Uloga ulaznih vrata u industriji: Funkcionalna i pouzdana u veoma zahtevnim uslovima - Prozori + Vrata\nGaražna vrata Uloga ulaznih vrata u industriji: Funkcionalna i pouzdana u veoma zahtevnim uslovima\nUloga ulaznih vrata u industriji: Funkcionalna i pouzdana u veoma zahtevnim uslovima\nIndustrijska vrata su, kako im i samo ime kaže, namenjena za različite vrste industrijskih objekata. Ove vrste vrata pokrivaju uglavnom veoma velike otvore koje služe određenoj nameni u grani industrije koju opslužuju. U ovu grupu vrata spadaju različite vrste kao što su ona na hangarima, u lukama, na stovarištima, različitim komercijalnim objektima, različitim proizvodnim halama i mnoga druga.\nIndustrije koje zahtevaju ugradnju specijalnih vrata su rudarska industrija, industrija obrade metala, industrija reciklaže, prehrambena industrija, avionska industrija, distributivni centri, brodogradilišta i tako dalje.\nS obzirom da služe za veoma specifičnu svrhu i pokrivaju veoma veliku površinu otvora, industrijska vrata moraju da odgovore na ove posebne uslove. Spoljna vrata različitih industrija moraju da budu funkcionalna i pouzdana često u veoma zahtevnim uslovima kao što su blato, prljavština, prašina, vlaga, prisustvo korozivnih elemenata i abrazivnih materijala.\nS obzirom na veličinu otvora ova vrata su često u velikoj meri opterećena silom vetra i velikim razlikama u temperaturi što postavlja veoma velike zahteve pred proizvođače industrijskih vrata što se tiče dizajna, funkcionisanja ali i materijala koji će se upotrebljavati u izradi elemenata.\nIndustrijska vrata koja se koriste na ulazima u objekte najčešće funkcionišu po istom principu kao i jedan deo garažnih vrata: ona se pomoću specijalnog mehanizma vertikalno pomeraju. Upravo ova vrsta industrijskih vrata kod nas je najviše u upotrebi.\nU odnosu na njihovu veličinu, kada se vertikalno otvore, vrata se mogu ili klizati po plafonu objekta po specijalnim šinama to jest klizačima ili se umotavati, poput roletne, u specijalnu kutiju konstruisanu iznad samog otvora. Način na koji će otvaranje vrata biti rešeno zavisi od veličine otvora, veličine prostora u koji vrata vode ali i materijala od kojeg su napravljena.\nPored vrata koja se otvaraju vertikalno rolajući se po plafonu ili se smotavajući u specijalnu kutiju, u upotrebi su i vrata koja se otvaraju savijanjem.\nNa ovaj način se formira svojevrsna nadstrešnica iznad otvora vrata što u određenim klimatskim uslovima može biti veoma poželjno ali takođe pred projektante koji dimenzionišu i proračunavaju ovaj element postavlja dodatne kriterijume za proračune kada je u pitanju otpor različitim vremenskim uticajima, pogotovo vetru.\nBez obzira kako se otvaraju, vrata moraju biti potpuno funkcionalna i pouzdana. Za ovo je delimično zaslužan mehanizam koji se koristi za otvaranje. Što je mehanizam kvalitetniji to je korišćenje udobnije. Kod nas na tržištu postoje različiti proizvođači koji nude industrijska vrata i mehanizme za njihovo korišćenje i u svakom slučaju najbolje je odlučiti se za onaj kod kojeg će postojati odgovarajuća tehnička podrška ukoliko eventualno dođe do nekog kvara.\nMehanizam za otvaranje vrata će možda zahtevati i redovno godišnje održavanje tako da je dostupnost tehničke podrške i u ovom slučaju veoma važna stavka prilikom ugradnje istih.\nDobra strana ulaznih vrata koja se koriste na našem tržištu – industrijskih vrata sa vertikalnim otvaranjem – je upravo to što se otvaraju vertikalno tako da ne postoji potreba za redovnim održavanjem usled kvarova koji bi nastajali zbog direktnog i veoma čestog kontakta vrata sa snegom, ledom ili peskom.\nMehanizam za otvaranje ovakvih vrata je odgovoran i za njihovo sigurno korišćenje. Kada su spoljna vertikalna industrijska vrata velikih dimezija veoma je važno obezbediti da njihovo otvaranje i zatvaranje funkcioniše glatko, bez naglih zastajkivanja ili „štucanja“ što mehanizmi koji su danas u upotrebi obezbeđuju.\nTakođe je važno napomenuti da su ova vertikalna vrata, upravo zbog svoje težine, često opremljena specijalnim kočnicama koje se aktiviraju u slučaju otkaza mehanizma ili drugog kvara kako bi se onemogućio slobodni pad elementa što dodatno utiče na njegovu bezbednost.\nMeđutim, mora se napomenuti da se industrijska vrata mogu pojaviti u različitim oblicima i da se mogu otvarati na različite načine. Iako su vertikalna industrijska vrata kod nas postala standard i veoma često ih viđamo, na tržištu postoje i vrata koja se horizontalno otvaraju, sa jednim ili dva krila kao i vrata koja se otvaraju kao harmonika. Sva ova vrata mogu imati mehanizam koji fukcioniše slično kao kod vertikalnih vrata.\nStandard je da industrijska vrata budu dizajnirana i proizvedena da budu izuzetno izdržljiva. Ona moraju da izdrže udare veće snage i da budu u mogućnosti da funkcionišu čak i ako su oštećena. Ovo se postiže upotrebom čvrstih materijala koji su odlični pri apsorpciji udara, kao i specijalnih materijala za ojačanje.\nPošto ulazna industrijska vrata pokrivaju ogromne površine izuzetno je važno da spojevi budu veoma dobri i da onemogućavaju dalje strujanje vazduha kako bi se u objektu obezbedila udobna radna temperatura i uslovi. Osim temperature, vrata koja su izrađena dobro, dakle koja su izrađena da ne propuštaju strujanje vazduha, onemogućavaju i prodor čestica prašine i druge šrljavštine.\nOvo nije samo važno sa stanovišta udobnih uslova za rad već često i sa stanovišta tipologije same industrije kojoj će vrata služiti jer u pojedinim slučajevima je upravo čist vazduh važna stavka.\nJoš jedan faktor koji utiče na to da dobra izrada koja ne propušta vazdušnu struju bude razmatrana za izuzetno važnu stavku je činjenica da industrijska vrata veoma često treba da odole agresivnim sredinama, koroziji kao i ekstremnim vremenskim uslovima, bez obzira da li se radi o izuzetno visokim ili izuzetno niskim temperaturama.\nKada se govori o udobnosti korišćenja industrijskih vrata onda se treba imati u vidu i osvetljenost unutrašnjeg prostora. Upravo zbog činjenice da se industrijski prostori jako teško mogu osvetliti prirodnom svetlošću važno je napomenuti da industrijska vrata često dolaze sa ugrađenim prozorskim površinama ili su čak i sama izrađena od transparentih ili translucentnih materijala.\nJoš jedna stavka koja je važna za udobno korišćenje vrata je postojanje vrata za pešake na samim industrijskim vratima. Ova mala vrata su često sastavni deo industrijsih vrata i predstavljaju izuzetno praktično rešenje, pogotovo ako se očekuje relativno velik broj prolazaka kroz vrata.\nPostojanjem malih vrata za pešake u okviru većih industrijskih vrata sama vrata se štede i produžuje im se rok trajanja istovremeno omogućavajući ljudima da ih koriste na udobniji način.\nIndustrijska vrata se mogu izrađivati od različitih materijala. Najvažnije je da materijali budu lagani i istovremeno jaki i čvrsti, da mogu da odole povremenim udarcima i pritiscima koji se u industriji za koju se koriste mogu javiti.\nOvo podrazumeva i uslove velike vlage kao i korozivne sredine. Posebna stavka koja je kod industrijskih vrata važna je otpor naletima vetra. Na našem tržištu postoji dosta dobar izbor industrijskih vrata koja se mogu naručiti od veoma pouzdanih proizvođača. Sva ona dolaze sa posebnim specifikacijama i mogu ispuniti sve uslove koji se od njih zahtevaju.\nPrethodni tekstIzvor zdravlja i energije – dnevno svetlo\nSledeći tekstProvetravanje kroz zatvoren prozor\nJednostavno i sigurno – HOPPE okovi sa skenerom otiska prsta\nSa Hörmann garažnim vratima nema zime za naše automobile\nProzori, vrata i stakla za očuvanje energije


Pozivni broj za grad Kasarahmad je 524. Za fiktivni broj telefona 490304 i pozivni broj grada 524, broj za pozivanje je 524 490304. A Kasarahmad se nalazi u Libija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 490304, pozivni broj grada 524 (Kasarahmad) i Državni pozivni broj 00218, broj za pozivanje je 00218 524 490304. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 524, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Libija i želite da pozovete osobu u Kasarahmad, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Libija je +218 (00218), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Kasarahmad, morate da dodate +218 524 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 490304, pozivni broj grada 524 (Kasarahmad) i Državni pozivni broj 00218, broj za pozivanje je 00218 524 490304.


Dan državnosti koji slavi samo jedan entitet\nPolitika\t06.03.2018 10:16\nOno što se u FBiH doživljava kao početak samostalnosti, u RS se shvata kao tragedija koja je nagovestila početak građanskog rata u BiH\nU BiH nije nikada postignut politički dogovor o praznicima koji bi se slavili u celoj zemlji zbog čega su, osim verskih praznika koje obeležavaju sva tri naroda, svi drugi datumi sporni, posebno oni koji se vezuju za neke događaje iz bliže istorije. Jedan od njih je i 1. mart koji se godinama obeležava kao Dan nezavisnosti BiH, ali samo u delu Federacije BiH sa većinskim bošnjačkim stanovništvom. Tako je bilo i juče.\nZa Srbe u Republici Srpskoj, koji imaju svoj zakon o praznicima, taj datum nema važnost, jer u njemu vide podsećanje na 1. mart 1992. godine i nelegalni referendum o nezavisnosti BiH (izdvajanju iz tadašnje Jugoslavije) na kojem su, iako ih većina nije izašla, preglasani od druga dva naroda – Bošnjaka i Hrvata. Istog tog dana ispred Stare pravoslavne crkve na Baščaršiji u Sarajevu ubijen je srpski svat Nikola Gardović i spaljena srpska zastava, što je nagovestilo početak građanskog rata u BiH.\nBošnjački političari i danas, kao i pre 26 godina, vole reći da je 1. mart datum „kada je odbijena poslušnost Slobodanu Miloševiću i politici” za koju kažu da je bila „velikosrpska” i da je predstavljala „početak agresije”.\nPrvog marta ispred Stare pravoslavne crkve na Baščaršiji u Sarajevu ubijen je srpski svat Nikola Gardović i spaljena srpska zastava Državni praznici pokazatelj duboko podeljenog društva: Sarajevo\nSa istim tim ubeđenjem i juče su, povodom Dana nezavisnosti BiH koji se obeležava u FBiH, najviši bošnjački zvaničnici posetili značajnija mesta u gradu na Miljacki, između ostalih, i groblje na Kovačima gde su odali počast šehidima (poginulim borcima) i prvom predsedniku RBiH Aliji Izetbegoviću.\n„Ovo je BiH u kojoj živimo, koju volimo i koju popravljamo iz dana u dan. Da li je to ono što su ljudi želeli 1992. godine neka svako sam sebi da odgovor, a na nama je da zemlju unapređujemo”, izjavio je bošnjački član Predsedništva BiH Bakir Izetbegović.\nUz izraze žaljenja što se „današnji dan ne obeležava na teritoriji cele BiH”, predsedavajući Saveta ministara BiH Denis Zvizdić poručio je kako je on „uveren da će doći generacije Bošnjaka, bosanskih Srba i Hrvata koji će slaviti 1. mart kao dan nezavisnosti BiH”.\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik i juče je ponovio da 1. mart „nije, neće i ne može biti praznik”, jer je to, kako je rekao, dan u kojem je celi jedan narod, srpski, preglasan, u kojem su napadnuti naši nacionalni simboli poput zastave i najtragičnije – dan kada je ubijen srpski svat, i to samo zato što je bio Srbin.\n„Insistiranje na ovom datumu kao danu nezavisnosti doživljavamo kao jednu u nizu provokacija, u prvom redu bošnjačke političke elite, koja ne pristaje na bilo kakav dogovor o datumima koji bi bili prihvatljivi za sve, i što je najgore koja insistira da slavi datum koji je, kasnije će se pokazati, praktično bio okidač za užasan građanski rat koji nam se dogodio”, naveo je Dodik u izjavi za Srnu.


Anksioznost | (Ne) obicna stvar srca\nOctober 10, 2011 — hightechangel\nANKSIOZNOST, POREMEĆAJ SAVREMENOG DOBA\nU današnjem vremenu u kojem vlada egzistencijalna nesigurnost i ljudska zabrinutost šta će biti sutra, pojavljuje se bolest savremenog doba koja se naziva anksioznost. U prevelikoj žurbi za novcem i karijerom, ljudi počinju da obolevaju od raznih vrsta fobija i različitih oblika depresije koje počinju da kontrolišu njihove živote i da ih razaraju. Usled brzine u kojoj se poslovi moraju završiti, čovek postaje veoma umoran i uplašen za sutra i progonjen mišlju da neće moći da izvrši sve zadatke koji se od njega očekuju. Ljudi koji se suočavaju sa ovom vrstom problema najčesće postaju anksiozni i da bi prebrodili sve strahove koje nosi sutra često se odaju alkoholizmu, narkomaniji ili tabletama. Uzimajući razne supstance dobijaju prividnu sposobnost da se suoče sa problemima i tada nastaje još veći problem.\nReč “anksiozan” vodi poreklo od latinskog “anxious”. Kod nas je preuzeta iz engleskog jezika, a doslovni prevod sa engleskog znači: biti zabrinut, biti uznemiren, uplašen. Anksioznost je patološko stanje obeleženo iracionalnim i prekomernim osećajem uplašenosti i strepnje, koji su praćeni znakovima uzrokovanim hiperaktivnošću vegetativnog nervnog sistema.\nAnksioznost je normalna pojava u svakodnevnom životu. To je istovremeno fiziološka, bihejvioralna i psihička reakcija. Na fiziološkom nivou anksioznost može da obuhvata telesne reakcije kao što su lupanje srca, mišićna napetost, mučnina, suvoća usta ili znojenje. Na bihejvioralnom nivou umanjuje sposobnost da delujete, da se izrazite ili da se suočite sa svakodnevnom situacijom. Psihološki, anksioznost predstavlja subjektivno stanje strepnje i napetosti. U svom najtežem obliku ona može da utiče da se osećate otuđeno od samog sebe i da se uplašite da ćete umreti ili poludeti.\nAnksiozni poremećaji su najučestaliji mentalni problemi među ženama i decom. Mnoge osobe, iz različitih razloga, ne žele da leče svoju anksioznost; one mogu smatrati da su simptomi blagi, ili čak normalni, ili pak simptomi sami po sebi mogu uticati na to da se traži pomoć. Anksiozni poremećaji se efikasno leče. Međutim, samo mali procenat ovih ljudi podvrgnuće se terapiji. Krajem prošlog veka panika i anksioznost dostigli su razmere epidemije. Ovaj rast je nastavljen pa čak i pogoršan u prvoj deceniji novog veka uz prisustvo novih nesigurnosti poput ekonomske krize i modernih bolesti. Tempo modernog života i tehnološki razvoj uskratili su čoveku vreme neophodno za prilagođavanje promenama u okruženju. Anksiozni poremećaji jednostavno su posledica smanjene sposobnosti suočavanja sa stresom.\nOsnovna razlika između straha i anksioznosti je u interpretaciji pretnje kao neposredne (kod straha) ili anticipirane (kod anksioznosti) i u prirodi fiziološkog uzbuđenja kao alarmne reakcije (kod straha) ili povezane razlike napetosti i strepnje (kod anksioznosti).S. Epstein (1967., 1986.) je predložio razlikovanje straha i anksioznosti koje se više temelji na percepciji kontrole umesto na prepoznavanju uzroka. Prema njemu, anksioznost je kvalitativno drugačiji doživljaj od straha i javlja se kad se osoba ne može suočiti sa pretnjom. Takva nesposobnost suočavanja sa pretnjom može se pojaviti i zato što osoba ne prepoznaje njen izvor. Anksioznost se može javiti i onda kada tačno znamo šta je izvor pretnje, ali osećamo da ništa u vezi sa tim ne možemo preduzeti. Ključni element je sposobnost suočavanja sa ugrožavajućom situacijom, a ne činjenica je li uzrok poznat ili nepoznat . Strah je afekt koji ima motornu i osećajnu reakciju. Neurotična anksioznost je slična strahu, ali se javlja kada nema vidljive opasnosti, kroz opštu zabrinutost, predosećaj opasnosti ili kroz vezanost za određenu situaciju (fobija). Fobije se dele na: racionalne i iracionalne. Među ljudima sa anksioznošću najčešće se javljaju iracionalni (nestvarni) strahovi, jer je sama priroda tog poremećaja takva.\nAnksioznost je stanje koje se karakteriše osećajem unutrašnje uznemirenosti, uplašenosti, straha da će se nešto strašno dogoditi, uz psihomotornu napetost i unutrašnji nemir. Osoba često ima osećaj da će “eksplodirati”, da će izgubiti kontrolu nad sobom, da će joj se desiti nešto “strašno”. Anksioznost nije vezana za konkretan objekat ili osobu. Anksiozna osoba je stalno u stanju “pripravnosti”, stalno je na oprezu, misli da joj se sprema neka opasnost. Kod ovakvih osoba autonomni nervni sistem se lakše aktivira nego kod ostalih ljudi, pa nije čudo da se anksiozna osoba uplaši na neki iznenadni zvuk, što joj izaziva niz raznih simptoma. Anksioznost je na neki način opiranje svakodnevici. Mislim da ljudi koji su anksiozni imaju pogrešno uverenje da je život opasan, i da treba da se zaštite od neke opasnosti (koja ne postoji), da su uvek spremni na borbu ili da se emotivno povlače u sebe i padaju u depresiju. Anksioznost i panični napadi jesu rezultat nagomilanog, akumuliranog stresa u životu pojedinca. Zato je važno izbegavanje stresnih situacija, bitno je da ostajemo mirni i staloženi u svakom trenutku.\nAko počnemo to praktikovati, lakše i mirnije ćemo izlaziti na kraj sa stresnim situacijama u budućnosti. Kada smo smireni, naše samopouzdanje raste, jer je to jedino moguće kada smo mirni i čvrsti. Uopšte nije slučajno to da ljudima naglo padne samopouzdanje kad im se dese panični napadi. Rad na podizanju samopouzdanja je neprocenjiv.\nKliničke manifestacije patološke strepnje (anksioznosti) su različite i mogu imati oblik napada ili mogu biti trajnog karaktera, manifestujući se kako kroz psihičke, tako, čak i prevashodno, kroz somatske simptome.\nSomatski simptomi anksioznosti su oni koji se odnose na hroničnu-mišićnu napetost, glavobolje, bol u leđima, pojasu i mišićnie trzajie. Kao rezultat mišićne napetosti se javlja konstantna slabost. Simptomi su: lupanje i aritmija srca, povišen krvni pritisak, drhtavica, stomačni grčevi, suva usta, pojačano znojenje, mučnina, dijareja, bledilo ili crvenilo, “guščija” koža, loš san usled raznih misli koje se motaju po glavi. Česti su i simptomi kao što su vrtoglavica, svrab, poremećaj polnih funkcija, alergijska reakcija na koži. Navedeni simptomi anksioznog poremećaja prate napad straha u ulozi ekvivalenta ili kao maskirana stanja straha. Često somatski simptomi zamenjuju osećaj strepnje kao takve. Somatsko manifestovanje anksioznosti, kao i oštrog hroničnog stresa i depresije se sreću u takvim socijalno-kulturnim sredinama gde se psihički poremećaji smatraju “nedopustivim”, “sramotnim”, a somatsko oboljenje “nesrećom” koja može izazvati saosećanje, pomoć i podršku okoline. Sem toga do somatizacije dovodi i niz faktora kao što su psihološki sklop ličnosti, karakteristike telesne osetljivosti, dužina stresa. Smatram da smo mi i dalje konzervativno društvo u kojem su slabosti nedopustive i da svako obraćanje za pomoć pojedinca nailazi na podsmeh i ne shvatanje kod ljudi iz njegove okoline. Mislim da je pojedincu, bez pomoći porodice i prijatelja, jako teško da se izbori sa anksioznošću. Podrška bližnjih i želja za izlečenjem su najbitnije stvari na putu ka oporavku.\nIstraživanja pokazuju da manje od 20% pacijenata sami primećuju tipične psihičke simptome anksioznosti: osećaj opasnosti, nemir, briga, konstantno “planiranje”, superkontrolisanje situacije, nervoza.1Osnovni simptomi anksioznog poremećaja su napetost, loši predosećaji, bojažljivost, neopravdana strepnja iz raznih razloga, a osnovna karakteristika je to što osobe sa anskioznim poremećajem apsulutno ne mogu podneti neizvesnost. S obzirom da su razdražljivi, izražena je plačljivost, uvredljivost, planu zbog sitnica. Kada pogledamo na ulicu videćemo mnogo razdraženih ali isto toliko i tužnih utučenih ljudi koji su kao ”tempirane bombe“ koje samo čekaju da puknu.\nJednostavan primer: Kada takva pacijentkinja vidi vozilo hitne pomoći ispred zgrade, odmah pomisli da se nešto desilo njenom detetu i kada shvata da je dete živo i zdravo, oseća olakšanje, ali ima potrebu da dete izgrdi povodom neke sitnice.\nPo psihoanalitičkoj teoriji dete u svom razvoju prolazi kroz četiri grupe strepnje ( impulsna anksioznost, separaciona anksioznost, kastraciona anksioznost, superego anksioznost) koje postupno prevladava, tako da može uspešno da zadovoljava svoje nagonske impulse u skladu sa socijalnim normama i ima dovoljno energije za uspostavljanje zrelih emocionalnih odnosa i aktivnosti učenja i rada. Mislim da je detetu u nekim prelaznim godinama potrebna određena vrsta pomoći kako ne bi lutalo u svetu odraslih i usred neshvatanja određenih odnosa postalo depresivno i povuklo se u sebe i samim tim prekinulo socijalizaciju sa sredinom i svojim vršnjacima koji imaju značajnu ulogu u kvalitetnom odrastanju jedinke.\nAnksiozni poremećaj zbog separacije obeležen je preteranom anksioznom zabrinutošću deteta zbog separacije od osoba za koje je vezano. Najčešća je nerealna zabrinutost da će se detetu važnoj osobi nešto dogoditi ili da će se pojaviti neki iznenadni događaj i uzrokovati separaciju.\nSimptomi se razlikuju zavisno od doba deteta. Ponašanja karakteristična za mlađu decu uključuju praćenje roditelja “poput senke”, plač, izlive besa, zahtevanje deteta da spava u istom krevetu s roditeljem, protivljenje odlasku roditelja i slično. Starija deca više se žale na somatske simptome koji se pojavljuju kada im preti separacija od važne osobe; postaju uznemirena kada treba da provedu duže vremena odvojeni od te osobe ili da odu na udaljenija mesta, npr. Da provedu noć izvan kuće. Odbijanje odlaska u školu kako bi se ostalo uz važnu osobu, često je kako kod mlađe, tako i kod starije dece. Deca koja pate od poremećaja s preteranom anksioznošću mogu brinuti o budućnosti, kompetenciji u školskom i socijalnom funkcioniranju, zdravstvenim tegobama, porodičnim problemima i događajima u svetu. Često su prisutni osećaj nesigurnosti i napetosti, potreba za umirivanjem i sigurnošću.\nFobija je intenzivan, iracionalan strah povezan s prisutnošću ili očekivanjem nekog određenog objekta ili situacije. Socijalna fobija česta je kod dece, a karakteriše je strah od nepoznatih socijalnih situacija, plahost i ograničeni socijalni odnosi, iako je dete sposobno za socijalne odnose s poznatim ljudima. Fobije se javljaju kod 2.4% dece i kod 3.4% adolescenata.\nVećina se fobija u dečjem dobu sama povuče kroz 2-3 godine. Proces povlačenja može se ubrzati psihoterapijskim tretmanima. Postoji bliska veza između fobija i depresije. Mislim da je kod dece teško uočiti začetak depresije jer se to može prepisati njihovom uzrastu i različitim fazama njihovog odrastanja i da dok se dete totalno ne povuče u sebe roditelji neće reagovati. Ostali anksiozni poremećaji uglavnom se javljaju u odrasloj dobi, a uključuju panični poremećaj, generalizirani anksiozni poremećaj, opsesivno kompulsivni poremećaj, posttraumatski stresni poremećaj.\nAnksioznost može da se javi u različitim oblicima i da bude različitog inteziteta. Prema težini ona se može kretati od blage neprijatnosti do napada panike u svojoj punoj snazi, koji se odlikuje lupanjem srca, dezorijentacijom i užasnutošću.\nFobije su napadi straha koje izaziva izlaganje određenim objektima ili situacijama; najpoznatije među njima su strah od otvorenog ili zatvorenog prostora, strah od ljudi, životinja i predmeta. Dakle o fobiji se govori onda kada strah stvara poremećaje u ponašanju i onemogućava obavljanje uobičajenih životnih funkcija.1 Fobije su vrlo česte u današnjem vremenu i sve više postoji stvari od kojih se ljudi plaše. Najzastupljenija od svih fobija je agorafobija što znači strah od otvorenog prostora, međutim suština agorafobije je u strahu od napada panike. Uplašeni ste da ćete se naći u situacijama iz kojih može biti teško pobeći ili u kojima ako iznenada doživite napad panike, pomoć može biti nedostupna. Strah od toga da ćete se osramotiti ima glavnu ulogu. Ljudi koji boluju od ove fobije najčešće izbegavaju: javna mesta na kojima je gužva, markete, robne kuće, restorane, sredstva javnog prevoza, vozove, podzemnu železnicu, avione, tačnije sva mesta na kojima se okuplja veći broj ljudi. Kod tih ljudi je izražen manjak samopouzdanja i verovatno se zbog toga povlače i ne žele aktivno da učestvuju u normalnim životnim tokovima.\nPanični poremećaji su nagli napadi izrazito jakog straha i vrlo jaki znakovi stresa, npr. gušenje, jako lupanje srca, plitko disanje, strah od umiranja, topli i hladni talasi po telu. Prilikom prvog doživljenog napada može se javiti više simptoma od jednom, tako da osoba istovremeno može doživeti više napada. Strah od ponovnog napada jedno je od osnovnih obeležja paničnog poremećaja. Do sada se nisam susreo sa osobom koja ima ovu vrstu poremećaja, ali mislim da što su napadi jači, a kasnije razmak između njih veći, bolesnik u tom iščekivanju postaje plašljiv i samo čeka momenat kada će mu se napad ponovo dogoditi.\nGeneralizovani anksiozni poremećaj (GAP; generalised anxiety disorder ili GAD) – kojeg obeležavaju stresne reakcije i vrlo jaki osećaji težine koji se javljaju u odsutnosti bilo kakvog vidljivog nadražaja. Obično se javlja između 20. i 35. godine.2Generalizovani anksiozni poremećaj odlikuje se hroničnom anksioznosću koja traje najmanje šest meseci, ali koja nije praćena napadima panike, fobijama ili opsesivnim simptomima. Ljudi koji previše vremena provode brinući, imaju problema sa ovim poremećajem. Mislim da čovek koji ima ovaj poremećaj nije sposoban da se suoči sam sa svim brigama i strahovima. Poznajući osobe koje imaju ovaj poremećaj znam da on nastaje usled poremećaja štitne žlezde i da se često javlja u kombinaciji sa depresijom. Simptomi GAP-a su: mišićna napetost, razdražljivost, problem sa spavanjem, malaksalost i problema sa koncentracijom. Može se javiti u bilo kom dobu i najčešće obolevaju žene.\nOpsesivno-kompulsivni poremećaj (OKP) je neurotski poremećaj karakterisan prisustvom ponavljajućih ideja i fantazija (opsesija) i ponavljajućih impulsa ili radnji (kompulzija) koje bolesnik smatra bolesnim i protiv kojih postoji unutrašnji otpor.\nAnksioznost je središnja odlika, ali u suprotnosti s fobijama (kada je bolesnik anksiozan prilikom suočavanja sa spoljašnjim opasnostima i smatra da je njihova pasivna žrtva), anksioznost nastaje kao odgovor na nesvesne unutrašnje misli i porive kojih se bolesnik boji i koje mora ostvariti suprotno svojoj volji. Tipične misli su zabrinutost oko infekcija i zaraženosti ili strah od neadekvatnog ili nasilnog ponašanja. Opsesivne misli mogu voditi ka izvođenju rituala kao što su pranje ruku ili ponavljanje fraza. Cilj je oslobađanje od opsesivnih misli. Opsesije (lat. obsessio – opsedanje, obuzetost nečim, opsednutost, saletanje)1 predstavljaju ideje, reči i slike, obično nepovezane s onim što pojedinac radi; uporno, jako i neodoljivo mu se nameću i skreću pažnju. Često su obojene agresivno ili seksualno, što pojedinac doživljava potpuno stranim (npr. misao majke da će kuhinjskim nožem povrediti svoju decu).\nKompulsije (prisile) i kompulsivne radnje isto su autonomne kao i opsesije, ali se radi o preplavljujućoj potrebi da se učini neka radnja (npr. da mora brojati prozore idući ulicom). Prisila može biti i vrlo agresivna i ružna. Kao i kod opsesija, bolesnik doživljava anksioznost, uočava apsurd poriva i odupire mu se. Međutim, često ne može a da ne započne ponavljajući obrazac u obliku kompulsivnih radnji i rituala. Opsesija i opsesivne misli jesu verovatno jedan od najgorih simptoma koje anksiozna osoba može iskusiti. Kod ove vrste poremećaja može se zaključiti da svaka opsesiju ima i kompulsiju. Opsesivne misli je nemoguće zaboraviti, jer to pokušavajući, one se samo još jače učvršćuju u svesti. Bitna stvar u izlečenju je čvrsta odluka da se prihvate opsesije i da se živi sa njima neko vreme. Znači, nije dovoljno da kažete samom sebi “prihvatam svoje opsesije”, a onda se ponovo koncentrišete na njihovo prisilno zaboravljanje. Polako bi vremenom trebalo da se izgubi strah od sadržaja tih misli. Mislim da je najbitnije kod ovog poremećaja da se ne beži od straha već se treba sa njim suočiti. Smatram da je ovo poremećaj na koji sam pacijent može dosta da utiče jer je spremnost na suočavanje sa problemom veoma važna i to je najbolje rešenje za izlečenje.\nPosttraumatski stresni poremećaj (PTSP) – koji se može javiti kao posledica jake traume, a prepoznaje se po povećanoj anksioznosti i simptomima povećane pobuđenosti, izbegavanju draži vezanih za traumu, otupljivanju emocionalnih reakcija i ponovnom proživljavanju traumatskog događaja. Od ovog poremećaja najčešće boluju ljudi koji su bili u ratu i videli mnogo mrtvih ili osobe koje su bile seksualno zlostavljane. Takođe to mogu biti ljudi koji su iznenada izgubili blisku osobu ili preživeli neku prirodnu katastrofu. Tri osnovne manifestacije PTSP-a su: „oživljavanje” traumatskog događaja putem sećanja ili snova, (izbegavajuće ponašanje), izbegavanje mesta povezanih sa traumom, te emocionalno udaljavanje od drugih i psihološka uznemirenost.1\nOsobe sa PTSP imaju najčešće problem sa spavanjem, kontrolom besa i nemogućnosti održavanja pažnje i koncentracije. Događa se često da imaju osećaj emocionalne praznine i odvojenosti od drugih. Mislim da kao i kod drugih vrsta poremećaja i ovde imaju dve stvari: karakteristika traumatskog događaja i karakteristika ličnosti pre traumatskog doživljaja. Na ovoj osnovi se bazira izlečenje, tačnije sposobnost i želja osobe da se izbori i prevaziđe poremećaj iako je to veoma teško shodno onome što su te osobe preživele i dužinom traumatizacije kojoj su bile izložene.\nOsoba koja je bila duži vremenski period u anksioznom stanju može poprimiti neke naizgled veoma čudne i zastrašujuće osobine i pomisliti da se zauvek “promenila” ili da će zauvek ostati takva. Posledice anksioznosti su prolaznog karaktera. Neke od tih stvari su: neodlučnost, (auto) sugestija, gubitak samopouzdanja, osećaj “raspadanja” sopstvene ličnosti, depresija, opsesija i opsesivne misli. Smatram da jedna stvar vodi drugoj i da su međusobno uslovljene. Neodlučnost može biti veoma iscrpljujuća stvar za anksioznu osobu. Usled dugotrajne psihičke i emocionalne iscrpljenosti, osobi je dovoljno da pomisli na jedan aspekt nekog problema, i da se emocionalno veže za rešenje. Odmah posle toga može pomisliti i na skroz suprotan aspekt problema i da se i za njega emocionalno veže istim intenzitetom kao sa onim prvim. Anksiozna osoba čas razmišlja na jedan način, čas na drugi, i nikako ne može da se odluči šta je “pravi” način, jer oba izgledaju ravnopravno. To osobu samo dodatno iscrpljuje i demorališe, jer ne zna za šta treba da se odluči.\nUsled svoje neodlučnosti koja je nastupila kao rezultat dugotrajne anksioznosti, i usled nemogućnosti da “donosi prave odluke”, osoba počinje da se okreće ka drugima i počinje da veruje drugima više nego sebi. Povremeno je podložna i autosugestiji da se možda nikada neće oporaviti, i reakcija osobe na ovakvu misao može biti zastrašujuća.\nPošto je osoba tada u stadijumu totalne zbunjenosti, više ne zna da li da veruje sama sebi ili drugima, ili da li uopšte nekome treba da veruje, nije ni čudo da je sledeća stvar koja nastupa upravo gubitak samopouzdanja.\nStvar koja takođe može da nastupi na scenu jeste osećaj “raspadanja sopstvene ličnosti”, odnosno dezintegracija ličnosti. Osoba se oseća kao da je na neki način izgubila samu sebe, izgubila svoje “ja”,( dezintegrisala se). Naravno, ovo je samo subjektivna predstava (pogrešna), ta ličnost se nije raspala u pravom smislu te reči. To je posledica dugotrajnog straha i tenzije, i takav um pokušava na racionalan način da objasni samom sebi šta se sa telom dešava. To stvara iluziju dezintegracije, odnosno “raspadanja ličnosti”.\nDepresija spada u grupu poremećaja karakterizovanih kao poremećaji raspoloženja. Depresivno raspoloženje karakterizuje povlačenje bolesnika u sebe, potištenost, nesanica, gubitak apetita, opsednutost crnim mislima, usporeni tok misli, beznadežnost i bespomoćnost, gubitak interesa za život, smanjena energija, osećaj bezvrednosti ili nemogućnost da obavlja poslove koje je pre s lakoćom obavljalo zbog nedostatka koncentracije. Depresija nema samo jedan uzrok, najčešće je kombinacija nekoliko različitih stvari. Genetika igra važnu ulogu u depresiji. Veruje se da se sklonost depresiji jednim delom prenosi genetski na sledeću generaciju ali način na koji se ovo dešava je još uvek nepoznat. Smatram da deca depresiju primaju kako genetski tako i u svesnom dobu i to upravo od roditelja. Dete koje odrasta u depresivnom okruženju ima potencijala da i samo postane depresivno.\nTrauma i stres usled finansijskih problema, prekida ljubavne veze ili smrti bliske osobe mogu izazvati depresiju. Ali depresivan se može postati i nakon značajnijih promena u životu poput novog posla, diplome ili ulaska u brak. Pesimistične osobe, koje imaju manje samopouzdanja i negativan pogled na svet, imaju veće rizike razvoja depresije.\nOzbiljna medicinska stanja poput srčanih oboljenja, raka i neizlečivih bolesti značajno doprinose depresiji jer fizička slabost smanjuje otpornost na stres. Depresija može medicinska stanja pogoršati jer oslabljuje imunološki sastav, a može i otežati podnošenje bola. U nekim slučajevima depresija može biti izazvana i medikamentima koji se koriste za lečenje bolesti.\nZlostavljanje bilo fizičko, seksualno ili emocionalno koje se dogodilo u prošlosti može rezultirati depresijom kasnije u životu. Takve osobe su duboko povređene i često se povlače u sebe. Retko se obraćaju za pomoć jer su velikim delom izgubile poverenje u ljude.\nProblemi kao što su društvena izolacija ili izbacivanje iz neke grupe u kojoj želite biti, mogu veoma povrediti ličnost i načiniti je nesigurnom. Manjak samopouzdanja će tu osobu sprečiti da ponovo pokuša da se priključi nekoj drugoj grupi kako ne bi bila ponovo odbačena i ponižena.\nSvi simptomi depresije još uvek nisu potpuno jasni. Trenutna istraživanja ističu genetske, porodične, biohemijske, fizičke, psihološke i društvene simptome. Psihološki simptomi uključuju osećaj beznađa, bespomoćnosti, ranjivosti, straha, pesimizma i manjak samopouzdanja. Sve ovo se odražava u neuobičajenom ponašanju, te poteškoćama pri ostvarivanju veza sa osobama.\nBroj muškaraca kod kojih će se razviti i biti dijagnostikovana depresija tokom života iznosi 7% do 12% od ukupne muške populacije. Kod žena je taj broj nešto veći i iznosi od 20% do 25%. Depresija je vrlo učestala bolest, koju je vrlo važno znati prepoznati i suočiti se s njom. Prečesto, netretirana depresija vodi samoubistvu, što je dokazano podatkom da je preko 90% osoba koje su ga izvršile imalo neki mentalni poremećaj.2\nVećina ljudi u svom životu doživi neki oblik depresije, ali se ona najčešće, po svom intenzitetu, trajanju i manifestaciji razlikuje od patološke depresije.\nMislim da su brzo i rano prepoznavanje i adekvatan tretman imperativi u cilju povećavanja kvaliteta života osoba sa anksioznim poremećajima. Adekvatno prepoznavanje i tretman takođe pomažu da se spreče česti sekundarni poremećaji kao što su depresija i zloupotreba alkohola i psihoaktivnih supstanci. Odlaganje traženja pomoći i dobijanja dijagnoze i terapije može se pripisati mnoštvu faktora kao što su: sramota, nedostatak ljudskih resursa, znanja ili finansijski razlozi. Takođe, se može dogoditi da lekari ne prepoznaju uvek obrazac u simptomima jedne osobe koji bi ih doveo do prave dijagnoze. Često se simptomi ne shvataju ozbiljno i osoba sa anksioznim poremećajem se etiketira kao “emocionalno nestabilna”. Mislim da bi edukacija lekara opšte prakse mogla da pomogne da se reši ovaj problem i pravovremeno spreči dalje emotivno raspadanje ličnosti.\nPsihijatar, kao specijalista, je dužan da pruži potpunu i istinitu informaciju o prirodi bolesti i predloži plan lečenja. Ovakav postupak vodi uspostavljanju međusobnog poverenja i omogućava bolesniku da prebrodi prvu fazu lečenja u kojoj rezultati još nisu vidljivi. Događa se, da kao i kod drugih vrsta bolesti, u toj fazi dođe i do dodatnog pogoršanja što je posledica neželjenih učinaka lekova ili progresije bolesti koja još nije zaustavljena. Bolesnik treba da zna da neće umreti, ali da ga očekuje dugotrajno lečenje koje se sastoji u kombinaciji farmakološke i psiho terapije. Druga faza je lakša i za bolesnika i za psihijatra. Lečenje počinje davati rezultate, panični napadi se proređuju i postaju sve blaži, bolesniku se vraća optimizam i počinje shvatati da je sve “do živaca”. Pred kraj ove faze najavljuje se bolesniku da će uskoro moći učiniti i vlastiti napor da se vrati u svakodnevni život. Psihijatar mora proceniti da li je bolesnik dovoljno ojačao da se može suočiti sa situacijama i mestima koji su vezani uz panični napad i koje je bolesnik do sada izbegavao. Forsiranje i prevremeno otpuštanje pacijenta obično napravi više štete nego koristi. Pravilo je da se ide korak po korak. To znači da bolesnik, koji se nije usudio da izađe iz kuće, treba u početku da izađe samo u dvorište, ukoliko uspe, treba utvrditi novo iskustvo i uskoro napraviti novi iskorak, recimo do prodavnice ili kioska. Kasnije psihijatar postavlja pred bolesnika nove i teže zahteve i na kraju zahteva da bivši bolesnik živi normalnim životom bez ikakvih samoograničenja.\nU lečenju paničnog poremećaja lekovi čine važnu ulogu, ali su bolesnikova želja za normalnim životom bez ograničenja, te disciplina i strpljivost, od velikog značaja za dobar završetak. Bolest zahteva i veliko zalaganje psihijatra jer ne postoji šematski pristup, već individualizovani, prilagođen svakom bolesniku posebno. Ukoliko su zadovoljeni ti zahtevi, postoji velika šansa vraćanja bolesnika u zadovoljavajuće stanje.\nSkorašnji pregled anksioznih poremaćaja ukazuje da bi efikasno lečenje uključivalo terapiju lekovima (antidepresivima, anksioliticima) i kognitivno-bihejvioralnu terapiju koja pomaže ljudima da svoje misli o svemu onome što ih prekomerno brine preobraze u racionalnije ideje. Grupe podrške za pojedince i porodice, takođe mogu pomoći da se stvori oruđe za smanjivanje simptoma i izlaženje na kraj sa njima. Anksiozni poremećaji mogu biti adekvatno lečeni u okviru primarne zdravstvene zaštite uz mogućnost upućivanja stručnjacima koji se bave kognitivno – bihejvioralnom terapijom.2\nČinjenica da se anksioznost manifestuje na fiziološkom, bihejvioralnom i psihološkom nivou, važna je za oporavak. Sveobuhvatan program oporavka od anksioznih poremećaja mora delovati na sva tri nivoa: ublažavanje pojačane fiziološke razdražljivosti, eliminaciju izbegavajućih ponašanja, promenu unutrašnjeg govora, koji održava stanje strahovanja i brige. Bolesnik mora promeniti svoje misli koje u njemu prouzrokuju strahove i čine ga sputanim.\nU osnovi svakog programa prevazilaženja anksioznosti, fobija ili napada panike nalazi se rad na sposobnosti da se opustite. Opuštanje uz TV ili u banjama je nešto što nam pomaže da trenutno rasteretimo naš um i telo. Vrsta relaksacije koja zaista ima efekte kad je reč o anksioznosti jeste redovno, svakodnevno upražnjavanje neke forme duboke relaksacije. Duboka relaksacija odnosi se na specifično fiziološko stanje koje je potpuno suprotno načinu na koje vaše telo reaguje kada je pod stresom ili tokom napada panike. Neke od uobičajnih metoda postizanja duboke relaksacije su: abdominalno disanje, progresivna mišićna relaksacija, vizualizacija smirujućih scena, meditacija, autogeni trening, joga. Veoma dobar efekat se može postići i trčanjem, fitnesom, teretanom ili nekom sličnom vrstom aktivnosti. Na taj način čovek se može rasteretiti i osloboditi od stresa. Anksioznim osobama sport može doneti više samopouzdanja jer će treniranjem lepo će oblikovati svoje telo. Poznato je da se za vreme treninga luči endorfin ”eliksir sreće” i zadovoljstva.\nUsled ubrzanih promena koje se događaju u tehnološkom, egzistencionalnom i socijalnom pogledu, čovek ne uspeva najbolje da se prilagodi. Postaje previše umoran, zabrinut i otuđen od drugih ljudi. Poremećaj koji je ušao u živote skoro svih porodica je anksioznost. Ona može psihofizički razoriti i upropastiti čovekov život. Može ga sprečiti da uživa, da se raduje i bude srećan, da oseti svu punoću i zadovoljstvo koje život nosi. Anksioznost nas ne može ubiti ali nam može doneti mnogo tuge i razočarenja. Srećom postoje načini na koje se ona može lečiti. Odgovarajućom terapijom medikamentima i kroz razgovore sa psihologom mogu se ublažiti simptomi anksioznosti i ličnost dovesti na početno stanje. Uz bogat socijalni život i bavljenje nekim od sportova ili hobija osoba se može u potpunosti vratiti u normalne životne tokove i u potpunosti prevazići poremećaj ove vrste. Činjenica da je anksioznost izlečiva, ohrabruje me u nameri da u budućnosti kao psiholog mogu da pomognem ljudima sa ovim poremećajem.\nPost pripremio i uredio – Filip Stojanović\nPosted in Psihologija. Leave a Comment »


Beogradsko naselje iz pakla sad ima i zmije: U Vlahoviću roditelji ne smeju decu da puste napolje - mediji.net\nBeogradsko naselje iz pakla sad ima i zmije: U Vlahoviću roditelji ne smeju decu da puste napolje\n- Ne smem ni da pomislim šta bi se desilo da su ih moja deca videla - rekla je zabrinuta mama\nU Vojvode Vlahovića kod broja 57 snimljene su dve zmije kako se pare. Većina stanovnika naselja iz pakla pomislila je da ništa više ne može da ih iznenadi dok se nije pojavio snimak dva gmizavca kako "plešu".\n- Ne smem ni da pomislim šta bi se desilo da su ih moja deca videla. Verovatno bi se mnogo uplašili. Svakako znam da bih se ja prestravila da sam prošla pored njih - kazala je za Telegraf.rs jedna majka koja živi u Vojvode Vlahovića.\nDodala je da...\nvojvode vlahovićaPročitajte još na ovu temu


Izgradnja gradske toplane u Priboju teče po planu | ZLATIBORSKE NOVINE\nTako je već urađen objekat za sezonsko skladište drvne sečke, a kod same zgrade toplane privode se kraju betonsko – armirački radovi.\n„Kvalitetom i dinamikom radova zadovoljni su konsultanti nemačke KfV banke i konsultanti iz Srbije, zatim predstavnici Ministarstva rudarstva i energetike, kao i sami izvođači, zaključak je sa redovne mesečne video konferencije, koja je održana u utorak, 12.januara.“, kaže Saša Vasilić, zamenik predsednika opštine Priboj.\nPrema njegovim rečima, uporedo sa izgradnjom toplane, odvijaju se i projektne aktivnosti na zameni tolovoda i podstanica, što će se na terenu raditi po okončanju aktuelne grejne sezone.\nNova gradska toplana u Priboju biće snage 8 MW na biomasu, a imaće i dva rezervna kotla na lož ulje, ukupne snage 15 MW.\nVrednost investicije sa rekonstrukcijom toplovoda i zamenom podstanica iznosi sedam miliona evra, a radove izvodi konzorcijum Energotehnika – Južna Bačka iz Novog Sada.\nPlan je da svi radovi budu gotovi do 1. oktobra, a stavljanje u funkciju nove gradske toplane u Priboju na biomasu, očekuje se od naredne grejne sezone.\nRešavanje problema kabastog otpada kroz projekat prekogranične saradnje\nPreminula mati Darija: Igumanija manastira Davidovica izgubila borbu za život


LOKAL – Stranica 2023 – Glas Regije\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas će biti promjenljivo oblačno i toplo vrijeme, sa najvišom temperaturom vazduha do 19 stepeni Celzijusovih.\nNa jugu i zapadu će u prvom dijelu dana biti oblačno, sa slabom kišom ponegdje, a na istoku Continue reading →\nKlizavi kolovozi u Hercegovini\nU Republici Srpskoj ovog jutra vozi se po pretežno suvim kolovozima, osim na području Hercegovine, gdje su kolovozi mokri i mjestimično klizavi.\nIz Auto-moto saveza Republike Srpske vozačima skreću pažnju na mogućnost odrona na dionicama u usjecima i pored kamenih Continue reading →


Albanija: Trgovac granicama protiv prekršitelja Ustava\nSkupština Albanije je na današnjem zasedanju izglasala razrešenje sa dužnosti predsednika zemlje Iljira Mete, posle zahteva koji je podnela vladajuća stranka, Socijalistička partija Albanije.\nAnadolia, N1 Beograd\nIljir Meta (Foto president.al)\nZa razrešenje su glasala 104 poslanika, sedam je bilo protiv i tri uzdržana, od 114 važećih glasačkih listića.\nNa početku sednice je predstavljen i potom odobren izveštaj parlamentarne istražne komisije koja je ispitala dokaze prema kojima je predsednik Albanije Iljir Meta počinio „ozbiljna kršenja Ustava“.\n„Predsednikovi jednostrani ili neuravnoteženi stavovi, posebno oni koji podstiču na nasilje, gubitak neutralne uloge šefa države, koja nije uključena u dnevno-političku igru, ali treba da je iznad strana i obezbedi demokratsko funkcionisanje institucija, sve su to radnje koje su predsedniku izgubile atributi šefa države i predstavnika jedinstva naroda“, kaže se u izveštaju istražne komisije\nRama: Meta je ponizio Ustav Albanije\nPremijer Albanije Edi Rama je u svom govoru na sednici parlamenta rekao da je Meta „izdao misiju predsednika Republike Albanije“.\nPrema Rami, Meta je ponizio Ustav Republike Albanije i srušio instituciju garanta nacionalnog jedinstva.\n„Iljir Meta je nažvrljano lice albanske države u odnosima sa predstavnicima međunarodne demokratske zajednice u Albaniji. Albanija više ne može da nosi na kičmi Ilira Metu, postajući razlog za svetski smeh u očima svojih prijatelja i sopstvenih građana. Stoga, ovaj parlament danas mora bez oklevanja da izvrši volju više od 90 procenata albanskog naroda da razreši Ilira Meta sa funkcije“, rekao je Rama.\nKonačna odluka o razrešenju čeka Ustavni sud\nU međuvremenu, Skupština će odluku o razrešenju uputiti Ustavnom sudu, koji, kada dokaže krivicu predsednika države, proglašava njegovu smenu. Prema Ustavu, predsednik može biti razrešen zbog teške povrede Ustava i zbog počinjenog teškog krivičnog dela.\nPrema Ustavu, u slučaju da predsednik države bude razrešen i mesto ostane upražnjeno, njegovo mesto zauzima predsednik Skupštine Albanije.\nS druge strane, povodom današnje odluke reagovao je savetnik za medije i portparol predsednika Mete, Tedi Bluši koji je na društvenim mrežama objavio: „Nulta zabrinutost za protivustavnu i smešnu odluku monisticke parlamentarne deponije“. U saopštenju se navodi i da je premijer Edi Rama "trgovac granicama Albanije i Kosova, partner i vazal oligarha, mafija, pljačkaš glasova, novca i imovine Albanaca".\nSocijalisti tražili smenu\nSocijalistička partija Albanije pokrenula je krajem aprila zahtev Skupštini za smenu predsednika zemlje Iljira Mete, tvrdeći da je pre i tokom predizborne kampanje za parlamentarne izbore 25. aprila „izvršio radnje suprotne Ustavu“.\nU zahtevu se navodi da je „Iljir Meta u kancelariji predsednika Republike Albanije izgubio ulogu predstavnika nacionalnog jedinstva i moderatora političkog sukoba. Svojim porukama javnosti u periodu pre i tokom predizborne kampanje pokazao da je njegova politička linija očigledno protiv vladajuće većine i naroda koji je podržava“.\nOvo je druga inicijativa koju je Socijalistička partija preduzela za svrgavanje predsednika Mete. U julu 2020. godine Skupština nije odlučila o razrešenju predsednika Mete, na zahtev Socijalističke partije, radi kontrole zakonitosti ukidanja ukaza za lokalne izbore 30. juna 2019. godine i postupaka koji su usledili u imenovanje sudija Ustavni sud.\nPodsetimo, Iljira Metu je albanski parlament izabrao 28. aprila 2017. godine za predsednika države na petogodišnji mandat, dok mu mandat po Ustavu prestaje u julu 2022. godine.


Verka ili ispovest zlatne ribice kojoj se ne sviđa - Kritike - Elektronske knjige\nVerka ili ispovest zlatne ribice kojoj se ne sviđa - Kritike\nVerka, iz Krecavog vira\nKnjiga Verka, zlatna i čarobna Rastislava Durmana ne priča o vremenu zmajeva i princeza, o hrabrim ratnicima ili svemirskim prostranstvima, niti o džinovima i patuljcima. Ipak, ona donosi priče o jednom svetu drugačijem od našeg, svetu pod vodom.\nKoliko puta smo čuli priče naših najbližih o ribolovačkim poduhvatima, o tome koliko daleko ribolovci moraju da odu da nađu idealno mesto za pecanje, kako taj dan riba nije „radila“ (kao da riba ima radno vreme), kako taj dan i nije bio idealan za pecanje (mada su svi pokazatelji govorili drugačije), kako su se namučili da ribu od trista grama izvuku na suvo (otprilike kao da se radi o dinosaurusu), i još koje čega. Ali oni nam nikada nisu pričali (ili bar ne dovoljno) o svetu koji paralelno živi sa one strane vodene površine. Ovo su priče o tom svetu.\nPriča o ribici Verki osvetljava jedan, do sada nepoznat, deo našeg okruženja – Krecavi vir u kome žive Verkini prijatelji i junaci ovih priča. Krecavi vir, pod tim imenom poznat samo nekolicini ljudi, jeste deo Koviljskog rita. Onaj ko bude dovoljno uporan u pronalasku istog može se poslužiti i navodnim koordinatama koje je autor nesebično podelio sa čitaocima, naglašavajući da se Krecavi vir nalazi „tu negde, pa malo levo od baba Nastinog boka“. Kao i odraz u vodi, i svet sa one strane nije isti kao naš. Liči, doduše, ali je ipak drugačiji, jer u Krecavom viru „sve je onako kako izgleda i ništa nije onako kako izgleda“. Ispričana iz „podvodnog“ ugla, priča uvodi čitaoce u živopisni svet Krecavog vira upoznajući nas sa svojim žiteljima. Autor je uspeo da na duhovit način predstavi svakog stanovnika ponaosob, a u tome su mu dobrim delom pomogle i sjajne ilustracije koje funkcionišu po principu nekog ilustrovanog leksikona. Čitalac može da vidi i kako izgleda Verka, Koritance, pijavica Ceca, skulptura vodenog pauka, duh iz Aladinove čarobne lampe, pecaroši blizanci, Predrag i Nenad Bućin, rečni rak, profesor Aleksandar, Sitna Riba, potopljeni brod... ali i da nađe nekoliko recepata, kao što su „recept za Verku u Šlaforku“ ili za noklu na koju se hvata čarobna zlatna ribica. Sa druge strane ove ilustracije mogu da se čitaju i nezavisno od glavnog teksta, i onda funkcionišu po principu stripa. Dakle, glavna zvezda ovih priča je Verka koja je nekada bila crvenperka, neki kažu i štuka, ali je zahvaljujući susretu sa duhom iz Aladinove čarobne lampe postala čarobna i zlatna ribica.\nKnjiga se sastoji iz nekoliko priča međusobno (ne)povezanih koje se čitaju u jednom dahu, a može i uz više dahova. Nije obavezno da se čitaju u kontiuitetu, ali je poželjno jer sve ima svoj tok, pogotovu u Krecavom viru. Ova knjiga obiluje duhovitim aluzijama koji će vam se, verovatno, učiniti poznatim. – Postaviti pitanje o „ispravnoj“ verziji:\nNa primer: „dok lupiš perajem o peraje“, ili plan koji je „pao iz vode“, ili naslov pesme „Ala je lep ovaj vir“...\nAutor knjige, Rastislav Durman je već ranije radio i pisao za decu. Međutim način na koji su ispričane priče o Verki neodoljivo podsećaju na scenario za film ili televiziju, što samo može ići u prilog našem predlogu i želji, da Verkina sudbina bude ispričana i u nekom drugom mediju, čemu se unapred svim srcem veselimo.


Đilas: EPS 2018. godinu završio sa gubitkom od 11 miliona evra | Autonomija\nĐilas: EPS 2018. godinu završio sa gubitkom od 11 miliona evra\n"Nekada najveći investitor pod vođstvom Vučićevih kadrova postao jedan od najvećih problema "\n07. jula 2019\nPredsednik Stranke slobode i pravde (SSP) Dragan Đilas upitao je danas predstavnike misije Međunarodonog monetarnog fonda (MMF), koji su, kako je naveo, „izgovarali hvalospeve na račun ekonomskih reformi“, zašto ćute na gubitke Elektroprivrede Srbije (EPS) i na činjenicu da je Srbija „na poslednjem mestu među jedanaest zemalja centralne Evrope po rastu BDP-a u prvom kvartalu“.\n„Nestručno vođenje, plus pljačka i isisavanje para, od nemogućeg su napravili moguće. Elektroprivreda Srbije je 2018. godinu završila sa gubitkom od 11 miliona evra. Nekada najveći investitor u Srbiji, EPS je pod vođstvom Vučićevih nesposobnih, ali poslušnih kadrova, postao jedan od najvećih problema srpske ekonomije“, naveo je Đilas u pisanoj izjavi.\nOn je kazao da Srbiju uskoro očekuje povećanje cene struje i ocenio da će nakon toga „početi i kampanja da EPS kao gubitaš treba da se proda strancima“.


! /Genjac pisao ambasadorima PIC-a: Dodik na dnevnoj bazi vrijeđa državu / Radio Sarajevo\nFoto: Radiosarajevo.ba/Halid Genjac\n! / Genjac pisao ambasadorima PIC-a: Dodik na dnevnoj bazi vrijeđa državu\n20. 09. 2019. u 13:19:00 Radiosarajevo.ba\nGeneralni sekretar Stranke demokratske akcije (SDA) Halid Genjac uputio je pismo ambasadorima država članica Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira u Bosni i Hercegovini (PIC) u vezi sa, kako je naveo, propagandnom kampanjom pokrenutom proteklih dana iz entiteta RS i Srbije, povodom usvajanja Programske deklaracije SDA usvojene na 7. kongresu 14. septembra u Sarajevu.\n„Cilj takve propagande i političkog pritiska je da se zamjenom teza SDA optuži za ono što rade upravo političke snage koji nas optužuju za antidejtonsko djelovanje“, poručio je.\nProgramska deklaracija SDA, dodao je, zagovara legitiman cilj – reformu Ustava Bosne i Hercegovine s ciljem osiguranja ravnopravnosti za sve građane Bosne i Hercegovine kroz punu implementaciju Evropske konvencije o ljudskim pravima. A to je na kraju i obaveza svih u BiH, a na temelju presuda Evropskog suda za ljudska prava i Mišljenja Evropske komisije o podnesenom zahtjevu BiH za članstvo u EU.\n„Dakle, SDA nikome ne prijeti, ne misli kršiti postojeći Ustav, niti misli do svog legitimnog cilja (Republike Bosne i Hercegovine, države ravnopravnih građana) doći jednostranim i nelegalnim potezima. Važeći Ustav BiH nalaže da je za ustavnu reformu potrebna dvotrećinska i entitetska većina u Parlamentarnoj skupštini BiH. Jedini način za promjenu uređenja BiH je, dakle, politički dijalog i konsenzus predstavnika svih naroda i građana kako je to i navedeno u preambuli Deklaracije. SDA ostaje čvrsto posvećena poštivanju postojećeg Ustava i zakona sve dok konsenzusom ne dođe do njihovih izmjena. To smo pokazali i u proteklom periodu našom principijelnom opredijeljenošću za poštivanje vladavine prava. Poštivanje Ustava i zakona predstavlja i temelj naše pozicije kada je u pitanju formiranje vlasti. Ukoliko bismo odustali od zakonskih obaveza po pitanju ANP-a, to bi značilo da se zakoni i odluke institucija u ovoj zemlji ne moraju poštovati ili da se mogu poštovati selektivno – onako kako kome odgovara. Uslijedila bi potpuna destabilizacija i slobodno se može reći anarhija, jer bismo na koncu imali formirane institucije vlasti čije bi odluke ubuduće bile neobavezujuće“, naveo je Genjac.\n„Još od propasti Aprilskog paketa ustavnih reformi, Milorad Dodik, u koordinaciji sa centrima moći izvan BiH, intenzivira separatističku politiku koja prijeti potkopavanjem mira i stabilnosti ne samo u BiH, nego i u cijeloj regiji. Već duže od deceniju Dodik na dnevnoj bazi vrijeđa državu BiH, nazivajući je propalom, nemogućom, truhlom, prijeti referendumima o otcjepljenju, javno zagovara pripajanje entiteta RS Srbiji. Pokušava volju entiteta nametnuti državi u oblastima za koje država ima isključivu nadležnost. Istovremeno Bošnjacima uskraćuje Ustavom zagarantovano pravo na bosanski jezik, vrijeđa bošnjačke povratnike nazivajući ih 'okupatorima Podrinja'. Dodikovih uvreda nisu pošteđeni ni Visoki predstavnik, kao ni ambasadori (SAD, Njemačka…). Uz sve to, Dodik konstatntno negira genocid i presude međunarodnih sudova, dodjeljuje odlikovanja presuđenim ratnim zločincima. Po jednom od njih, Radovanu Karadžiću, nazvan je studentski dom na Palama. Sada ponovo prijeti jednostranim vraćanjem nadležnosti države na entitete i atakom na Oružane snage BiH, Upravu za indirektno oporezivanje i pravosudne institucije“, napisao je Genjac.\n„Koristim ovu priliku da vas podsjetim na Deklaraciju sa 5. sabora Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) održanog 2015. godine, u kojoj je kao cilj proklamirano otcjepljenje bh. entiteta RS, kao i na deklaraciju srbijanske Srpske napredne stranke (SNS) iz 2013., u kojoj je kao cilj naveden pripajanje bh. entiteta RS susjednoj Republici Srbiji. Želim vam skrenuti pažnju i na indikativne reakcije iz Republike Srbije, koja je kao zaraćena strana (pravna nasljednica SR Jugoslavije) potpisnica Dejtonskog mirovnog sporazuma. Zvaničnici Srbije neodmjereno reaguju na Deklaraciju SDA i navodno ugrožavanje Dejtonskog sporazuma. Istovremeno, u slučajevima kada je Dejtonski mirovni sporazum zaista i narušavan jednostranim postupcima iz entiteta RS, na koje već godinama upozorava i Vijeće za implementaciju mira, iz Srbije izostaju reakcije i osude. Naprotiv, vrlo često se politika Milorada Dodika direktno ili prešutno odobrava i daje joj se podrška“, zaključio je Halid Genjac, generalni sekretar SDA.\nTagovi: BiH RS Halid Genjac SDA Programska deklaracija SDA Milorad Dodik PIC reakcija Srbija Dejtonski sporazum\nStavovi / Ivancov: Deklaracija SDA može imati vrlo ozbiljne posljedice\nReakcije / Cvijanović poručila SDA: Ovo nećemo zaboraviti\nCOVID-19 / Jutarnji presjek: Dvoje preminulih, pet novooboljelih u BiH\nFHMZ / Ne odlažite kišobrane: I danas nas čekaju pljuskovi i grmljavina\nStatistika / Alarmantni podaci: U BiH 10.000 zaposlenih manje za samo mjesec dana


Dan online - Ekonomija: Razmatrali kolektivni ugovor - 2018-02-13\nEkonomija SINDIKALCI „LUKE BAR” UČESTVOVALI U RADU MEĐUNARODNOG SAVJETA DOKERA\nNikotić Razmatrali kolektivni ugovor\nKoordinatori Sindikalne organizacije „Luka Bar” za Međunarodni savjet dokera (IDC) učestvovali su na sastancima radne grupe tog savjeta za Evropu, koji su održani u Valensiji krajem januara. Prema riječima predsjednika sindikata Sava Nikotića, na sastancima su raspravljeni trenutno gorući problemi dokera u Evropi, posebno problemi u Švedskoj, i akutni problem u Sloveniji, gdje je menadžment „Luke Kopar”, na veoma perfidan način, pokušao da da otkaz jednom od čelnika najvećeg sindikata u toj luci Mladenu Jovičiću.\n– Na jednom od sastanaka analizirano je i stanje u „Luci Bar”. Rukovodstvo IDC-a posebno je bilo zainteresovano za dalje planove države u odnosu na „Luku Bar” poslije poništenja tendera za njenu prodaju prošle godine, odnosno promjene sastava menadžmenta koje je uslijedilo nakon poništenja tendera. Takođe, razmatrana su i pitanja u vezi s odnosom novog menadžmenta prema radnicima, problema u primjeni Kolektivnog ugovora kod poslodavca, kao i potrebe njegovog usaglašavanja s pozitivnim zakonskim propisima – kazao je Nikotić.\nSpasili starca zarobljenog na litici


Da li uklanjati krajnike?\nDa li uklanjati krajnike? Operacija krajnika se često radi (godišnje preko pola miliona dece samo u SAD). Ovaj broj je danas oko polovine onoga od pre 50 godina. Najčešći razlog za operaciju su učestale infekcije krajnika. Kao i često u medicine, nemamo nikakav dokaz da uklanjanje krajnika stvarno smanjuje broj infekcija. Jedna velika meta-analiza (pregled šest velikih studija), pokazala je da se broj infekcija smanjivao jednako u grupi dece sa operacijom, kao i u grupi bez. Naime, veličina krajnika se tokom vremena smanjuje i bez intervencije, a takodje i broj respiratornih infekcija (oko šeste godine života, broj infekcija gornjih disajnih puteva je svega 20% broja deteta do 2 godine). Veličina krajnika je inače nepozudana mera njihove imunološke fnkcije, postoji nasledna komponenta (sklonost ka učestalim infekcijama se javlja u pojedinim porodicama). Jedna ogromna studija iz 2016 u Južnoj Koreji nije pokazala nikakvo smanjenje broja infekcija posle ope\nLični prostor Predsednici Putin i Tramp se rukuju na sebi svojstven način, a takav stisak ruke je imao Tito. Oni privlače osobu sa kojom se rukuju bliže sebi, kršeći na taj način njihov lični prostor, što ovo osobu dovodi u defanzivan položaj. Svaka osoba ima svoj instinktivan, zaštitni prostor oko sebe. Ljudi ga stalno održavaju, pogledajte ih kada se kreću kroz gužvu, kako pokušavaju da izbegnu blizak fizički kontakt sa drugim ljudima. Prvi je ovaj feniomen zapazio Heini Hediger, upravnik Zoološog vrta u Cirihu, tokom pedesetih godina. On je zapazio da se životinje osećaju dobro u kavezima koje su veličine teritorije koju štite dok su u divljini. Ali, Hediger je primetio i drugu vrstu teritorije, koja je bila oblika virtuelnog mehura i koju su životinje nosile sa sobom. On je nazvao distancom bega ili zonom bega. Kada životinja vidi predatora, na primer lava, ona ne beži odmah. Ostaje smirena sve dok on ne udje u nevidljivu zonu bega. Ova zona se\nKako ishranom poboljšati imunitet\nKako ishranom poboljšati imunitet Kada starimo, naše matične ćelije (iz kojih nastaju sve naše ćelije) smanjuju svoju sposobnost obnavljanja. Istraživanja poslednjih godina (o čemu sam pisao kada sam obradjivao uticaj posta na zdravlje ljudi) pokazuju da kratkotrajno gladovanje (24 časa) vraća sposobnost regeneracije matičnih ćelija, kako kod mladih, tako i kod starih. Poslednja studija sa MIT u SAD, objavljena pre nekoliko dana, pokala je da u miševa koji gladuju, ćelije umesto glukoze (koje nema usled gladovanja), razlažu masne kiseline. Pti tome se oslobadja molekul koji stimuliše regeneraciju matičnih ćelija. Već decenijama se zna da je nizak kalorijski unos predictor dugog života, kako u ljudi tako i u životinja. Medjutim, tačan mehanizam nije bio poznat. Znalo se da dolazi do promene u metabolizmu, koji je uključivao prelazak sa korišćenja ugljenih hidrata na masti (ovo je osnova ketogene dijete). Ova promena dovodi do aktivacije transkriptivnih f


Predavanje: Kako ubiti dobru ideju?! – Personal magazin\nJernej Repovš, slovenački mag kreativnog marketinškog izraza, dolazi u Beograd gde će održati predavanje na temu “Kako ubiti dobru ideju?!” Zašto su oglasi koje vidimo na bilbordima, u štampi, na…\nJernej Repovš, slovenački mag kreativnog marketinškog izraza, dolazi u Beograd gde će održati predavanje na temu “Kako ubiti dobru ideju?!” Zašto su oglasi koje vidimo na bilbordima, u štampi, na televiziji ispod proseka? Da li je oglašivačka industrija ostala bez ideja koje su nas nekad oduševljavale estetikom i humorom?\nJedan od pionira marketinških komunikacija na području ex-YU, mag kreativnog marketinškog izraza, Jernej Repovš, dugogodišnji predsednik i regionalni kreativni direktor agencije Studio Marketing JWT, gostovaće u Beogradu u okviru manifestacije Marketinški događaj godine gde će govoriti na temu “Kako ubiti dobru ideju”. Predavanje će biti održano u svečanoj sali upravne zgrade Beogradskog sajma u sredu, 28. novembra 2012, sa početkom u 14.14h.\nPredavanje: Kako ubiti dobru ideju?! was last modified: November 28th, 2012 by Redakcija\nidejaJernej Repovšmarketingsm jwt\nLažni ugovor sa Google-om podigao vrednost kompanije ICOA za 400 miliona


Mogu li Google i društvene mreže dobiti bitku protiv dezinformacija? | Društvene mreže | Al Jazeera\nMogu li Google i društvene mreže dobiti bitku protiv dezinformacija?\nNovom funkcijom tehnološki gigant želi istaknuti originalni izvor vijest, koju drugi mediji prenose, kako bi se pomoglo u sprečavanju širenja lažnih vijesti i dezinformacija na internetu.\nIzvrtanje, izvlačenje iz konteksta ili ispuštanje važnih informacija o vijesti ili događaju je izrazito često, kaže Ana Brakus (Reuters)\nTehnološki gigant Google najavio je novu funkciju u njihovoj tražilici kojom se želi izboriti s rastućim problemom širenja lažnih vijesti, što je jedan od zahtjeva s kojim su suočene sve velike društvene mreže i kompanije. Novom funkcijom se želi istaknuti originalni izvor vijest, koju drugi mediji prenose, kako bi se pomoglo u sprečavanju širenja lažnih vijesti i dezinformacija na internetu.\nPrema planovima kompanije, nova Googleova oznaka “veoma citirano” će se pojavljivati na vijestima koje drugi mediji prenose, a koji nastavljaju pratiti istu temu. Tako će, ideja je iza nove funkcije, korisnici koji traže informacije o najnovijim vijestima moći pronaći originalnu vijest bez obzira na to koliko ju je većih medija preuzelo. Prema najavama Googlea, ta oznaka će biti postavljena na istraživačke članke, intervjue, najave, saopćenja za javnost, lokalne vijesti i “još mnogo toga”.\nKlikovi i korist od lažnih vijesti\nDavor Vukić, freelance IT novinar, navodi da su velike društvene mreže, ali i velike tehnološke kompanije, godinama pod pritiskom svjetskih vlada da spriječe ili barem ograniče širenje lažnih vijesti i dezinformacija.\nOvi napori su posebno pojačani nakon izbora za američkog predsjednika 2016. godine, kada su brojni stručnjaci optuživali Rusiju da je koristila svoje stručnjake za širenje lažnih vijesti, a njima dražeg kandidata Donalda Trumpa, koji je u konačnici i postao predsjednik Sjedinjenih Američkih Država, uprkos brojnim optužbama za strano uplitanje, dodaje.\n“Danas imate praktički ‘farme’ portala bez informacija o uredništvu, novinarima… koji plasiraju netačne vijesti, koje brojni drugi portali, pa čak i cijenjeni mediji, preuzmu i samim tim šire neistine.”\nAmerički izbori nisu bili jedino pogodno tlo za širenje netačnih ili neprovjerenih informacija, dodaje Vukić, koji navodi da su evropska tijela tokom pandemije upozoravala na kampanje kleveta s porijeklom iz Kine i Rusije, usmjerenih protiv učinkovitosti vakcina “zapadnog” porijekla, kako bi na tržište plasirale vakcine vlastite proizvodnje.\n“Lažne vijesti se redovno koriste kako za dobijanje ‘klikova’, pa samim tim i finansijske koristi, tako i za utjecanje na javno mnijenje, odnosno u političke i slične svrhe.”\nGovori da su velike kompanije zbog toga pozivane na odgovornost, jer su često bile platforme koje su omogućavale širenje lažnih vijesti, a ti tehnološki giganti na razne načine su pokušali odgovoriti na te pozive.\nManje medije često ‘pojedu’ veliki mediji\nVukić podsjeća da je, primjera radi, prošle godine Google objavio da će uplatiti 25 miliona dolara u novoosnovani Evropski fond za medije i informacije za borbu protiv lažnih vijesti. Također, Twitter je najavio da testira opciju koja bi korisnicima omogućila da prijave sadržaje zasnovane na lažnim vijestima. Navodio je da su vlade širom svijeta od kompanije tražile da uklone hiljade korisničkih naloga.\nTakođer ukazuje i na napore Facebooka tokom pandemije, koji su, između ostalog, trebali smanjiti širenje netačnih informacija vezanih za vakcine. Stoga najava Googlea da istakne originalni izvor vijesti djeluje primamljivo, iako ima ograničenja koja bi posebno mogla biti naglašena u zemljama naše regije.\n“Navođenje izvora na koje se referiramo, a i pružanje prilike čitateljima da i sami posjete stranice izvora o kojem pričamo kako bi se sami uvjerili u način na koji prenosimo informaciju, izrazito je važno u radu svakog fact-checkera, pa tako i u radu portala Faktograf“, govori Ana Brakus, direktorica Faktografa.\nGoogleova najava u tom smislu može biti korisna, no kao što se može primijetiti, odnosit će se samo na one medije koji se u svom radu pozovu na originalni izvor, ističe.\nPrema njenom mišljenju, dva su primarna cilja te funkcije – s jedne strane, isticanje originalnog izvora, od čega možda mogu profitirati lokalni ili manji mediji, koje često “pojedu” veliki mediji, te s druge da se pokuša olakšati istraživanje originalnog izvora informacije kako bi se tačnost informacije provjerila na izvoru na kojem je i nastala.\nAlati s primarnim fokusom na engleski jezik\nIpak, ova opcija nije bez ograničenja. Najočitiji izazov, smatra direktorica Faktografa, jeste što se funkcionalnost odnosi samo na one medije koji će se poveznicom referirati na originalni sadržaj. Na početku ovu funkcionalnost u smislu kvalitete izvedbe treba uzeti i s rezervom u područjima gdje engleski jezik nije primarni.\n“Nažalost, velike platforme, iako im većina korisnika dolazi upravo s takvih područja, često politike i alate razvijaju s primarnim fokusom na engleski jezik”, kaže Brakus.\nIako ova opcija u Googleovoj tražilici ima ograničenja, kao što postoje ograničenja i u mjerama koje provode druge kompanije, nema sumnje da su potrebna i da treba raditi na njihovom razvoju. Vukić navodi da su istraživanja u SAD-u pokazala da dezinformacije na Facebooku dobivaju čak šest puta više klikova od objava koje sadrže činjenične vijesti, što jasno ukazuje na problem koje lažne vijesti nose.\nČak i ako se zanemare mediji koji plasiraju neosporne lažne vijesti, nije rijetkost da svojevrsne “poluistine” cirkuliraju širom planete.\nAna Brakus ističe da je izvrtanje, izvlačenje iz konteksta ili ispuštanje važnih informacija o vijesti ili događaju izrazito često. Ponekad dolazi i do prenošenja vijesti s prenaglašavanjem ili prikrivanjem – često u naslovima – što za svrhu ima navlačenje čitatelja na klik.\n“I u našem okruženju djeluju rubni mediji s jasnim ciljem obmane čitatelja, koji prouzrokovanjem snažnih emocija (poput straha ili oduševljanja) vijesti prenose i lokaliziraju; a čitatelja izazivaju na dijeljenje sadržaja najčešće kako bi na tome zaradili”, navodi direktorica Faktografa.\nNegativan utjecaj na ljude širom svijeta\nPrema njenim riječima, posljedice takvih poteza često su jako negativne ukoliko čitatelj shvati da je na neki način prevaren, ali i da dugoročno dolazi do rasta nepovjerenja u medije.\nStoga vrlo velike online platforme poput Googlea, Mete, YouTubea ili TikToka, zbog veličine i utjecaja na svakodnevne živote svojih korisnika širom svijeta, moraju preuzeti odgovornost za negativne efekte koje njihove platforme imaju na pojedince, društva i demokratije širom svijeta, kaže Brakus, baš kao što imaju potrebu preuzeti zasluge i za ono dobro što su takve platforme učinile za ista ta društva.\nU tom smislu, odgovornost imaju i institucije, da mudrim korištenjem i unapređenjem regulativa pronađu balans između zaštite građana i njihovih prava, bez ograničavanja slobode govora i izražavanja, te obavezivanja tehnoloških divova na značajno veću transparentnost i odgovornost, kako prema korisnicima svojih usluga, tako prema društvima u kojima djeluju.\nVažno je da se u spomenutim i sličnim kompanijama pokažu kako su sposobne samoregulacije i razvijanja alata kojima će se boriti protiv toga da njihove platforme služe kao rasadište loših – netačnih, neprovjerenih – informacija, koje negativno utječu na živote ljudi širom svijeta, napominje direktorica Faktografa.


Muzička industrija napada ISP-ove - Klix.ba\nMuzička industrija napada ISP-ove\n22.1.2003. u 13:21\nPredstavnici glavnih muzičkih kuća su saopštili da će tražiti od telekomunikacionih kompanija i ISP-ova da plate autorska prava zbog toga što svojim korisnicima omogućavaju pristup lokacijama za razmjenu muzike. “Smatramo da su Internet provajderi najpogodniji za naplatu prava”, izjavila je Hilari Rouzen, izvršni direktor Udruženja američke muzičke industrije (RIAA), organizacije koja štiti autorska prava izdavača u SAD.\nRouzen nagovještava da bi mogući scenario za naplatu autorskih prava bio da ISP-ovi naplaćuju određenu naknadu onim korisnicima koji koriste servise za razmjenu muzičkih datoteka.\nVeliki Internet provajderi odmah su odbacili ove špekulacije. Mario Mariani, podpredsjednik Tiscalija, trećeg po veličini evropskog ISP-a, odbacio je ovu mogućnost uz obrazloženje da je taj postupak tehnički nemoguće sprovesti. Konekcije koje se ostvaruju u mrežama ravnopravno umreženih računara ne mogu se pratiti, a između 30 i 60 posto ukupnog saobraćaja odvija se na ovaj način. "Tehnički je nemoguće kontrolisati ovaj saobraćaj, a samim tim korisnicima je nemoguće ispostavljati račune za te usluge.\nProcjenjuje se da će se obrt u muzičkoj industriji smanjiti za još 6% u toku 2003. godine, za šta se najviše okrivljuje Internet piratstvo.\nGoogle govori bosanski\n22.01.2003. u 15:42\nHP prestigao Dell-a u broju prodatih PC-a\n22.01.2003. u 12:17


<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://www.voanews.com/mediastore/voa_usa_nba_stojakovic_kings_sacramento_bosnian.jpg ">All-Star u Denveru bez Peðe Stojakoviæa - 2005-02-08\n08 februar, 2005\nPosle tri uzastopna uèešæa na "All-Star" utakmici, Predrag Stojakoviæ neæe biti deo ovogodišnjeg duela Istoka i Zapada u Denveru. Stojakoviæ nije izabran meðu rezerve Zapada, štaviše niko iz Sakramenta, nije dobio poziv. Krilni košarkaš Kingsa ove godine, propušta i takmièenje u šutiranju trojki, na kome je u poslednje èetiri godine dva puta bio najbolji, a dva puta završio na drugom mestu. Meðutim, košarka Srbije i Crne Gore i ovog puta imaæe svog predstavnika na ovom atraktivnom takmièenju.\nVladimir Radmanoviæ boriæe se manje za nagradu od 25.000 dolara, a više za prestižnu titulu najboljeg trojkaša NBA lige, a konkurencija æe mu biti izuzetna. Titulu brani prošlogodišnji šampion bek domaæih Nagitsa, Vošon Lenard, koji ove sezone ne igra zbog teške povrede ahilove tetive, a tu je i šampion iz 2001, Radmanoviæev saigraè iz Sijetla, Rej Alen, tandem iz Finiksa - Kventin Rièardson i Džo Džonson, kao i Kajl Korver iz Filaldefije, koji je prošle godine bio treæi.\nInaèe, protekle veèeri odigrano je pet utakmica NBA sezone, od kojih su dve odluèene posle dodatnih pet minuta.\nVins Karter bio je nazadrživ protiv Filaldefije, ubacio rekord sezone 43 poena, uz 14 skokova, 5 asistencija i 3 blokade, i tako doveo Nju Džersi do važnog trijumfa nad rivalom iz divizije – 107:97 posle produžetka. Karter je ujedno postao i 41 košarkaš u istoriji sa preko 10.000 poena u karijeri i izjednaèio klupski rekord Netsa sa 7 trojki na meèu. Veliku pomoæ imao je u Džejsonu Kidu, koji je sa 22 koša, 16 asistencija i 11 skokova ostvario 62. «tripl-dabl» u karijeri. Nenad Krstiæ bio je u prvoj petorci, igrao 35 minuta, uz skromnih 5 poena, 3 skoka i jednu blokadu.\nAtlanta je konaèno postala 29. tim lige sa dvocifrenim brojem pobeda ove sezone. Hokis su umalo prokockali prednost od 29 poena protiv Lejkersa, ali su na kraju ipak trijumfovali - 114:108. Domaæi su igrali bez Ala Heringtona, koji je pred utakmicu stavljen na listu povreðenih, a u prvoj èetvtrini i Peða Drobnjak je, treæi put ove sezone, izvrnuo skoèni zglob. Najzaslužniji za trijumf bili su Entoan Voker, Toni Delk i ruki Džoš Èildres. Voker je ubacio 26 poena, Èildres ostvario "dabl-dabl" (19 poena, 11 skokova), dok je Delk završio sa 25 pogodaka, i saèuvao pobedu sa osam uspešno realizovanih penala u poslednjem minutu.\nVodeæi tim Istoka Majami oèekivano je pobedio Golden Stejt Voriorse – 105:96, ali se namuèio, pre svega zbog slabe partije Dvejna vejda. Vejd je bio bez koša prvih 18 minuta igre, promašio je nekoliko polaganja, jedno zakucavanje i imao osam izgubljenih lopti, da bi na kraju završio sa 18 poena, uz šut iz igre 5-18. Šakil O'Nil je meðutim bio sjajan, postigao 27 koševa, uz 14 skokova i 6 asistencija, tako da je Hit zadržao veliku prednost u odnosu na prve pratioce: Detroit, Vašington i Klivlend. Žarko Èabrakapa ponovo je bio vrlo solidan, sa 14 poena, uz šut 4-5, i 4 uhvaæene lopte za 14 minuta igre.\nMalopre pomenuti Vašington Vizardsi pobedili su Indijanu u svom "MCI Centru" - 108:104, pre svega zahvaljujuæi ove sezone neverovatnom Gilbertu Arinasu, koji je izjednaèio svoj rekord karijere sa 43 poena. Plejmejker domaæih pritom je imao 9 skokova i 6 asistencija, dopunjavao ga je Entuan Džejmsion, koji je završio sa 24 pogotka. Kod Pejsersa, koji su se držali tokom svih 48 minuta, najefikasniji je bio Džermejn O'Nil sa 30 poena, 13 skokova i 5 blokada, dok je Stiven Džekson završio sa 29 koševa, 9 uhvaæenih lopti i 5 asistencija. Indijana je imala poslednji napad za izjednaèenje ili pobedu, ali je Džejmison ukrao loptu Fredu Džonsu, posle èega je Huan Dikson sa penala postavio konaèan rezultat.\nU poslednjoj utakmici veèeri, Njujork je prekinuo seriju od pet uzastopnih poraza, odnosno devet kada je reè o gostovanjima. Niksi su posle produžetka pobedili Jutu – 102:99.


BELGRADE VENTURE FORUM 2014 OFICIJELNI VIDEO | M2Communications\nOficijelni video najvećeg foruma u regionu posvećenog investicijama, preduzetništvu i inovacijama.\nAgnecija M2Communicaitons je angažovana od strane Serbian Venture Network organizacije za produkciju video virala i oficijelnog video spota o projektu.\nM2Communications je kreativan, pouzdan i u svakom smislu profesionalan tim sa kojim je zadovoljstvo sarađivati. Kada god vidim neki dobar događaj, očekujem da su oni uključeni u njegovu produkciju, što najčešće i jesu!\nNenad Paunović, Serbian Venture Network Board Member


Evropski TOP 16: Titula Ovčarovu i iskusnoj Li Jie | Stonitenis.org\nEvropski TOP 16: Titula Ovčarovu i iskusnoj Li Jie\nPo 16 najboljih stonotenisera i stonoteniserki starog kontinenta borilo se za titulu na evropskom TOP 16 turniru, koji se od 3. do 5. februara održao u francuskom Antibeu. Najbolji među najboljima bili su Dimitrij Ovčarov i Li Jie.\nPrvi veliki turnir u 2017. koji je okupio isključivo igrače sa starog kontinenta nije doneo prevelika iznenađenja, bar kada su osvajači titula u pitanju. Oni koji su u tome uspeli, i pre samog turnira važili su za favorite, ali, kada se pogleda rang lista i uspeh na ne tako davno održanom prvenstvu Evrope, za pojedince se može reći da su na ovogodišnjem izdanju TOP 16 – razočarali.\nIstorijska titula za povratak na vrh\nEvropski broj jedan, Dimitrij Ovčarov, bio je na meti javnosti nakon rane eliminacije na EP u Budimpešti. Posebno treba istaći i atmosferu pred sam TOP 16, gde reč favorit mnogi nisu povezivali sa prvim reketom Nemačke. Ipak, kako je turnir odmicao, bilo je sve jasnije da će Ovčarov postati prvi čovek u istoriji koji je vezao 3 titule na turniru koji okuplja najboljih 16 u Evropi.\nBez premca na starom kontinentu (foto: ITTF)\nNajprijatnije iznenađenje turnira, Rus Aleksandar Šibaev, prikazivao je neverovatan stoni tenis tokom čitavog turnira, pa i u finalu sa Ovčarovim, gde je do rezultata 2:2 u setovima bio potpuno ravnopravan rival. Ipak, koncentracija u odlučujućim momentima kao i iskustvo igranja velikih finala doneli su Nemcu novi trofej, ali i određenu dozu pozitivne energije pred svetski šampionat koji nije tako daleko. Rezultat po setovima: 11:8, 12:14, 11:5, 11:13, 11:8, 11:8.\nKada je reč o imenima koja su prerano napustila Antibe, mogu se spomenuti Vladimir Samsonov i aktuelni prvak Evrope, Emanuel Lebeson iz Francuske. Dvojici stonotenisera javnost je predviđala samu završnicu, ako ne i titulu, ali su oni pali već na prvom ispitu. Žreb ih je postavio u istu grupu, zajedno sa Tiagom Apoloniom i Kou Lijem, koji su prikazali sjajan stoni tenis i kao dvojica prvoplasiranih ostvarili prolaz u četvrtfinale. Lebeson je takmičenje završio sa samo jednom pobedom, i to protiv Samsonova, dok je iskusni Belorus Francusku napustio bez ijedne pobede.\nNa kraju, plasman najboljih 8 stonotenisera izgleda ovako:\n2. Aleksandar Šibaev (Rusija)\n3. Simon Gauzi (Francuska)\n4. Kou Li (Ukrajna)\n5. Timo Bol (Nemačka)\n6. Andrej Gaćina (Hrvatska)\n7. Tiago Apolonia (Portugal)\n8. Stefan Feger (Austrija)\nIskusna Holanđanka ponovo najbolja\nAli, ne prava Holanđanka. Li Jie, stonoteniserka azijskog porekla sa pasošem ove male zemlje Beneluksa, bila je prejaka za sve mlade naraštaje evropskog stonog tenisa koji su pokušali da na ovom izdanju TOP 16 osvoje trofej. Osma stonoteniserka starog kontinenta korak po korak išla je ka završnici, gde je u borbi za titulu sa 4:1 (11:7, 7:11, 11:3, 11:6, 11:0) savladala Nemicu, Petrisu Solju, kojoj je jedan set bio maksimum u ovom momentu.\nNajbolje plasirane seniorke (foto: ITTF)\nPrvakinja Evrope sa prvenstva u Budimpešti, Hu Melek, jedna je od onih koja nije opravdala očekivanja, a o tome govori njena eliminacija već u grupnoj fazi takmičenja, gde je došla samo do jedne pobede, dok je prijatno iznenadila Sabina Vinter, osvojivši bronzu na ovom značajnom takmičenju.\nKonačan plasman najboljih u ženskoj konkurenciji je sledeći:\n1. Li Jie (Holandija)\n2. Petrisa Solja (Nemačka)\n3. Sabina Vinter (Nemačka)\n4. Jia Liu (Austrija)\n5. Georgina Pota (Mađarska)\n6. Bernadet Sos (Rumunija)\n7. Matilda Ekholm (Švedska)\n8. Daniela Dodean Monteiro (Rumunija)\nSnimak muškog finala: Ovčarov – Šibaev


Nikol Kidman - Blic Online\nUprkos tome što su oduvek izgledali kao da nemaju problem s činjenicom da je Nikol Kidman viša od svog supruga Kita Urbana, čini se da problem ipak postoji.\nPo mišljenju mnogih najlepša žena sveta Nikol Kidman (52) svojevremeno se našla na stubu srama zbog prevelike količine botoksa koju je ubrizgavala.\nNikol Kidman po svemu sudeći neće prisustvovati venčanju svog sina Konora, budući da joj je bivši suprug Tom Kruz zabranio dolazak.\nNikol Kidman i Tom Kruz bili su u braku 11 godina. Glumica retko kad priča o bivšem mužu, te je njena izjava u kojoj prvi put iznosi detalje iz prošlosti veoma iznenadila javnost.\nGlumica rešila da proda svoju kuću na selu, a od cifre će vam se ZAVRTETI U GLAVI (VIDEO)\nPopularna glumica stavila je jednu od svojih nekretnina na prodaju, a javnost je zaprepastila informacija na koliko miliona se ona procenjuje. Koliko košta luksuzna vila Nikol Kidman, kao i na koliko se procenjuju kuće javnih ličnosti, ogledajte u videu.\nNI REČ O NJIMA Nikol Kidman u poslednje vreme NE POMINJE svoju usvojenu decu, a otkriveno je da iza toga stoji UŽASAN RAZLOG\nMnogi se i dalje dive njenoj lepoti i talentu. Nedavno je dobila i nekoliko nagrada za dostignuća u seriji "Nevine laži", a Nikol Kidman ne prestaje da iznenađuje.\nINTRIGANTNO I JEZIVO Pogledajte trejler za najiščekivaniji film ove godine


NAŠI SAMO KOMPLIKUJU Ajntraht poražen od Majnca, teško do Lige šampiona\nFudbaleri Ajntrahta propustili su veliku priliku da izbiju na četvrto mesto Bundeslige, poslednje koje vodi u Ligu šampiona, pošto su poraženi od Majnca sa 2:0.\nImali su izabranici Adija Hitera veliku priliku da pobedom nad Majncom zauzmu četvrtu poziciju i u poslednjem kolu pokušaju da savladaju Bajern i plasiraju se u Ligu šampiona. No, te planove im je pokvario Entoni Udža.\nSjajni Nigerijac je u 53. minutu iskoristio šansu koju mu je pripremio Mateta. Visoki Francuz je bio značajno jači od defanzivaca Ajntrahta, koji su se samo odbijali od njega, prosledio loptu do kolege, a pomenuti Udža je doneo vođstvo Majncu.\nSamo nekoliko minuta kasnije opet je Nigerijac zatresao mrežu Trapa i time postavio konačan rezultat.\nJović, Gaćinović, Kostić i kompanija sada imaju jako težak zadatak da izbore plasman u Ligu šampiona, jer em što gostuju Bajernu, koji igra za tittulu, em zavisi od ostalih rezultata.\nDa napomenemo da je za tim iz Frankfurta Jović igrao do 77. minuta, dok su Kostić i Gaćinović proveli čitav meča na terenu.\nAjntrajht - Majnc 0:2 (0:0)\n(Udža 53, 57)


Zvaničnicima iz Srbije zabranjen ulazak na Kosovo | Spor Srbije i Kosova Vijesti | Al Jazeera\nVlasti Kosova prozivaju Beograd za napore da se uspostavi humanitarna kriza na sjeveru Kosova (Reuters)\n“Zbog hibridnih prijetnji koje Srbija čini Kosovu, stalne propagande i lažnih vijesti o zemlji i našim građanima, ali i nedavnih napora da se uspostavi takozvana humanitarna kriza na sjeveru Kosova, koja prijeti srpskom stanovništvu koje živi tamo, prisiljavajući ih da zatvore svoja poduzeća samo zbog nekih političkih ciljeva Beograda, Ministarstvo vanjskih poslova neće dozvoliti nijednom dužnosniku iz Beograda da posjeti Kosovo. Svi zahtjevi će biti odbijeni sve dok se takvo ponašanje nastavi”, naveo je Zyberaj.\n“Pošto su naš narod na Kosovu… ostavili bez lekova i hleba, braneći svoje sulude takse, ovom zabranom praktično žele da ga još više izoluju od bilo kakvog uticaja Beograda”, reka je Dačić za beogradske Novosti.\n‘Srbija simulira humanitarnu katastrofu’\nPredstavnici Srba na sjeveru Kosova upozorili su da su mjere Vlade Kosova dovele stanovnike opština sa srpskom većinom “na ivicu humanitarne katastrofe”.\nOdgovorio je premijer Kosova Ramush Haradinaj, najavljujući da će njegova Vlada, “zajedno s biznismenima sa Kosova”, otvoriti privremene veleprodajne centre na sjeveru Kosova, kao odgovor na “pokušaj Srbije da simulira humanitarnu katastrofu” na tom području.\nPrema njegovim riječima, radi se o “još jednom pokušaju Srbije da destabilizira Kosovo i specijalnom ratu koji vode strane agenture”.\nKosovski premijer kaže da je to odgovor na ‘pokušaj Srbije da destabilizira Kosovo’.


Koalicija „Nek maske padnu“: Imamo rešenje za nezaposlenost | Srbija izbori 2020\n» Koalicija „Nek maske padnu“: Imamo rešenje za nezaposlenost\nKoalicija „Nek maske padnu“: Imamo rešenje za nezaposlenost\nKoalicija „Nek maske padnu“, koju čine Zelena stranka i Nova stranka, nastavila je akciju obilaska Srbije i razgovora sa građanima, a posebno interesovanje bilo je za štandom na Zelenom vencu u prestonici, gde je sa Beograđanima razmenio stavove i izložio im detalje programa predsednik Saveta Nove stranke i kandidat za poslanika Aris Movsesijan.\nKako je istakao Movsesijan, građani Srbije nasilno su, još pre 8 godina, gurnuti u ponor siromaštva, odakle se ne izlazi tako što država rasipa novac koji pozajmljuje, pokušavajući da zaposli ljude, dok je realan broj nezaposlenih neuporedivo veći od onoga što se prezentuje javnosti.\n„Državno zapošljavanje postalo je najaktivniji biznis u Srbiji, a javni sektor, koji je ionako već preglomazan, broji značajne viškove na svim nivoima. Većina građana, nažalost, očekuje da nađe mesto u državnoj administraciji, lokalnoj samoupravi, javnom preduzeću ili nekom drugom sektoru koji je pod kontrolom države. Takva očekivanja ubijaju privatnu inicijativu i navikavaju građane na zabludu da je moguć život bez rizika“, objašnjava Movsesijan.\nKako dodaje, Beograđani su mu se, u direktnom razgovoru, najviše žalili upravo na nepotizam, koji prožima sve pore naše države i društva, a što kod mladih ljudi stvara pogrešnu pretpostavku da je moguće naći posao samo „ako si u vladajućoj stranci“ ili „imaš vezu“.\n„Nisu ti ljudi krivi za to. Kriv je aktuelni režim koji godinama funkcioniše isključivo po tom principu. Stanje u kome država zapošljava sve više, i to isključivo partijskih poslušnika, a privatni sektor sve manje, napravilo je od nezaposlenosti jedan od najznačajnijih ekonomskih i socijalnih problema u Srbiji. I tome moramo stati na put. Prvi korak je da rasturimo kriminalne i koruptivne spone vladajuće većine i napravimo državu koja će biti tu kad vam je teško i koja vam neće smetati kad je lako“, istakao je Movsesijan, apelujući na građane da, misleći na svoju i budućnost svoje porodice, koja treba život da gradi u Srbiji, iskoriste svoje najmoćnije oružje, svoje biračko pravo, i izađu na predstojeće izbore.


Otvoreni Parlament | Predrag Mijatović\nRođen je 25. oktobra 1950 godine.\nDoktor medicine, specijalista ginekologije i akušerstva.\nIzabran za narodnog poslanika na izborima 11. maja 2008. godine, na listi Srpske radikalne stranke. Septembra iste godine prešao u poslanički klub "Napred Srbijo", u oktobru iste godine postao je član Srpske napredne stranke.\nPoslednji put ažurirano: 09.02.2017, 11:31\nDatum rođenja: 25.10.1950.\nUkupno glasao: Za: 216 Protiv: 0 uzdržan: 1 Nije glasao: 1 Nije prisustvovao: 36


Turististička organizacija Srbije na EMIT-u, nastavak dobre saradnje - Turistički žurnal Turististička organizacija Srbije na EMIT-u, nastavak dobre saradnje - Turistički žurnal\nTurski turisti biraju Srbiju! Da su zadovoljni svojim izborom svedoči statistika koja pokazuje stalni rast broja gostiju iz Turske u našoj zemlji.\nTuristička organizacija Srbije prepoznaje tursko tržište kao izuzetno značajno i zato intenzivira promociju turističkih potencijala gostima iz te zemlje.\nDeo promotivne kampanje je i učešće Turističke organizacije Srbije na 25. Međunarodnom sajmu turizma i putovanja EMIT, gde se predstavlja sa Turističkom organizacijom Beograda.\n“Turska je za nas značajno tržište, broj turista i noćenja raste iz godine u godinu, pa su tako prošle godine turisti iz Turske bili na drugom mestu po broju noćenja u Srbiji i dužina boravka im se udvostručila u odnosu na rekordnu 2019-tu.\nSajam turizma, Istanbul\nZato je važno da na ovom tržištu imamo kontinuiranu intenzivnu kampanju, naročito sada kada pored više direktnih letova iz Beograda za Istanbul i leta za Ankaru imamo i direktnu vezu Kraljeva i Niša sa Istanbulom, što nam omogućava da privučemo još veći broj turista iz Turske koji će boraviti na većem broju destinacija u Srbiji”, rekla je direktorka Turističke organizacije Srbije, Marija Labović.\nTokom trajanja EMIT-a, štandove izlagača obiđe oko 50 000 posetilaca. Sajam turizma u Istanbulu je posetio i ministar turizma i kulture Republike Turske, gospodin Mehmet Nuri Ersoj, a na našem štandu je o turističkim sadržajima u Srbiji razgovarao sa direktorkom TOS-a , gospođom Marijom Labović.\nKako bi što više turista doživelo Srbiju kao turističku destinaciju, TOS intenzivira digitalnu kampanju na više od 15 najznačajnijih turskih sajtova koja će trajati do sredine marta i kojom će se, kako se očekuje, realizovati oko 17 i po miliona impresija. Reč je o nastavku prethodne, izuzetno zapažene kampanje koja je bila realizovana na turskim TV stanicama.\nRezultate ovih kampanja, kao i direktnih susreta i promocije na Sajmu očekujemo već tokom predstojeće sezone kada bi broj turskih turista u našoj zemlji mogao da bude još veći, a njihov boravak u Srbiji duži.\nIzvor: Turististička organizacija Srbije\nFotografije: Turististička organizacija Srbije


"Žao mi je što mnoge zemlje još doživljavaju protekcionizam kao političko sredstvo. Ovo je očigledno u suprotnosti sa obećanjem Grupe 20 najrazvijenijih zemalja sveta da će se uzdržati od trgovinskih ograničenja i da će ukloniti postojeće. Protekcionizam šteti globalnom lancu vrednosti. Otvorenost trgovine je ono što nam treba ako želimo da održimo oporavak, naročito u vremenima globalne ekonomske i političke nestabilnosti", izjavila je evropska komesarka za trgovinu Sesilija Malmstrom, objavljeno je na sajtu EK.\n"Kao što je potvrđeno na samitu u Brizbejnu, članice G20 sada moraju da pruže realan dokaz svoje zajedničke posvećenosti otvorenosti u trgovini", poručila je Malmstrom.\nTokom 13 meseci koliko je obuhvaćeno ovim izveštajem, članice G20 i drugi ključni evropski trgovinski partneri usvojili su ukupno 170 novih mera koje su "neprijateljski" nastrojene prema slobodnoj trgovini.\n"Među državama koje su usvojile najveći broj takvih mera su Rusija, Kina, Indija i Indonezija. U isto vreme, samo 12 postojećih barijera je uklonjeno. To znači da na stotine protekcionističkih mera usvojenih od izbijanja ekonomske krize i dalje ugrožava svetsku trgovinu, uprkos obećanjima G20", navodi se u izveštaju.\nBroj mera koje se primenjuju na graničnim prelazima i koje ometaju trgovinu nastavlja da raste, dok je Rusija primenila najveći broj pojedinačnih mera koje se odnose na uvoz.\nBroj novih ograničenja na izvoz takođe raste, što je trend, koji je prema izveštaju Komisije, naročito zabrinjavajući.\nJedanaesti po redu izveštaj EK o potencijalno restriktivnim trgovinskim merama fokusira se na period od 1. juna 2013 do 30. juna 2014. godine i pokriva 31 glavna trgovinska partnera EU.


Bugarin nadmudrio 7,5 miliona igrača u Fantasyju, ali mu Premier liga oduzela titulu - SportSport.ba\nBugarin nadmudrio 7,5 miliona igrača u Fantasyju, ali mu Premier liga oduzela titulu\nBugarin Aleksandar Antonov završio je sezonu na prvom mjestu globalno popularne Fantasy Premier lige, ali je na kraju bez ikakvog objašnjenja Premier liga titulu dodijelila Englezu Joshui Bullu.\n11.08.20. 16:33 E. Škorić\nAntonov redovno na YouTube kanal snima sadržaj vezan za Fantasy i u zadnjem kolu je osvojio dovoljno bodova da ostane lider, na kraju je Bullu pripala titula.\n"Naknadnim pregledom aktivnosti korisnika došlo je do promjena u poretku pa je titulu najboljeg menadžera osvojio Joshua Bull. Korisnički račun prijašnjeg pobjednika je izbrisan zbog povrede pravila", saopštila je kratko Premier liga.\nSmatar se da je Antonov prekršio pravila jer je imao više od jednog korisničkog računa.\nInače, popularnu online igru igra 7,5 miliona igrača i pravilo je da svako na početku ima na raspolaganju 100 miliona funti kako bi složio ekipu s 15 igrača. Prati se stvarni učinak igrača na utakmicama i na osnovu toga se dobijaju bodovi.\nSportSport.ba je pred početak prošle sezone pokrenuo Fantasy Premijer lige BiH i za kratko vrijeme postao prava opsesija mnogim ljubiteljima nogometa u Premijer ligi BiH. Ako već niste, prijavite se i sami klikom OVDJE.\nGdje ce stranac biti prvi...Mora sugavi englez.\nDamirT 11.08.20. 16:36\nKako sam skontao neki prijatelj je objavio prepiske sa Antonovim u kojima ovaj rasistički vrijeđa Sterlinga. Uglavnom on je objavio video na svom YT kanalu u kojem objašnjava za šta je sve optužen.\nMSOZ101 11.08.20. 17:55\nSarajevska pivara osigurala nagrade za najbolje menadžere 3. kola Fantasy Premijer lige BiH\nSjajna nagrada može stići na vaša vrata\nSarajevska pivara osigurala nagrade za najbolje menadžere 2. kola Fantasy Premijer lige BiH\n06.08.20. 16:38 7\nKo su najbolji menadžeri Fantasy Premijer lige BiH 1. kola\nMozzartBet nagradio najbolje vaučerima od 20 KM bonusa


BIC Türkiye Garanti Bankası A.Ş., Setbaşı, Bursa (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Türkiye Garanti Bankası A.Ş., Setbaşı\nFaks: +90 (0)224 280 44 70\nBIC Türkiye Garanti Bankası A.Ş., Setbaşı, Bursa (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye Garanti Bankası A.Ş., Setbaşı u gradu Bursa je TGBATRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye Garanti Bankası A.Ş., Setbaşı u gradu Bursa. Shodno tome, Bursa se nalazi u zemlji Turska. Türkiye Garanti Bankası A.Ş., Setbaşı se može kontaktirati na 0224 280 44 50.


Fabrika za 30 hiljada tona kafe : Nadlanu.com\nFabrika za 30 hiljada tona kafe\nNova fabrika jedinstvena po Centru za posetioce, u okviru kojeg se nalaze muzej kafe, dvorana za projekcije, kao i izložbeno−prodajni centar i ekskluzivni kafe salon\nKompanija „Donkafe“ (Doncafe) otvorila je u Šimanovcima vrata svoje nove fabrike, vredne preko 10 miliona evra.\nSlika o veličini „Donkafe“ fabrike stvara se kroz prerađivački kapacitet od 18.000 tona kafe, koji će u sledećim fazama razvoja dostići impresivnih 30.000 tona. Čitav kompleks prostire se na površini od 33.500 metara kvadratnih. Zgrada obuhvata 8.000 kvadrata, u okviru koje se nalaze kancelarije, proizvodnja, magacin i prostor za edukativne i društvene aktivnosti. Nova Donkafe fabrika, koja se nalazi na 25 kilometara od Beograda, pored autoputa Zagreb − Beograd, jedinstvena je po Centru za posetioce, u okviru kojeg se nalaze muzej kafe i dvorana za projekcije, gde svi zainteresovani mogu da saznaju detalje o vrstama kafe, njenom uzgoju, zemljama porekla, načinu prerade, pripreme...\nU „Donkafe“ fabrici nalazi se i izložbeno−prodajni centar i ekskluzivni cafe salon, gde posetioci mogu da uživaju u Donkafe proizvodima. Novina „Donkafe“ fabrike jeste i pasarela, postavljena iznad proizvodnog pogona, koja omogućava posetiocima direktno upoznavanje sa procesom proizvodnje. Magacin, koji se nalazi u zgradi, ima kapacitet za oko 2.000 paleta gotovih proizvoda i za oko 800 tona sirove kafe, sa mogućnošću istovremenog skladištenja 18 različitih kvaliteta. Kapacitet prženja je 5 tona sirove kafe na dan, a svi proizvodi se pakuju ili u zaštićenoj atmosferi ili vakumiranjem što garantuje očuvanje svežine. U okviru ove najsavremenije fabrike u ovom delu Evrope, koja za sada ima oko 300 zaposlenih, od izuzetnog značaja je i logističko−distributivni centar, koji će omogućiti racionalniju i efikasniju proizvodnju, kao i distribuciju proizvoda do potrošača, što je krajnji cilj i smisao ovog poduhvata.\n„Donkafe Grup“ je od 2005. godine u stoprocentnom vlasništvu izraelske kompanije „Štraus“ (Strauss). Od ulaska „Štrausa“ u Donkafe investirano je preko 50 miliona evra, što predstavlja jednu od najvećih investicija u Srbiji, a ujedno i najveću investiciju ove multinacionalne kompanije van Izraela. Ukupan obrt ove kompanije je milijardu evra godišnje, ima 6.700 zaposlenih u 11 zemalja i 23 fabrike koje proizvode različite vrste proizvoda. „Štraus“ u Brazilu, najvećem svetskom proizvođaču kafe, poseduje dve fabrike, i pozicioniran je odmah iza lidera. U planu je da Srbija bude centar proizvodnje za jugoistočnu Evropu, iz kojeg će se kafa distribuirati u ostale zemlje regiona u kojima posluje kompanija „Štraus“. Kompanija Štraus posluje u Brazilu, Ukrajini, Rusiji, Belorusiji, Moldaviji, Kazahstanu, Izraelu, Poljskoj, Rumuniji, Bosni i Hercegovini, Srbiji i Crnoj Gori i zauzima šesto mesto u svetu po ukupnoj proizvodnji kafe. Od ukupne količine kafe koju kupuje, 65 odsto dolazi iz Brazila, dok 35 odsto čini kafa sa plantaža iz Vijetnama, Indije, Kolumbije Hondurasa, Gvatemale i Ugande. Sve fabrike kompanije Štraus godišnje isprže oko milion i po vreća kafe, odnosno 90.000 tona. („Pregled“)