitijih ličnosti koji su mogli da priušte sebi jednu takvu grobnicu. A i u nekim manastirima i crkvama je takva grobnica služila za više sahranjivanja“.\nOna je dodala da ova grobnica spada u red najreprezantivnijih arheoloških otkrića na našem području.\nSa građevinskom obnovom raste i obnova duhovnog života Zasađana\n„Velika nam je radost što se ovo građevinski obnovilo ali i što na službe dolaze i stariji i djeca. I što se uz ovu obnovu uključila jedna umjetnička širina – tako da su naši trebinjski umjetnici svojim mozaicima, živopisom, novim ikonama dali svoj doprinos. Sa tako mnogo lijepih detalja, podzida i evo u ovoj posljednjoj godini i novom kapelom, gostoprimnicom i salom gdje parohijani mogu da sjednu poslije liturgije i da se posluže i druže. Ovo groblje je dobilo novu svjetlost onog života koji je bio prisutan i kada je osnovana ova svetinja. To nije bilo samo groblje već hram u kome se služilo živom Bogu. I od ranih vijekova hrišćanstva do danas je prisutan taj kontinuitet što ovo mjesto čini zaista posebnim“, kazao je otac Nikola Janković, paroh zasadski.\nSveštenik Janković je dodao da je nakon obnove malog hrama svetog Jovana Krstitelja nastala potreba za kapelom, koja je napravljena prije petnaestak godina radi paljenja svijeća i kao svojevrsna gostoprimnica i ostava za potrebne stvari.\nOn je dodao da je duhovna zajednica ovog mjesta iz godine u godinu sve šira.\n„Pored samih komšija i žitelja ovog dijela Zasada, zajednica se proširila tako što su tu sahranjivali svoje pokojnike i ljudi koji su u trebinjski kraj došli iz drugih mjesta, poput Sarajeva, Mostara, Konjica. Tako da su se na taj način povezali, iako možda žive u drugim dijelovima Trebinja, ali dolaze u ovaj hram i ovu crkvu. Drago mi je da imamo ovaj ljetni hram, gdje na starim temeljima ispod trema služimo liturgije i tada bude oko 100 vjernika. A za slavu zaista bude ogroman broj ljudi“, dodao je otac Janković i sam potvrdio ono što svako ko bar jednom kroči na ovu svetinju osjeti – da je to jedno svijetlo mjesto gdje ljudi ne osjete tamu ni bol već utjehu i Hristovu ljubav.\nNaglasio je da svi mi prije svega koji živimo u Trebinju treba da budemo svjesni ovog istorijskog bogatstva.\n„Da prvo mi toga budemo svjesni pa onda svojim odgovornim odnosom prezentujemo i pokažemo svima onima koji dolaze u Trebinje. Vidimo da mnogi ljudi koji idu za Mostar ili iz Mostara svrate ovim starim putem da se upoznaju sa ovom istorijom“, zaključio je otac Nikola.\nOvo je kao naša kuća, svi ćemo jednom pod maslinu\nZasađanin Žarko Gurović priča da je od izuzetnog značaja što ovdje se mogu pomoliti, družiti, obnavljati duhovni život.\n„Ovo je kao naša kuća, jer svi ćemo jednom ovdje. Počeli smo prvo sa obnovom starog hrama. Godine 2004. smo komplet srušili hram i onda smo napravili potpunu rekonstrukciju. Tada smo skinuli i stari zvonik, izmijenili ležište na crkvenom zvonu i kada smo sve završili – počeli smo ukrašavanje. Nakon toga smo krenuli i sa obnovom kapele“, priča Gurović i apeluje na sve one koji mogu bilo kako da pomognu – da dođu i da zajedno na proljeće krenu sa završetkom radova na kapeli.\nGurović kaže da je čuvena rečenica u Zasadu: „Doći će vrijeme kada ćemo svi pod maslinu“.\n„Nikada nisam vidio da neko maslinu sadi u groblju. Zašto je pominjem… Godine 1929. je bila ogromna poplava koja je razrušila veliki broj zidova i tada su se ukazale nekropole iz ranog doba i tada su se moji stari dogovorili da dio naših vrta daju u groblje. Poslije dužeg niza godina odlučili smo ovdje da se kopamo a maslina koju sam pomenuo i koja je bila na ovom mjestu je uklonjena. A ostala je ta rečenica: ‘Svi ćemo pod maslinu'“.\nGurović dodaje da su svi zajedno radili na obnovi svetinje ali da veliku zahvalnost treba uputiti Zdravku Bodirogi koji se nesebično daje za obnovu i očuvanje ovog svetog kompleksa.\nStare kuće Vukićevića, Gurovića, Sikimića, Krstovića, Vulovića… čuvaju tradiciju ljubavlju i vjerom u Boga.\nSunčica Pešić/Glas Trebinja\nCrkva svete Petke u Mostaćima na meti provalnika


Treća je bila sreća za AZ. Izgubio je tim iz Alkmara prethodna dva okršaja sa Partzanom (2:3, 1:2), ali je posle još jednog vatrometa golova zadovoljniji, jer se u Holandiju vraća sa bodom (2:2) i saznanjem da u Grupi L Lige Evrope može da bude ozbiljan takmac za jedno od prva dva mesta, što nije bio slučaj pre četiri jeseni.\nOtuda je razumljiv blagi osmeh na licu trenera Arnea Slota posle gostovanja u Humskoj.\n- I jesam i nisam zadovoljan. Očekivali smo bolje od ovog rezultata. Istovremeno, ako ste prinuđeni sat vremena da igrate sa desetoricom i izvučete 2:2 trebalo bi da budete zadovoljni. Čestitam igračima što su izborili nerešen rezultat - rekao je strateg holandskog tima.\nGosti su preživeli uraganske napade Partizana, izdržali sa igračem manje duže od sat vremena i igrom na kontre stigli do premijernog boda. A prvi gol su primili iz jedanaesterca.\n- Crveni karton je opravdan. U odbrani smo imali propuste u toj situaciji, naš igrač je zaslužio isključenje. Što se tiče penala, nadam se da je i on sviran s razlogom, ali ćemo to još videti. Iskreno se nadam da takvih poklona u nastavku takmičenja neće biti - džentlmenski je rekao Slot.\nDeca u Humskoj? Atmosfera?\n- Ovako nešto nikad nisam doživeo. Ovoliko dece na stadionu, baš sam ih čuo na terenu - zaključio je trener Alkmara, uz pohvale na račun Asana i Sadika, ali i konstataciju da ne bi menjao napadača Badua za Bibrasa Natha.