Durent pokidao ahilovu tetivu, propušta većinu sezone 2019/2020 - BIGportal.ba\nDurent pokidao ahilovu tetivu, propušta većinu sezone 2019/2020\nJuni 13, 2019 Juni 13, 2019 089\nKevin Durent, košarkaš Golden Stejt Voriorsa, pokidao je ahilovu tetivu u petom meču finala, što znači da će propusti veći deo naredne sezone. Durent, koji je igrao sezonu iz snova, povredio je list na utakmici protiv Hjustona pre više od mesec dana. Jedan od najboljih košarkaša sveta nije mogao da…\nKevin Durent, košarkaš Golden Stejt Voriorsa, pokidao je ahilovu tetivu u petom meču finala, što znači da će propusti veći deo naredne sezone.\nJedan od najboljih košarkaša sveta nije mogao da pomogne saigračima u nastavku seriju protiv Roketsa, kao ni protiv Blejzersa, a potom i Reptorsa u finalu.\nMeđutim, kako je Toronto vodio sa 3-1 u seriji, Durent je zajedno sa osobljem Voriorsa odlučio da zaigra u petoj utakmici. KD ušao je u meč na sjajan način, za 11 minuta postigao je 11 poena, ali usled promene pravca došlo je do kidanja ahilove tetive.\nTo su bile prve naznake, a potom je magnetna rezonanca to i potvrdila, posle čega je operisan. Nakon operacije Durent se oglasio saopštenjem.\n“Pokidao sam ahilovu tetivu. Operacija je bila danas i bila je uspešna. Moj povratak nazada kreće od ovog trenutka. Zahvalan sam na svim porukama podrške. Kao što sam rekao u ponedeljak, boli me sve ovo, ali sam OK. Košarka je moja najveća ljubav i želeo sam da igram to veče. Želeo sam da pomognem saigračima u pohodu na treću uzastopnu titulu. Jednostavno se ovo desilo i ponosan sam što sam dao sve od sebe i što su moja braća pobedila“, napisao je Durent na Instagram profilu.\nKevin Durent ima mogućnost da ovog leta postane slobodan košarkaš i potpiše višegodišnji ugovor sa Voriorsima ili nekom drugom franšizom. Ova povreda dosta menja situaciju, pošto će KD verovatno propustiti 80 odsto naredne sezone.\nDurent ima 30 godina, u septembru će napuniti 31 i povreda ahilove tetive mogla bi dosta da mu utiče na dalju karijeru u NBA.\nSAD i 25 zemalja tuže Sjevernu Koreju: Pjongjang uvozi više nego što smije\nLŠ: Pogledajte ko se vratio u grupnu fazu; Dončić: Bravo, Zvezdo!\nNadal: Kirjos je loš za tenis


Komponente za odzračivanje i održavanje sistema: Katalog proizvoda | Caleffi Serbia\nMAXCAL - Automatski odzračni lončići\n501 MAXCAL® - Automatsko odzračno lonče\nDISCALAIR® - Automatsko odzračno lonče\n551 DISCALAIR® - Automatsko odzračno lonče\nMINICAL® - Automatski odzračni lončići\n5020 MINICAL - Automatsko odzračno lonče 3/8" M i 1/2" M\n5020 MINICAL - Automatsko odzračno lonče sa sigurnosnim higroskopskim čepom 3/4" M i 1" M\n5020 MINICAL - Automatsko odzračno lonče 3/8" M i 1/2" M hromiran\n5020 MINICAL - Automatsko odzračno lonče sa sigurnosnim higroskopskim čepom 3/4" M i 1" M hromiran\n5021 MINICAL - Automatsko odzračno lonče sa automatskim nepovratnim ventilom 3/8" M i 1/2" M\n5021 MINICAL - Automatsko odzračno lonče sa automaskim nepovratnim ventilom 3/8" M i 1/2" M hromiran\n5021 MINICAL - Automatsko odzračno lonče sa sigurnosnim higroskopskim čepom i automatskim nepovratnim ventilom 3/8" M i 1/2" M\nVALCAL® - Automatski odzračni lončići\n5022 VALCAL - Automatsko odzračno lonče\nROBOCAL® - Automatski odzračni lončići\n5024 ROBOCAL - Automatsko odzračno lonče. Horizontalno ispuštanje vazduha\n5025 ROBOCAL - Automatsko odzračno lonče sa automatskim nepovratnim ventilom. Horizontalno ispuštanje vazduha\n5026 ROBOCAL - Automatsko odzračno lonče\n5027 ROBOCAL - Automatsko odzračno lonče sa automatskim nepovratnim ventilom\nAutomatski nepovratni ventil za odzračne lončiće\n561 Automatski nepovratni ventil za automatske odzračne lončiće\n561 Automatski nepovratni ventil za automatske odzračne lončiće serija 5020 i 5022, hromiran\nAERACAL® - Radiatorski čep sa automatskim odzračnim ventilom\n507 AERCAL - Radijatorski čep sa automatskim odzračnim ventilom\n504 AERCAL - Automatski odzračni ventil za radijatore\nSigurnosni higroskopski čepovi\nR59720 AQUASTOP - Sigurnosni higroskopski čep. Za radijatorski čep serije 507. Hromiran\nR59681 AQUASTOP - Sigurnosni higroskopski čep. Za automatske odzračne lončiće serija 5020 i 5021\n5620 AQUASTOP - Sigurnosni higroskopski čep\nČepovi protiv usisavanja vazduha\n5621 Čep protiv usisavanja vazduha. Za automatske odzračne lončiće serija 5020, 5021 i 5022\n5622 Čep protiv usisavanja vazduha. Za automatske odzračne lončiče serija 5024, 5025, 5026 i 5027\nRučni odzračni ventili\n505 Ručni odzračni ventil za radijatore. PTFE zaptivka na navoju\n5055 Ručni odzračni ventil za radijatore sa gumenom zaptivkom\nRučni odzračni ventil sa podesivim ispustom\n5054 Ručni odzračni ventil za radijatore. Podesivi ispust\nAutomatski odzračni ventili\n5080 Automatski odzračni ventil sa higroskopskim čepom za radijatore.\n5081 Rezervni higroskopski uložak za serije 5080.\n337 Ispusna slavina Tmax radna: 85 °C\n337 Ispusna slavina sa metalnom zaptivkom Tmax radna: 100 °C\nDISCAL® - Odstranjivači vazduha\n551 DISCALSLIM® - Odstranjivač vazduha. Telo od od kompozitnog materijala. Priključak: Ž. Mogućnost instalacije u horizontalnom i vertikalnom položaju.\nCBN551 Izolacija za odstranjivače vazduha serije 551, DISCALSLIM®.\n551 DISCAL® - Odstranjivač vazduha. Telo od mesinga. Priključci: Ž i M i spojnice Ø 22 i Ø 28 mm.\n551 DISCAL® - Odstranjivač vazduha. Telo od mesinga. Priključci: Ž i spojnica Ø 22\n551 DISCAL® - Odstranjivač vazduha. Priključci: Ž. Sa ispustom\nCBN551 Izolacija za odstranjivače vazduha serije 551\n551 DISCAL® - Odstranjivač vazduha. Prirubnički priključci PN 16. Sa izolacijom\n551 DISCAL® - Odstranjivač vazduha. Spajanje na cevovod zavarivanjem. Sa izolacijom\n551 DISCAL® - Odstranjivač vazduha. Prirubnički priključci PN 10.\nDISCALDIRT® - Odstranjivači vazduha - odvajači nečistoće\n546 DISCALDIRT® - Odstranjivač vazduha - odvajač nečistoće\nCBN546 Izolacija za odstranjivač vazduha - odvajač nečistoće serije 546\n546 DISCALDIRT® - Odstranjivač vazduha – odvajač nečistoće. Spajanje na cevovod zavarivanjem\n546 DISCALDIRT® - Odstranjivač vazduha – odvajač nečistoće. Prirubnički priključci PN 16\n546 DISCALDIRT® - Odstranjivač vazduha - odvajač nečistoće. Prirubnički priključci PN 10\n546 Odstranjivač vazduha i odvajač nečistoća\nDISCALDIRTMAG - Odstranjivač vazduha-odvajač nečistoće sa magnetnim prstenom\n5461 DISCALDIRTMAG - Odvajač vazduha - odvajač nečistoče sa magnetom. Ž holenderski priključci. Sa izolacijom\n5461 Odstranjicač vazduha - odvajač nečistoće sa magnetnim prstenom. Ž prikljuičci\n5464 DISCALDIRTMAG - Odstranjivač vazduha-odvajač nečistoće sa magnetnim prstenom. Telo od polimera\nDIRTCAL® - Odvajači nečistoće\n5462 DIRTCAL® - Odvajač nečistoće\nCBN5462 Izolacija za odvajače nečistoća serije 5462 i serije 5463\n5469 DIRTCAL® - Odvajač nečistoće za vertikalne cevi\n5465 DIRTCAL® - Odvajač nečistoće - prirubnički\nDIRTMAG® - Odvajači nečistoće sa magnetnim prstanom\n5463 DIRTMAG® - Odvajač nečistoće sa magnetnim prstenom, Ž priključci sa izolacijom\n5468 DIRTMAG® - Odvajač nečistoće sa magnetnim prstenom za vertikalne cevi, Ž priključci\n5466 DIRTMAG® Odvajač nečistoće sa magnetom. Prirubnički priključci PN 16\n5466 DIRTMAG® - Odvajač nečistoća sa magnetom. Prirubnički priključci PN 10\nDIRTMAG® - Odvajač nečistoće od kompozita sa magnetnim prstenom\n5453 DIRTMAG® - Odvajač nečistoće sa magnetnim prstenom. Priključci: Ž\nCBN5453 Izolacija za odvajače nečistoće serije 54530.\n5453 DIRTMAG® - Odvajač nečistoće sa loptastim ventilima i magnetom. Ž priključci\nCBN5453 Izolacija za odvajače nečistaća serije 54534.\nKIT5453 Komplet za održavanje\n5453 DIRTMAGPLUS ® - Višenamenski uređaj sa odvajačem nečistoće i filterom Ž navojni priključci\n5453 DIRTMAGPLUS® - Višenamenski uređaj sa odvajačem nečistoće i filterom. Kompresione spojnice Ø 22 i Ø 28 mm\nF494 Dodatni filteri\nF494 Set za punjenje i ispiranje\nDIRTMAGSLIM® - Odvajači nečistoće od kompozita sa magnetom za ugradnju ispod kotla\n5451 DIRTMAGSLIM® - Odvajač nečistoće sa magnetom za ugradnju ispod kotla. 3/4” M x 3/4” Ž\n5451 DIRTMAGSLIM - Odvajač nečistoće sa magnetom za ugradnju ispod kotla. 3/4” M - Ø 18 mm i Ø 22 mm\n5452 DIRTMAGSLIM® - Odvajač nečistoće sa magnetom za ugradnju ispod kotla 3/4"M x 3/4"Ž\n5451 Zaštitini poklopac za DIRTMAGSLIM®\nF0000401 Dodatna oprema za kompozitne odvajače nečistoća serije 5451 i 5452\nAccessories Dodatni set za DIRTMAGSLIM®\n5709 C3 CLEANER\n5709 C1 INHIBITOR\n5709 C7 BIOCIDE\n5709 C4 LEAK SEALER\n5750 Komplet za merenje količine C1 - inhibitora u sistemu\n5709 C3 FAST CLEANER\n5709 C1 FAST INHIBITOR\n5459 Caleffi XS® - Magnetni filter za montažu ispod kotla\nF0001297 Priključak sa navrtkom i zaptivkom. Hromiran\nF0001037 Set za ispiranje i dodavanje aditiva\nKIT545900 Zaštitni set\nDIRTMAGCLEAN® - Odvajač nečistoće sa magnetom sa automatskim čišćenjem filtera\n5790 DIRTMAGCLEAN® - Odvajač nečistoće sa magnetom sa automatskim čišćenjem filtera. Pristipno mesto za ubrizgavanje hemijskih aditiva.\nDIRTMAGCLEAN® - Odvajač nečistoće sa magnetom sa ručnim čišćenjem filtera\n5790 DIRTMAGCLEAN® - Odvajač nečistoće sa magnetom sa ručnim čišćenjem filtera.\nAutomatska jedinica za prečišćavanje vode\n580 Automatska jedinica za prečišćavanje vode\n580 Automatska kompaktna jedinica za punjenje prema standardu EN1717 sa BA tipmo zaštite povratnog toka, sa zaustavnim ventilom , filterom, priključcima za ispitivanje pritiska, zaštitinikom povratnog toka, reducirom pritiska\nF0001298 Priključak sa navrtkom i zaptivkom\nJednokratni uložak za omekšavanje vode\n580 Jednokratni uložak za omekšavanje vode\n5750 Set za merenje tvrdoće\nJednokratni uložak za demineralizaciju vode\n580 Jednokratni uložak za demineralizaciju vode\nPunjivi uložak za demineralizaciju


Rampa za "građevinarke" na Bubnju - KRAGUJEVAČKI SPORT\nPOBEDA ZA JELENU: Fudbalerke Šumadije 1903 (Foto: ŽFK Šumadija 1903 FB)\nFudbalerke kragujevačke Šumadije 1903 napravile su pravi podvig, pošto su u utakmici 10. kola Prve lige Srbije savladale Rad, trenutnog lidera i ekipu koja do ove utakmice nije osetila gorčinu poraza. „Šumadinke“ su slavile rezultatom 2:1 (1:0) zahvaljujući golovima Biljane Ilić, a ovu pobedu posvetile su svojoj saigračici Jeleni Miloradović, koja je nedavno doživela težak prelom noge na utakmici sa Kolubarom.\nMladi kragujevački tim napravio je pravi podvig savladavši tim sa Banjice, koji ove sezone igra brilijantno i nalazi se pred vratima Super lige. Ipak, silno motivisane izabranice trenera Voje Mladenovića odigrale su i iznad granica svojih mogućnosti, zbog čega su na kraju nagrađene sa tri boda.\nNije bilo puno prilika u prvom delu igre. Vredi zabeležiti sjajan pokušaj Ivane Arsenijević iz slobodnog udarca skoro sa centra, kada je lopta udarila o prečku i odbila se preko gola.\nNekoliko trenutaka kasnije Šumadija 1903 stiže do vođstva. Tamara Jurišević je sjajnom loptom u prostor izbacila Bojanu Ilić, koja je spretno reagovala između golmana Rada Jelice Todorović i Une Miljković, ubacivši loptu u mrežu za vođstvo svog tima.\nKolosalnu priliku za izjednačenje gošće su propustile u 60. minutu, kada je prvo Suzana Tanasković pogodila stativu, a lopta se odbila do Nevene Mičić, koja prebacuje prazan gol. Pripretila je potom Šumadija preko Ivana Lazić i Tamare Jurišević, ali je oba puta odlično intervenisala Jelica Sretenović.\nU 71. minutu Kragujevčanke su duplirale prednost. Loše postavljenu ofsajd zamku gošći iskoristila je Biljana Ilić, koja je postigla svoj drugi gol na utakmici i tako, činilo se, „overila“ pobedu svog tima.\nMeđutim, samo šest minuta kasnije velika neopreznost Jovane Bošković, koja je igrala rukom u svom šesnaestercu, dovela je u pitanje konačan ishod meča. Dosuđeni jedanaesterac za Rad u gol je pretvorila Nevena Mičić i tako produžila nadu svom timu da može makar do boda na ovom gostovanju.\nIpak, „Šumadinke“ su izdržale do kraja i slavile veliku pobedu nad liderom, koju su posvetili svojoj saigračici Jeleni Miloradović.\nŽFK ŠUMADIJA 1903 – ŽFK RAD 2:1 (1:0)\nSudija: Aleksandra Nedeljković (Topola)\nStrelci: B. Ilić u 39. i 71. minutu za Šumadiju 1903, Mičić u 77. iz penala za Rad.\nŽFK ŠUMADIJA 1903: Pantić, A. Milenković, Mijatović (od 15. I. Lazić), Štimac, Arsenijević, Živković, B. Ilić, Jurišević, Velikić, An. Milenković Bošković.\nŽFK RAD: Todorović, Savić (od 50. Pantović), Miljković, Babić, J. Polić, Tanasković, Milenković, Civrić, Mirčetić, Simić (od 55. Mičić), Ćorluka.\nUspešne su ovog vikenda bile i fudbalerke Trijumfa, koje su slavile na gostovanju u Šapcu protiv domaće Mačve sa minimalnih 1:0. Gol odluke postigla je Jelena Stojimirović u 30. minutu.\nPosle deset odigranih kola u vođstvu je i dalje ekipa Rada sa 25 bodova, Trijumf je drugi sa 19, ali i sa utakmicom manje, treće mesto zauzima ekipa Lavice Dubočica iz Leskovca sa 18, dok je Šumadija 1903 četvrta sa 16 sakupljenih bodova.\nU narednom kolu Šumadija 1903 gostuje Kolibriju, a Trijumf ekipi Lavice Dubočica. Sastaju se još i Jagodina – Mačva i Rad – Polet.\nPrevious Vodojaža i Radnički 1923 bore se pehar u Kupu grada Kragujevca\nNext Derbi gradskih drugoligaša bez pobednika


Budva – Održan Kadmov dan – Butua.com – kultura i kulturni turizam Budve\nHomePo godinama2013Budva – Održan Kadmov dan\n03/10/2013 2013, Fokus, Izvještaji, reportaže..., Manifestacije, festivali... - Arhiva (2007-....), Turistička organizacija Budva 0\nU neđelju 29. septembra 2013. godine u Budvi je održana manifestacija “Kadmov dan”. Organizator je Turistička organizacija Opštine Budva. Program je organizovan na više lokacija u Starom gradu, a sva dešavanja su bila u cilju promovisanja kulturnog nasljeđa Budve. Ova manifestacija se konkretno odnosila na osnivače Budve Kadma i Harmoniju. Učenici osnovnih i srednjih škola su putem likovnih radova predstavili Kadma i Harmoniju. Pripremljena je i degustacija tradicionalnih jela.\nUčenici srednjih škola učestvovali su u debati na temu “Legenda o Budvi”. Nakon toga izveden je prigodan dječiji muzički program, a potom je održan koncert ansambla “Renesans”.\nNa kraju ovog cjelodnevnog programa, organizovana je degustacija antičkih specijaliteta i crnogorskih vina.\nManifestacija “Kadmov dan” je održana prvi put. Osmišljavanjem novih sadržaja, Turistička organizacija povećava broj i vrstu manifestacija koje se održavaju u Budvi, a koje značajno utiču na kvalitet ukupne turističke ponude.


Ruski poslanik o imenovanju budućeg šefa CIA: Politika konfrontacije će se nastaviti - 11.01.2021, Sputnik Srbija\nPredsednik Odbora za međunarodne poslove Državne dume Rusije Leonid Slucki je, govoreći o izgledima za dalje traženje „ruskog traga“ u slučaju imenovanja bivšeg... 11.01.2021, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, leonid slucki, cia\n„Što se tiče Bernsa i perspektiva za traženje 'ruskog traga' – neću ekstrapolirati, što bi se reklo ─ živi bili, pa videli. Mantre o takozvanom 'ruskog tragu' ili mešanju Rusije više su koristile demokrate za unutarpolitičku borbu. Ali Bajden je u svojoj predizbornoj retorici otvoreno nazivao Rusiju naprijateljem Amerike. Na veliku žalost, mi shvatamo da će se na ovaj ili onaj način politika obuzdavanja i konfontacije u duhu Hladnog rata nastaviti, iako je ta politika daleko od konstruktivne“, odgovorio je ruski poslanik na pitanje ima li u tom mogućem imenovanju preduslova za nastavak traženja „ruskog traga“ u SAD.\nIstovremeno, prvi zamenik predsednika Odbora za međunarodna pitanja Saveta federacije Rusije Vladimir Džabarov rekao je da moguće imenovanje Bernsa nije nužno povezano s Rusijom, jer, kako je rekao, u Sjedinjenim Američkim Državama, za razliku od Rusije, ne imenuju profesionalce, već političare.\n„U SAD, za razliku od nas, ne imenuju profesionalce, već političare. Berns je verovatno imao neke veze, neko je lobirao za njega“, rekao je ruski senator.\nPodsetimo, na sajtu tranzicionog tima izabranog predsednika SAD Džoa Bajdena ranije se pojavilo saopštenje da će na mesto direktora Centralne obaveštajne agencije (CIA) biti imenovan Vilijam Berns. On je bio ambasador SAD u Moskvi od 2005. godine do 2008. godine. Berns se povukao iz spoljnopolitičke službe 2014. godine nakon 33 godine diplomatske karijere. Trenutno je na čelu Fonda Karnegi.\nInače, američki karijerni diplomata boravio je na Balkanu 2012. godine, kada je istakao da SAD podržavaju evropske integracije Srbije, a svojevremeno je isticao i da Sjedinjene Američke Države podržavaju Briselski sporazum.


Održavanje Guma Automobila - Saveti i Informacije - Auto Servis Pilipović\nPera Vršačka: 064/236-1598 | Đole Vršačka: 065/888-2596\nIvan Vršačka: 061/167-1851 021/639-4599\nOdržavanje Guma Automobila – Saveti i Informacije\nBriga o tome da li su gume u dobrom stanju je od presudne važnosti za obezbeđivanje sigurnosti Vašeg vozila. Održavanje guma ne samo da može uticati na bezbednost, već može prouzrokovati da trošite više novca na duže staze.\nPokazatelji nebezbednih guma:\nPostoji mnogo pokazatelja da su Vaše gume nebezbedne. Neki od ključnih kojih morate biti svesni uključuju:\nAko Vaše gume nisu u dobrom stanju, to će uticati na performanse i bezbednost. Pored toga, ako pustite da se Vaše gume previše zaprljaju, bilo kakve potencijalne poteškoće poput izbočina biće teže uočiti. Iz tog razloga redovno uklanjajte mast, ulje ili prljavštinu sa guma, vazdušnih ventila i kapa. Obratite pažnju na moguće strane predmete u gumama, poput stakla ili kamenčića. Ako ih primetite, morate ih odmah ukloniti, jer ukoliko ostanu mogu da izazovu bušenje guma.\nOštećenja se javljaju i na bočnim stranama guma. Bočna strana pruža stabilnost Vašem vozilu tako što apsorbuje udarce dok vozite. Ako uočite bilo kakvo oštećenje bočne strane, obavezno ga popravite što je brže moguće kako bi Vaše vozilo bilo što bezbednije.\nDubina šare gume je udaljenost od vrha šare do najdubljeg kanala u gazećem sloju.\nU Srbiji propisana minimalna dubina šare za letnje gume iznosi 1,6 mm, dok za zimske gume iznosi 4 mm.\nNe samo da su gume sa nedovoljnom dubinom šara nelegalne, već su i nesigurne. Dubina šare je važna za održavanje prianjanja gume na putu. Ako su Vam dubine šara ispod zakonske granice, važno je da što pre promenite svoje gume. Erozija dubine šara gume je neizbežna zbog prirodnog habanja, pa je važno da redovno vodite računa o ovoj karakteristici svojih pneumatika.\nAko prelazite sa letnjih na zimske gume i obrnuto, obavezno se pridržavajte ovih saveta kako bi rezervne gume ostale u dobrom stanju kada trebate da ih zamenite. Pre skladištenja guma, proverite da su čiste i suve. Postavite gume u zaptivenu vrećicu sa što manje vazduha. Gume treba čuvati van sunčeve svetlosti i na hladnom mestu. Ukoliko nemate gde da odložite svoje zimske ili letnje gume u Autoservisu Pilipović Vam nudimo i hotel za gume, po najpovoljnijim cenama. Uz nas, Vaše gume će biti u sigurnim rukama, spremne i u formi za sledeću sezonu!\nBalansiranje guma, odnosno uravnoteženje mase točkova je važan aspekt održavanja guma. Postoji nekoliko situacija u kojima biste trebali razmotriti balansiranje, a to uključuje ako naletite na rupu na putu ili ako ste kupili novi set guma.\nNeki znakovi neravnoteže uključuju povećanje potrošnje goriva i pojavu vibracija kada putujete velikim brzinama. Pogrešan balans točkova takođe može prouzrokovati habanje komponenata upravljača, rotirajućih delova i guma. To je štetno za sigurnost i performanse vozila.\nOd izuzetnog je značaja da izaberete prave gume za Vaše vozilo i da se dobro brinete o njima. Redovni vizuelni pregledi i provere osiguraće da se možete osloniti na Vaše gume, kako biste bili bezbedni na putevima.\nUkoliko Vam gume stvaraju brigu, ili Vam je potreban novi set guma – svratite do našeg autoservisa u kojem možete naći najnovije modele letnjih i zimskih guma, kao i polovne gume.\nNext Next post: Kako rade akumulatori i kada ih zameniti?


Štimanje vitalne sile | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Štimanje vitalne sile\nŠtimanje vitalne sile\nVIDEO K9: U toku je Svetska nedelja homeopatije. Ovaj pravac u alternativnoj medicini, koji se temelji na doktrini da se slično leči sličnim, odavno je aktuelan i na našim prostorima. Homeopatija podrazumeva lečenje kompletnog organizma u celini i nije u suprotnosti sa klasičnom medicinom, rekla je Gordana Cvejić iz Udruženja za klasičnu homeopatiju "Haneman" u emisiji Otvoreni ekran.\nHomeopatija je efikasna i naučno dokazana metoda lečenja koja podstiče prirodne sposobnosti organizma ka ozdravljenju.\nHomeopatija je holistički vid lečenja, koji podrazumeva posmatranje ljudskog bića u celini, kažu u Udruženju za klasičnu homeopatiju “Haneman”.\n“Znači, da ga ne posmatramo kao skup organa, nego kao celinu uma, duše i tela. Jer, praktično, simptomi, koji su izraz neravnoteže, tako ih posmatramo u homeopatiji, da su oni izraz neravnoteže u onome što nas, ustvari, održava u životu i zdravlju, a to je vitalna sila. To je ono na čega mi utičemo u homeopatiji, to je ono što razlikuje živo od neživog, i tako dalje. Znači, prvo se poremeti ta vitalna sila i onda, preko simptoma mi imamo uvid u to šta se dogodilo i kakav je poremećaj u pitanju”, navela je Cvejić.\nU tom kontekstu simptomi neke bolesti nisu neprijatelj, već putokaz ka tome šta se dešava u organizmu i na koji način treba delovati, rekla je Cvejić. Simptomi se prvo manifestuju na energetskom nivou, gde kod obolelog dolazi do smanjenja vitalnosti, bezvoljnosti, nesanice, a na kraju se manifestuju u neku fizičku patologiju, kada dolazi do funkcionalnih i fizičkih tegoba.\n“Mi praktično, i najbolje je da homeopatijom možemo delovati mnogo ranije, u samom početku kad se čovek, prosto, ne oseća dobro i kad sigorno postoje signali da nešto ne valja, da je ta naša, kako mi to kažemo, vitalna sila raštimovana, a vi odete na dijagnostiku i još uvek nemate nekih pokazatelja”, istakla je Cvejić.\nPrvi susret sa homeopatom podrazumeva detaljan razgovor koji može potrajati i satima, kako bi se stekao što bolji uvid u kompletno stanje organizma od, praktično, rođenja do tog trenutka.\n“I sve se to uzima u obzir. Od toga se sklapa kompletna slika o toj osobi, znači, konstituciono, kakav bi joj homeopatski preparat najbolje odgovarao i u kolikoj meri možemo da dođemo do tog similimuma, koji je ustvari najbolje rešenje, znači, najsličniji lek za simptome te osobe ispred nas, koje ona ima”, kazala je Cvejić.\nDužina isceljenja, kako je rekla, zavisi od toga koliko dugo je osoba patila od bolesti od koje se leči, a sam proces izlečenja je, potpuno individualan, prirodan, na bazi homeopatskih preparata i ne dolazi u koliziju sa klasičnom medicinom i njenim eventualnim propisanim terapijama.\nPrethodni tekstRazvoj ekološke svesti kod najmlađih\nSledeći tekstOTVORENI EKRAN, 11.04.2017. Marijana Mutavčieva i Nebojša Milenković


Bećirović: Uznemiruju nas neistine o ratu u BiH - Klix.ba\nBećirović: Uznemiruju nas neistine o ratu u BiH\n8.9.2011. u 15:45\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Denis Bećirović uputio je otvoreno pismo predsjedniku Parlamenta Kraljevine Švedske Peruu Westerbergu.\n"Gospodine predsjedniče, Veoma su nas uznemirile neistine iznesene o ratnim dešavanjima u Bosni i Hercegovini u dokumentarnom filmu koji je prikazan na prvom programu švedske državne televizije SVT kao i najava novih priloga koji minimiziraju genocid počinjen nad Bošnjacima u Srebrenici i najveće stradanje civila na evropskom tlu od 1945. godine do danas", navodi se u pismu.\nNažalost, dodaje se, zlonamjernim autorima ništa ne predstavlja činjenica da je genocid dokazan i na Međunarodnom sudu pravde u Hagu.\nBećirović u pismu podsjeća da je Evropski parlament, uz podršku svih političkih grupacija, 15. januara 2009. godine usvojio Rezoluciju o Srebrenici i proglasio 11. juli Danom sjećanja na jedini genocid počinjen u Evropi nakon Drugog svjetskog rata.\n„Stoga mi dozvolite da primijetim da je očita namjera ovog filma plasiranje neistina i negiranje presuđenog zločina genocida koji se desio u zaštićenim zonama UN-a na teritoriji Bosne i Hercegovine. Time se, ujedno, tendenciozno pokušava prekrojiti jedan od najtragičnijih dijelova bosanskohercegovačke i novije evropske historije“, navodi se u pismu.\nDodaje se da posljedice emitiranja filmova koji negiraju međunarodno utvrđene činjenice i sve ono što se desilo na prostorima Bosne i Hercegovine za vrijeme ratnih zbivanja za žrtve genocida su posebno teške i bolne.\n„Mnogi od njih su svoja stalna prebivališta i šansu da izgrade novu i bolju budućnost pronašli u Kraljevini Švedskoj i zahvalni su što ih je Vaša zemlja zbrinula i omogućila im da postanu punopravni građani.\nIako su naviknuti na povremene pokušaje negiranja gnusnih zločina i genocida, zaprepašteni su činjenicom da se to pokušava činiti i putem nacionalnog švedskog TV kanala.\nPoštovani predsjedniče, apeliram na Vas da zajedno s demokratskim i progresivnim snagama Vaše zemlje onemogućite raspirivanje i širenje neistina o stradanjima Bosanaca i Hercegovaca", navodi se u Bećirovićevom pismu, prenosi Sektor za odnose s javnošću PSBiH.\nNjemačka: U udesu autobusa iz BiH poginuo vozač\n08.09.2011. u 15:46


Upravljanje kvalitetom u logistici | Studenti.rs\nDodao: MARINCE988 dana 29/12/16 • Svrstano u: Menadžment,Seminarski radovi\nIme predmeta: Poslovna logistika • Ime profesora: prof.Nenad Marković • Školska godina: 2016 •\nKontrola kvaliteta je važan deo procesa proizvodnje jer utiče na kvalitet finalnog proizvoda. Kvalitet u logistici predstavlja vrlo kompleksan i višedmenzonalan pojam koji je neophodno istraživati i unapređivati sa različitih stanovišta. Kada se govori o kvalitetu na području logistike, neophodno je imati na umu više činjenica, kao što su:\nKvalitet materijalnih i uslužnih proizvoda je ključni faktor poslovanja u današnjim tržišnim uslovima\nKvalitet logističkih usluga značajno zaostaje za kvalitetom materijalnih proizvoda, iako su za kupca i krajnjeg korisnika podjednako važni. Za razliku od materijalnih proizvoda čiji kvalitet je u prošlosti neprekidno unapređivan logističkim uslugama kojima nije posvećivana nužna pažnja.


Reakcija ruskog premijera Medvjedeva na nove snažne američke sankcije prema Rusiji: "Ovo je ekonomski rat, uzvratit ćemo svim raspoloživim mjerama" | advance.hr vijesti\n10. Kolovoz 2018. | 10:16\nReakcija ruskog premijera Medvjedeva na nove snažne američke sankcije prema Rusiji: "Ovo je ekonomski rat, uzvratit ćemo svim raspoloživim mjerama"


Belorusija vesti | Novosti.rs\nBELORUSIJA SKLAPA DIL SA RUSIJOM O UVOZU SAVREMENOG ORUŽJA: Kupovina Lukašenka za milijardu dolara\nBELORUSIJA će kupiti od Rusije za milijardu dolara savremenog oružja i vojne tehnike. Predsednik Aleksandar Lukašenko je izjavio u nedelju za vreme boravka na beloruskom povojnom poligonu Obuz-Lesnovski da je sa ruskim rukovodstvom i vojno-industrijskim kompleksom već usaglašen spisak oružja koje će dobiti beloruska armija do 2025 godine.\nNA MANEVRIMA 200.000 VOJNIKA: Rusija i Belorusija započele veliku vojnu vežbu "Zapad 2021"\nNA rusko-beloruskim manevrima "Zapad 2021" koji su počeli juče u Belorusiji učestvovaće čak 200.000 vojnika i oficira, kao i više od 80 aviona, helikoptera i 760 jedinica vojne tehnike, od toga 260 tenkova.\n11. 09. 2021. u 08:42\nZBOG PROTESTA IZA REŠETAKA: Kolesnikovoj 11, a Znaku 10 godina robije\nSUD u Minsku izrekao je juče kaznu Mariji Kolesnikovoj (39), koja je bila član koordinacionog saveta beloruske opozicije.\n07. 09. 2021. u 06:00\nLUKAŠENKO OPTUŽIO POLJSKU ZA POGRANIČNI KONFLIKT: „Narušili su državnu granicu Belorusije“\n23. 08. 2021. u 13:07\nBRISEL OTPUŽIO BELORUSIJU: Direktno nas ugrožavate! Šaljete nam migrante\nZEMLJE članice EU optužile su danas Belorusiju da time što izbeglice koje traže azil tera sa svoje teritorije prema susednim zemljama direktno ugrožava EU.\n18. 08. 2021. u 21:40 >> 21:41\nBELORUSKI predsednik Aleksandar Lukašenko ponovio je da vidi rizik izbijanja novog svetskog rata i istakao da ne želi da njegova zemlja podstane bojno polje.\nMINISTARSTVO inostranih poslova Belorusije povuklo je prethodno izdato odobrenje za imenovanje američkog ambasadora u Minsku DŽuli Fišer, saopštio je portparol beloruskog spoljnopolitičkog resora Anatolij Glaz.\nLUKAŠENKO SE ODLUČIO NA PROMENE: Beloruski nacrt Ustava bez odredbe o neutralnosti\nBELORUSKI nacrt ustava koji bi trebalo da se nađe na referendumu, neće sadržati postojeću odredbu o neutralnosti, rekao je danas novinarima predsedavajući Ustavne komisije Pjotr Miklaševič.\nPRIPADNICI Pogranične službe Litvanije saopštili su da su čili pucnjavu na granici sa Belorusijom.\nSAD bi narednog ponedeljka, kada se navršava godinu dana od predsedničkih izbora u Belorusiji, mogle da uvedu toj zemlji nove sankcije, objavio je Si-En-EN, prenosi RIA Novosti.


Kako zadržati mlade u Crnoj Gori: Nije dovoljno samo ostajte ovdje - CdM\nKako zadržati mlade u Crnoj Gori: Nije dovoljno samo ostajte ovdje\nPodaci da iz Crne Gore želi da ode više od 70 odsto mladih su zabrinjavajući. Nema ova priča veze ni sa političkom, vjerskom niti bilo kojom dugom pripadnosti, već je društveni problem, sa jasnim pitanjem: Kako ljude zadržati, pružiti im ono što je potrebno za dostojanstven život u svojoj rodnoj grudi, šta država i građani mogu i moraju da učine?\nTo što država nema zvaničnih podataka o broju onih koji su možda čak i nepovratno otišli, neprihvatljivo je. Jedino čime se barata su nezvanični podaci da je Crnu Goru od nezavisnosti napustilo oko 60.000 građana.\nSagovornici CdM-a konstatuju da problem postoji. Ipak, različito vide trenutno stanje.\nPodsjetimo, podaci Kancelarije za Vestminsterske fondacije za demokratiju koja je sprovela istraživanje pokazuju da više od 70 odsto mladih u Crnoj Gori želi da napusti zemlju. Međutim, ministar sporta i mladih Nikola Janović nedavno je kazao da je u pitanju samo percepcija određenog broja ispitanika, a ne i realna slika.\n<<<Janović: Izađite mi na crtu, o problemima mladih samo argumentovano<<<\n“Rezultati istraživanja ukazuju na veliko nepovjerenje mladih prema političarima a kao rezultat tog nepovjerenja i nezadovoljstva javlja se razmišljanje o potencijalnom odlasku”, napomenuo je Janović.\nMeđutim, predsjednik Liberalne partije Andrija Popović za CdM kaže da su vječne migracije mladih iz Crne Gore i regiona ka progresivnijim državama i boljim uslovima života, ali podvlači da to nikako ne opravdava današnju Crnu Goru koja nedovoljno preduzima aktivnosti da kao mala država, omogući svojim mladim ljudima najbolje moguće uslove života, koji bi garantovali njihov ostanak ovdje.\n“Ogromne su mogućnosti da se mladi ljudi favorizuju, kroz prioritetni državni projekat, naročito u poljoprivredi, što bi i oživjelo crnogorsko selo, zanatske djelatnosti ali i visokoškolce, da im se ponudom koju ne mogu odbiti, omogući garantovano dobar život u našoj državi. Neophodno je prikupiti pouzdane podatke o broju mladih koji su otišli “trbuhom za kruhom”. Stanje je alarmantno, a sve je povezano sa bijelom kugom koja po zvaničnim podacima, hara u čak 14 crnogorskih opština”, ističe Popović.\nDa je država zakazala i da je direktno odgovorna što se ovo dešava, za CdM kaže član Predsjedništva Socijaldemokratske partije Mirko Stanić. Tvrdi da je problem odlaska mladih rezultat nedostatka bilo kakvih stimulatvnih mjera za njih da ostanu u Cnoj Gori s jedne strane i s druge strane mogućnost značajne zarade, profesionalnog napretka, studiranja i upoznavanja drugih kultura koja nikad nije bila veća za tu populaciju.\nNavodi i razlog odlaska.\n“Ono što ostaje osnovni razlog za veliki odlazak mladih je pitanje odnosa vlasti prema toj populaciji, koja za njih očigledno predstavlja samo glasački potencijal i skoro ništa preko toga. Da krenemo od predloga koji su aktuelni, a o kojima vlast uporno izbjegava da govori u Skupštini Crne Gore”, jasan je Stanić.\nSmatra da da bi veoma mali broj mladih ljudi odlazio trajno iz Crne Gore ukoliko bi u našoj zemlji imali stabilan i dobro plaćen posao i mogućnost da pod povoljnim uslovima riješe stanbeno pitanje.\nPodsjeća da je upravo i zbog tih razloga, SDP predložio niz reformskih ekonomskih zakona, kojima bi se značajno poboljšali uslovi za poslovanje, čime bi se otvorila perspektiva za povećano zapošljavanje i, što je još važnije, značajno povećanje plata. To je, prije svega, zakon kojim bi se značajno smanjilo opterećenje koje se plaća na platu, sa koje sada iznosi 67 eura na svakih 100, čijim bi se smanjenjem na 55 ili manje stvorili uslovi da se plate povećaju za 10 odsto, zakon o povećanju minimalne zarade, zakoni kojima bi se smanjilo visina akciza na gorivo, PDV na električnu energiju i slični.\n“Svi ovi zakonski predlozi bi bili uvod u širu poresku reformu kojoj bi jedan od osnovnih ciljeva bio da zadržimo mlade u Crnoj Gori. Ove mjere su već primijenili u Hrvatskoj, gdje se recimo, za mlade do 26 godina plaća samo 50 odsto poreza i doprinosa na plate, što njihovu zaradu automatski povećava za skoro 20 odsto”, jasan je sagovornik CdM-a.\nNavodi kako brojne zemlje poput Slovenije, Italije, Portugala, Estonije i drugih daju stimulacije za zapošljavanje studenata, čime se dovode u situaciju da u toku studija mogu da rade, a da njihove zarade budu veoma malo ili nimalo oporezovane, gdje su i poslodavci motivisani da takve radnike zaposle, jer su im značajno jefitniji.\nU Mađarskoj, dodaje Stanić, mladi bračni parovi dobijaju beskamatni kredit za stan u iznosu do 30.000 eura koji ne moraju da vraćaju ukoliko dobiju treće dijete. Skoro sve zemlje i u regiji i u Evropi pitanje zadržavanja mladih i ulaganja u njihov standard stavljaju visoko na listi prioriteta, dok su kod nas, nažalost, neke druge teme prioritetne.\n“U Crnoj Gori, ukoliko ste student ne možete čak ni da se prijavite na biro za zapošljavanje jer bi time Vlada izgubila mogućnost da prikaže kako “smo značajno smanjili nezaposlenosti i povećali stopu rasta BDP”. Umjesto gumice sa ZZZCG i praznih floskula, bolje bi bilo da dopustimo mladim talentovanim ljudima da se već tokom studija zaposle u sektorima poput turizma, IT, ugostiteljstva i time pomognu i sebi i svojim porodicama”, ističe Stanić.\nPrema njegovim riječima, odgovor na izazove sa kojima se suočava Crna Gora po pitanju odlaska mladih, ne smije biti ni arogancija ni negiranje problema koje vidimo od predstavnika vlasti u proteklom periodu. Odgovor mora biti suočavanje sa razlozima zbog kojih mladi odlaze i kreiranje hitnog paketa stimulativnih mjera za kako bi što više njih svoju i budućnost svoje djece vezalo za našu zemlju.\nDržava prepoznala izazov\nZa razliku od Stanića, potpredsjednik Omladine Socijaldemokrata Nikola Zirojević tvrdi da je važno naglasiti da je ovaj izazov prepoznat i od strane nadležnih organa, te da se preduzimaju određene mjere sa ciljem smanjenja odlaska, odnosno podsticanja građana da svoje znanje i vještine valorizuju u Crnoj Gori.\n“Razlozi odlaska su često ekonomske prirode, jer Crna Gora ne može ponuditi određenim profesijama onakve uslove kakve im nude zemlje koje imaju bolji standard. Oni koji iz pojedinih razloga nijesu zadovoljni uslovima koje imaju ovdje, najčešće se odlučuju na takve korake i idu dominantno u najrazvijenije članice EU ili u SAD”, jasan je Zirojević.\nŠto se tiče podataka, dodaje da je veoma teško doći do tačne cifre, jer veliki broj tih ljudi koji odu zadržava prebivaliste u Crnoj Gori, a tu treba uzeti u obzir i činjenicu da je ne mali broj odlazaka vezan za neko sezonsko, odnosno zaposlenje na par mjeseci u inostranstvu nakon čega se vrate u Crnu Goru.\n“Ono što svakako valja naglasiti jeste neophodnost strateškog pristupa ovom veoma ozbiljnom izazovu i definisanja konkretnih mjera u pravcu stimulisanja omladine da svoju egzistenciju ostvaruju u Crnoj Gori. U tom smislu, pomenuo bih neke od pozitivnih mjera koje se preduzimaju, poput Fonda za talente kojim se nagrađuju najbolji učenici, stipendije za studente, dualno obrazovanje koje daje na znacaju stručnim školama i zanimanjima, stručno osposobljavanje visokoškolaca, grantovi za realizaciju preduzetničkih ideja, omladinska kartica, omladinski centri itd”, napominje sagovornik CdM-a.\nZirojević je uvjeren u čvrstu opredijeljenost svih nadležnih institucija da se, kroz jos više ovih i sličnih mehanizama, ali i generalno poboljšanje životnog standarda svih građana, da odlazak ljudi, a prevashodno mladih iz države, svede na što je moguće manju mjeru.\nOd poštenog rada se ne može živjeti\nPortparol SNP-a Miloš Rajković, za CdM kaže da je najveći razlog za odlazak mladih nemogućnost da stvore uslove za normalan i pristojan život: da se zaposle, formiraju porodicu, kupe svoj stan, automobil..\n“Nemanje finansijskih sredstava i zavisnost od roditelja su ključne za napustanje države, jer se ovdje od poštenog rada ne može normalno živjeti. Kada kažem normalno, ne mislim na preživljavanje i prehranjivanje, jer to nije život. Klasne razlike vidimo svi i to na svakom koraku. Bahatost pojedinaca i siromaštvo većine”, jasan je Rajković.\nTagsAndrija Popović Crna Gora Miloš Rajković Mirko Stanić mladi Nikola Zirojević odlazak\nNije sve tako crno kao što na prvi pogled izgleda. Kao pomorac obišao sam puno razvijenije zemlje ali i one puno gore od naše CG. Npr. na MADAGASKAR ii u zapadnoj Africi u Kongo i u Benin braća podvode rodjene sestre za 20 dolara,umiru u najvećoj bijedi i nemaju šta da jedu. Biju bitku kako dan da prežive. Pogledajte našu… Više »\nStaniću svaka čast, jedini priča konkretno od svih njih i daje predloge…\nJa sam zadnjih 11 godina u italiju sad sam zaradio i za auto. Alfa romeo mito 14 000 eura ja sam srećan u cg ga nikad ne mogu kupit. ……..😆\nOd kad je CIrih u Italiju?\nNajljepše od svega je što sudeći po komentarima, ni jedan jedini nije mlađa osoba napisala. Sve ozlojeđeni, isfrustrirani botovi, svih bija i profila.\nSplavovi su Meka i Medina Zar u Njemu treba cerka da vam svira\nEto imamo djecu koji su otisli I otici ce jer od uhljeba poput tebe srece nema\nAdmin.stalno brise koment.Sram ga bilo.Cetvrto dijete skolujem u Srbiji.Odlazi vani i uci jezike.Sto bi vi da radi i case pere.Da radi kao STARLETA MAFIJASIMA I NIVIM BIZNISMENIMA.BRISI ADMINE …TEBE TREBA VANI POSLATI KAO KAPACITET.KAD BI SE ZJB.\nOFF TOPIC Na fotografiji sam vidio Doviđenja, hahahahaha, pa ni natpis ne znam napraviti, otkuda na velikom štampanom slovu NJ tačka??!! Hahahaha, moja Crna Goro i da to niko ne primjeti!\nPrvo da prestanete da se zajebavate, drugo stop mobingu na radnom mjestu, I trece stop raljama kojim vrbujete omladinu kuda god da se krecemo.\nNema nacina..dovidjenjaaaa uhljebiii\nUzmite platu od 350 E a ja cu vasu .\nBilo bi dobro da se mijenjamo\nPokazite onda recepturu kako mjesec pretekoste milioneri\nDa li ima neko u drzavi da se zapita Zasto se tek rodjena djeca nasi mali andjeli radjaju sa rakom autizmom I veoma teskim bolestima. Oni sigurno nijesu imali vremena da koriste cigare I sve ono od cega nas stitite Bilo bi dobro da se neko pozabavi svim tim bolestima koje su stigle u uvecanom broju od 90 tih I… Više »\nKako si ti promašio temu, boliii.\nPa radi se o nasoj djeci .ovima sto ostaju I onima sto su otisli\nPodrzavam ovaj komentar I nije u skolu da pise pismeni 😍\nVele da je moguc sterilitet\nEvo ako hoce dacu jarice moje da isprobaju prvu vakcinu\nNecu ih prodat 🤗\nMoram prodat moje jarice\nZao mi ih\nSiromastvo uslo na vrata drzave\nNesto me bas brinu dps I Andrija jer oni nijesu siromasni\nU C.G se sve manje radja djece\nPoznati svijetski naucnici su dokazali da siromasni ljudi prije umiru od bogatih .Mnogo vise se siromasni razbolijevaju..\nDa nemam brata u inostranstvo i hvala bogu sto me pomaze(placanje racuna)peti dan bi crkao-eto tako(iskreno)\nA što ne uzmeš da radiš nešto donaćine, nije te sramota na bratovu grbaču. Vjerovatno si ubjedio sebe nećeš ništa ispod ministarske fotelje. Svaki dan na dojč, a puno primorje Srba i Albanaca, dnevnica običnim fizikalcu 25+hrana+smještaj. Grupe iz Nikšića vozare.\ni kome je jos dnevnica 25 + hrana + smjestaj u crnu goru?\nKako je krenulo moraće i ovi iz dps da rade jer neće imat ko drugi.\nEvo ja napuštam Crnu Goru jer ovdje nema više sreće a mislio sam da nikad otić neću! 😕\nKako smo dobro radili i uredili drzavu pa nam djeca bjeze od nas ili ih cak licno gonimo???Ajmo se mi nekoliko generacija preispitati i zastidjeti bar malo.Ako bi svi odjednom napustili ovaj prostor sto se zove Crna Gora,da li bi i tada postojala drzava???Taj krivac za sve. Mi smo svi krivci jer smo pogani da poganiji ne mozemo biti.Drzavu cine… Više »\nNek ih milo katnić medenica marković i pošteni stanković… pohapse osude za državni udar napuštanje blagodetne (samo za funkcionersku đecu) pravne i perspektivne države\nEPCG dodijelila stipendije najboljim studentima Elektrotehničkog fakulteta\nCrnogorska privreda nije spremna za četvorodnevni rad


Podignuta optužnica protiv dvojice nemačkih džihadista\nSavezni državni tužilac Harald Range podigao je danas optužnicu protiv dvojice nemačkih državljana, optuženih za učešće terorističkoj organizaciji ''Dschunud al-Scham'' (Vojnici Sirije), prenose danas nemački mediji.\nPrema Državnom tužilaštvu, teroristi te organizacije, sa više stotina boraca koju vode čečenski islamisti iz sirijskog građanskog rata, imaju za cilj da vojnim putem u Siriji formiraju božju državu na osnovu islamskih zakona.\nZa optuženog 35-godišnjeg Fatiha K. kaže se da on nije samo učestvovao u borbama, već je radio i kao kamerman na propagandnim filmovima te organizacije i da je uhapšen prošle godne, pri povratku u Nemačku.\nZa drugog optuženog Fatiha I. koji je , takodje, u istražnom zatvoru u Nemačkoj, kaže se da je optužen zbog finansijskih malverzacija.\nNemački mediji danas ocenjuju da se ratovi u Siriji i Iraku odražavaju i u Nemačkoj i prenose da su sinoć u nasilnim sukobima između Kurda i islamista u Hamburgu najmanje 23 osobe povređene, od kojih neke i teško, a jedan broj i privremeno uhapšen.\nPozadina nasilja bili su protesti Kurda zbog terorističke organizacije ''Islamska država'' i napada na kurdski grad Kobane u Siriji, ukazuju nemački mediji.


Podgoričani traže legalizaciju po povoljnijim uslovima – Bankar.me\nPodgoričani traže legalizaciju po povoljnijim uslovima\nApril 2, 2018 CRNA GORA, NEKRETNINE, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nGrađani Podgorice, nezadovoljni procesom legalizacije bespravno sagrađenih objekata, okupili su se juče ispred zgrade Skupštine Crne Gore poručivši nadležnim organima da po ovim uslovima ne mogu da legalizuju svoje objekte.\nGrađani su svoje zahtjeve uputili predsjedničkim kandidatima, prvenstveno novom predsjedniku Crne Gore.\n“Prvi zahtjev je legalizacija naselja, a ne objekata. Nijesmo protiv legalizacije objekata, ali sve u svoje vrijeme. Tražimo obezbjeđivanje osnovnih uslova za život voda, struja, kanalizacija i put. Takođe, pojedine građane država mora da zaštiti socijalnim programom, ne gledajući političku, vjersku i nacionalnu pripadnost. Želimo legalizaciju u skladu sa mogućnošću građana, odnosno nula eura za zemlju, a za objekte kao u regionu”, čulo se na jučerašnjem protestu građana većinom mještana Park šume Zagorič, Malog brda i Kakaricke gore.\nPredstavnik mještana Park šume Zagorič Radovan Jeremić poručio je da građani nemaju novca da plate legalizaciju objekata po ovim uslovima.\n“Građani su od muke pravili kuće na državnom zemljištu. To je bilo ‘prećutno’ odobrenje državnih organa, a čak se i javno moglo čuti da je to dopušteno siromašnim građanima. Čini nam se da je ovaj zakon pripremao neko ko ne živi u ovoj državi. Moj komšija, za plac od 500 kvadrata i kuću od 100 kvadrata, sa nenormalnim sudskim troškovima i kamatom, treba da plati oko 50.000 eura i još 5.000 eura za legalizaciju objekta, a uz to i kredit od 20 godina, i po sadašnjim kamatnim stopama treba da vrati skoro 150.000 eura. To ne može da izdvoji niko od nas. Na taj način možemo da se samo zadužimo”, kazao je Jeremić.\nOn je istakao da građani moraju da izdvoje oko 500 eura za premjer zemljišta i to samo da bi predali zahtjev za legalizaciju, što je, kako kaže, već problem za 90 odsto mještana.\nSvi zakoni se prepisuju iz regiona, ali ovaj nijesu prepisali, jer su u regionu znatno povoljniji uslovi za legalizaciju. Kod nas je skuplja legalizacija nego u Dubrovniku. Država mora da vodi računa o svojim građanima”, istakao je Jeremić.\nBudimir Đukić sa Kakaricke gore je kazao da nijesu protiv legalizacije, ali ne po ovim uslovima.\nMještani smatraju da nadležni organi treba da odvoje građane koji su pravili kuće da bi riješili egzistencijalno pitanje od onih koji su pravili jer im je to biznis.\nPredstavnici mještana podgoričkih naselja predaće danas zahtjev za prijem gradonačelniku Podgorice Slavoljubu Stijepoviću\nPOJMOVIlegalizacija nekretnina legalizacija podgorica nelegalni objekti\nPrevious Gdje su radnici najmanje plaćeni\nSljedeći U Crnoj Gori žive 64 milionera\nDo sada legalizovano 1.185 objekata


08.09.2018 u 20:44\nŠarčević: Uskoro jedinica za „srpsku nauku”\nDa ne bi čekao tri godine do donošenja novih programa, prema kojima se i menjaju udžbenici, pa tek onda popravljao ono što smatra „nedoličnim”, kao što je, na primer, lekcija o Jasenovcu, Mladen Šarčević, ministar prosvete, kaže da je pre pola godine formirao posebnu jedinicu pri Zavodu za unapređivanje obrazovanja (ZUOV). Ona će se baviti nacionalnim programima u Srbiji, Republici Srpskoj, kao i u školama s posebno organizovanom nastavom za srpsku decu u regionu i dijaspori. Šarčević za „Politiku” ističe da će ta jedinica praviti jedinstvene nacionalne programe iz istorije, geografije, književnosti, jezika i kulture. Ministar naglašava da je upravo to ono što nam je u obrazovanju nedostajalo, a nije ništa specifično jer to rade sve nacije u svetu i pod znacima navoda zove se\n26.08.2018 u 11:30\nNe stignu sve knjige za sve đake na vreme\nSubotica – Udžbenici za osnovnu i srednju školu na jezicima nacionalnih manjina koštaju isto koliko i udžbenici na srpskom jeziku, ali je problem sa njima što ih nema dovoljno. Kako za „Politiku” kaže Klaudija Gubić Šelken, direktorka Osnovne škole „Jovan Jovanović Zmaj” u Subotici, nabavka je prepuštena roditeljima, a škola dvema knjižarama daje spisak knjiga koje su potrebne. – U poslednjih nekoliko godina moguće je udžbenike nasleđivati i učenici ih pozajmljuju ili kupuju polovne knjige. Udžbenike na mađarskom jeziku štampaju samo Zavod za udžbenike, „Kreativna knjiga” i, za poneke predmete, „Klet” – kaže Klaudija Gubić Šelken. Problem je što udžbenika za mnoge predmete nema ili se kasno štampaju.\nZa jednog osnovca – cela plata\nVest da su odobreni i dugo čekani udžbenici za prvake i petake podsetila je i najzaboravnije roditelje školaraca, koji su prethodnih meseci verovatno brinuli kako da otplate letovanje, da je vreme da opet otvore novčanik jer se 1. septembar ubrzano približava. To što je školovanje u Srbiji besplatno ne znači da ono ništa ne košta. Naprotiv, s početkom školske godine za porodice sa decom stižu i najveći udari na kućne budžete, koji uglavnom nadilaze i troškove obeležavanja slava, rođendana i praznika... Budući da statistika kaže da polovina porodica sa decom u Srbiji ima dvoje mališana, koji su stasali, ili će za koju godinu krenuti u osnovnu školu, onda troškove koje porodičnom budžetu donosi prvi jesenji mesec moramo množiti sa dva.\nPred učiteljima i nastavnicima koji će učenike prvog i petog razreda od 1. septembra učiti prema potpuno izmenjenom planu i programu ovih dana se našlo 286 novih udžbenika. Toliko su knjiga stručnjaci Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja (ZUOV) u protekla dva meseca pregledali i odobrili za ova dva razreda osnovne škole. Dok se đaci odmaraju štamparije rade punom parom, jer su 183 knjige odobrene u štampanoj formi, a pred upravama škola, kako pojašnjava Dejana Milijić Subić, rukovodilac Centra za razvoj programa i udžbenika ZUOV, prvi put su se našla i 103 digitalna udžbenika. Njih su pregledali i odobrili za samo pola meseca, a u okviru projekta „Digitalne učionice”, koristiće se u dve hiljade učionica u Srbiji\n31.07.2018 u 13:34\n„Sovina školica” kandidat za najbolji evropski udžbenik\nFRANKFURT – Knjiga „Sovina školica” iz edicije školice autora Slavice Marković i Simeona Marinkovića sa ilustracijama Eveline Daneve Rajninger, našla se u užem izboru za Nagradu Najbolji evropski udžbenik, saopštili su iz izdavačke kuće „Kreativni centar” Nagrada se dodeljuje prvog dana Sajma knjiga u Frankfurtu, koji se ove godine održava od 10. do 14. oktobra. Nagrade za najbolji evropski udžbenik dodeljuje Međunarodna asocijacija za istraživanje udžbenika i obrazovnih medija (IARTEM) i Evropsko udruženje izdavača udžbenika (EEPG), a svečano proglašenje pobednika tradicionalno se održava prvog dana Sajma knjiga u prostoru Obrazovnog foruma. „Sovina školica” je slikovnica iz serije knjiga za podsticanje dečjeg razvoja i kreativnosti koja je namenjena deci u uzrastu od pete do\nŠkolsku godinu koja je za nama obeležile su dve nedavno pokrenute afere u vezi sa gradivom koje su učili đaci u srpskim školama. Najviše negodovanja roditelja i stručne javnosti bilo je na društvenim mrežama zbog primera vokativa ponuđenog kroz stih iz popularne pesme „Sećaš li se, lepi grome moj”, koju peva Svetlana Ražnatović. Javnost smatra da Ceca, kako je svi oslovljavaju, nije izvođač čija bi pesma trebalo da se nađe kao primer u odobrenom kompletu udžbenika, mada je stihove kojima je dat primer vokativa u radnoj svesci za srpski jezik i književnost za peti razred osnovne škole napisala je Marina Tucaković, autorka najvećih narodnih, pop i rok hitova na ovim prostorima. Druga zamerka potiče još iz 2014. godine ali došla je u žižu javnosti krajem aprila...\nZakon o udžbenicima koji je usvojen u aprilu, prema najavama iz Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, donet je da bi sprečio monopol, sukob interesa i podmićivanje, koji su vladali na i te kako isplativom tržištu đačkih knjiga. Godinama unazad procenjuje se da godišnji promet iznosi između 80 i 150 miliona evra. Resorni ministar Mladen Šarčević već mesecima najavljuje mogućnost formiranja đačkih zadruga i mnogo jeftinijeg nabavljanja udžbenika tim putem, što bi „ukinulo sivo tržište, razne posrednike i samim tim uticalo na formiranje povoljnije cene za sve učenike”. Međutim, sudeći po novom katalogu odobrenih naslova za prvi i peti razred, ništa se u pogledu dominacije na tržištu udžbenika nije promenilo.\n08.05.2018 u 17:31\nJoš jedna Cecina pesma u zbirci zadataka za gimnazijalce\nJoš jedna pesma koju peva Svetlana Ceca Ražnatović „Kukavica” našla se u zbirci zadataka iz književnosti za prvi razred gimnazije izdavačke kuće Klet i zapalila društvene mreže. Prošle nedelje u javnosti se polemisalo o drugoj Cecinoj pesmi „Lepi grome moj” koja se našla u radnoj svesci iz srpskoj jezika izdavačke kuće BIGZ, a zadatak je bio da petaci prepoznaju peti padez - vokativ. Kako je najavljeno iz Zavoda za unapredivanje obrazovanja i vaspitanja, koji ocenjuju udžbenike, „Lepi grome moj” će biti povučena iz radne sveske, dok za „Kukavicu” kažu nema razloga da se povlači jer se u nalogu zadatka od učenika traži da od dva navedena primera prepoznaju „delo sa umetničkim elementima”. Na društvenim mrežama našla se samo skenirana Cecina pesma iz zbirke, ali se nije video nalog\n03.05.2018 u 15:13\nStihovi Cecine pesme biće izbačeni iz radne sveske\nIz radne sveske za srpski jezik za peti razred izdavačke kuće BIGZ buće izbačeni stihovi pesme „A sećaš li se, lepi grome moj, nekada je tlo pod nama pucalo”, koju peva Svetlana Ceca Ražnatović, potvrđeno je Tanjug u Zavodu za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja. Osim stihova koje peva Svetlana Ražnatović u radnoj svesci našli su se i stihovi „Riblje čorbe”, Momčila Bajagića Bajage, Ju grupe i najverovatnije će i oni biti izbačeni. Rukovodilac Centra za razvoj programa i udžbenika u Zavodu za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja Dejana Milijić Subić kaže da je „buru” koja se podigla u poslednja dva dana moguće smiriti jedino ako se uklone sporni stihovi. Ona je naglasila da je radna sveska iz gramatike za srpski jezik odobrena 2014. godine, da do sada nije bilo pritužbi i da se u


Slaviša Svilarov: Do kraja godine završavamo započeto – ulice Ćirila i Metodija, Milivoja Manića i krećemo u nove projekte - Srpskih vladara, Berilovački put, Krupac, Poljska Ržana - Pirot Plus Online\n17. septembar 2019. 12:05 Gradska hronika Pirot Plus Online\nU Ulici Ćirila i Metodija u toku je druga faza radova. Direktor Javnog preduzeća za planiranje i uređivanje građevinskog zemljišta Pirot, Slaviša Svilarov, rekao je za Plus onlajn da radovi idu po planu i očekuje da budu završeni u roku. Izvođač je firma Drumovi AD.\nOvih dana rade se i trotoari u Ulici Milivoja Manića, od Save Kovačevića do glavne ulice. Svilarov napominje da se dobro radi i da je polovina posla već završena.\nOvom prilikom pitali smo i da li je u planu uređenje puta prema Toplom Dolu? Svilarov kaže da je put u veoma lošem stanju i zbog konfiguracije i zbog klizišta koja su se pojavila. Prema njegovim rečima, potreban je projekat za sanaciju klizišta, što oni kao preduzeće nisu u mogućnosti da urade. Javna nabavka je u toku, očekuju da se neka firma javi, a kasnije će oni preduzeti sve što je potrebno za uređenje puta.\nKada su u pitanju ostali radovi do kraja godine Svilarov je naveo na kojim se lokacijama trenutno radi i najavio radove koji će uslediti. Od većih investicija predstoji uređenje Berilovačkog puta, glavna ulica u selu Krupac i put od centra sela Poljska Ržana prema Trnjani.


U Zrenjaninu preko 1400 aktivnih slučajeva | ZR KLIK\nU Srednjobanatskom okrugu zaključno sa 18.10.2021. godine, potvrđeno je ukupno 17.555 slučajeva Covid-19.\nU periodu od 12. do 18.10.2021. godine registrovano je 887 novoobolelih lica.\nBroj obolelih po opštinama Srednjobanatskog okruga je: Zrenjanin 11.945, aktivnih – 1.441, Žitište 1222, aktivnih – 216, Nova Crnja 1030, aktivnih -117, Novi Bečej 2.424, aktivnih -297 i Sečanj 934, aktivnih – 95 slučajeva.\nOd 8.1.2021. godine, kada su dostavljene prve doze vakcine protiv Covida -19 od strane Instituta za virusologiju, vakcine i serume „Torlak“, Zavodu za javno zdravlje Zrenjanin, u Srednjobanatskom okrugu ukupno je aplikovano 133.180 doza vakcine protiv Covid-19.\nPosmatrano po domovima zdravlja Dom zdravlja ,,Dr Boško Vrebalov, aplikovao je 93.054, Dom zdravlja Novi Bečej 14.657, Dom zdravlja Žitište 10.736, Dom zdravlja Sečanj 8.412 i Dom zdravlja Srpska Crnja 6.321 doza vakcine protiv Covid-19. Ukupno, sa dve doze, vakcinisano je 65.604 žitelja Srednjobanatskog okruga.\n19. 10. 2021. at 19. 10. 2021.\nRaste brojka,to ne valja.Ljudi vakcinisite se, cuvajte se.Mladi su se malo vise opustili,kafici su puni,malo ko nosi maske.Vidim i da po prevozu da je situacija sarena po pitanju maski. Ja ne idem mnogo u guzve i trudim se da svuda idem pesice.Kuci mi dodje komsinica i sedimo na razdaljini,ali upalim ja moj ruski preciscivac vazduha i nema da brinem.Valjda ce i ovo vise da prodje.


Ko prodaje moj grad - Bor GRAD INFO\nKo prodaje moj grad\nurednik\t мар 15, 2007 561 0\nMožda bi nekako mogao da shvatim zašto je neko godinama uništavao grad Bor i sve u njemu iako je naravno teško i izgovoriti tako nešto medjutim ‘ajde da podjemo od predpostavke da su hteli da ga „prilagode“ cenu potencijalnom kupcu, koji će prihvatiti činjenjčno stanje i na bazi jadno-pristupačne otkupne cene uložiti u njega podigavši standard naroda koji tu živi a čak možda i pokušati da „probudi“ odavno ošamućeni kombinat koji je „hranio“ više od pola one stare Jugoslavije iz koje je evo nastalo 5-6 država.\nNa stranu to da je sada već poprilično jasno gde su i kako završavale pare koje su rudari i ostali gradjani svojim znojem darivali vladajućim garniturama u nizu, gutajući svakodnevno dim, pepeo. Zanemarimo sve stranačke, patriotske i ostale „presudne“ elemenate koji su naravno morali biti uzerti uobzir, i zapitajmo se ipak da li je Bor to zaslužio. To što su prodali rudnik i ceo grad nekom ko po svemu sudeći nije imao ni jedan jedini od 400.000.000 dolara je više nego žalosno, da ne upotrebim neki prikladniji izraz. Generacije radnika, penzionera aktivista i onih koji su svoj život posvetili Boru je pljunuto i teško da se to ikako i ikada može ispraviti. Zalud je bilo sve što je radjeno kako bi grad koji je stvoren „sa zadatkom“ ipak bio nešto više od velike rupe površinskog kopa. Gde su oni pametni i mudri ljudi koji su nam godinama pričali bajke i vodili nas u svetliju budućnost puneći svoje i džepove svojih poslodavaca. Naravno da su svi već odavano na sigurnom ali zastrašujuća činjenica je da nekolicina još uvek svojim prisustvom i delovanjem Bor grad vuče na samo dno.\nSituacija je u mnogo čemu postala jasnija na prošlogodišnjim opštinskim izborima, tačnije u dogadjanjima oko samih izbora. Sindikati, stranački interesi i pohlepa pojedinaca su već tada dali do znanja svima koji su iole pratili situaciju da su izbori samo farasa koja predhodi velikom poslu privatizacije koji treba što pre, čitaj pošto-poto, privesti kraju. Naravno priprema terena mora biti temeljna pa je sve odradjeno pravovremeno. Naravno posle toga su svi čudno ućutali i pitaju se u čudu šta se desilo i kako je uopšte moguće tako nešto, … eto moguće je. Gradom i dalje upravljaju nesposobni, ili možda oni koji najmanje prave ili znaju da naprave smetnju, a buntovnici i uvek prisutni mudraci i „najbolje upućeni“su se povukli u svoje jazbine bez želje da učestvuju u očiglednoj propasti.\nNarod kao i do sada živi u gradu sa zagadjenjem od 100 puta ili većom od dozvoljene, ćuti i trpi. I dalje je sve isto ali i dalje nikoga nije briga. Naravno sada će novi vlasnik sa hipotekarnim kreditom napraviti čudo i svi ćemo se jednog dana probuditi u nekom novom gradu koji će biti čist uredan, nezagadjen i u kojem će svi raditi kao nekada primati plate i podizati svoju decu odlazeći na more, planine uz korišćenje regresa, nezaboravnog K-15 i ostalih povlastica. Naravno samo sam na tenutak počeo da fantaziram, ne zamerite …\nNe neće od toga biti ništa. Sada uvidjam da su svi koji su se mojim pokušajima da skrenem pažnju na borski problem podrugljivo smejali bili u pravu kad kažu da nama niko ne može pomoći osim nas samih. Još su mi rekli da smo godinama uživali i imali najveće plate i da ne znaju šta mi zapravo hoćemo. Barkra nema, prebacivali su mi- pokrali su vas i otišli, ali vi ste im dozvolili. Šta na to da kažem …\nU čitavoj ovoj tužnoj i već pomalo opterećujućoj priči treba pomenuti mlade ljude koje sve manje interesuje grad u kojem žive i ne razmišljaju više o školi, fakultetima, zabavi ili ljubavi. Jedino o čemu su ih primorali da razmižljaju je bezuslovni beg iz grada i to što dalje. Ne razmišljaju i ne žele uopšte da gube vreme u razumišljanjima da ipak svi ne mogu otiči i da neko ipak treba da ostane i pokuša da uradi nešto, jer ipak neko mora ostati da ugasi tu poslednju sijalicu … kako je neko iz vrha poručio nama koji tu živimo. Nadam se da ta poslednja silica još dugo neće biti ugašena i pored svega što se dešava i da će BOR priživeti i nadživeti sve one koji ga tako beskompromisno guraju u propast.\nI na samom kraju podsetiću vas na Borsko jezero, Crni vrh, Dubašnicu, Planinu Stol i na to da Bor ima jedan od najuspešnijih planinarskih klubova i izvidjački odred koji je medju najboljima u Srbiji. Pokušaču da vas podsetim da Bor ima fenomenalne šahiste, karatiste, džudiste da se igra odličan fudbal, rukomet i košaraka ali ida se učenici iz Bora redovno okite nekim priznanjem na medjunarodnim takmičenjima u znanju …. Pored toga u oru žive i rade stručnjaci, uspešni naučnici i umetnici koji vole svoj grad . Svima poručujem: Boru ipak treba pomoći … dok ne bude prekasno


Оbјаvlјеnо је nоvо, peto izdаnjе bоsаnskоhеrcеgоvаčkоg stаndаrdа BAS EN 589:2020, Goriva za motorna vozila – LPG – Zahtjevi i metode ispitivanja. Standard je preuzetmetodom prijevoda еvrоpskоg stаndаrdа EN 589:2018, Automotive fuels - LPG - Requirements and test methods.\nОvaj stаndаrd specificira zahtjeve i mеtоdе ispitivаnjа tečnog naftnog gasa (LPG) zа mоtоrnа vоzilа kојa sе ispоručuјu nа tržištе. LPG je definisan kao tečni naftni gas pod niskim pritiskom koji se sastoji od jednog ili više lakih ugljovodonika, koji je označen kao UN 1011, 1075, 1965, 1969 ili 1978 i koji se sastoji uglavnom od propana, propena, butana, izomera butana, butena s tragovima drugih ugljovodoničkih gasova.\nLPG je lako isparljiva ugljovodonična tečnost koja se uobičajeno skladišti pod pritiskom. Ukoliko se oslobodi pritiska, stvara se velika zapremina gasa koji obrazuje zapaljive smjese sa zrakom u opsegu zapreminskog udjela od približno 2% (V/V) do 10% (V/V). Ovaj standard obuhvata uzimanje uzoraka, rukovanje i ispitivanje LPG-a. Svi postupci treba da se izvode dalje od izvora varnice, kao što su otvoreni plamen, nezaštićena električna oprema i elektrostatičke opasnosti.\nLPG je teži od zraka i akumulira se u šupljinama. Postoji opasnost od gušenja kada se udahnu visoke koncentracije LPG-a.\nGlavne tehničke izmjene ovog standarda u odnosu na prethodno izdanje su:\nsmanjena je granična vrijednost za sumpor na 30 mg/kg;\nstandard ASTM D 3246 se ne može više primjenjivati za određivanje sumpora pomoću oksidativne mikrokulometrije, pošto ne može da mjeri taj nivo;\ndodata je jedna granična vrijednost za propan u tabeli 1;\ndodata je jedna granična vrijednost za 1,3 butadiena u tabeli 1;\nuvedena je ispitna metoda za određivanje sastava 1,3 butadiena i ugljovodonika, za određivanje niskih nivoa sumpora u LPG-u i određivanje ostatka isparavanja;\ndodata je tačka 7. „Napomene vezane za probleme s primjenom u vozilima, kao što su ostaci u isparivačima ili injektorima”;\ndozvoljava se korištenje alternativne metode ispitivanja mirisa u tački 6.3;\npoziva se na standard EN 16942 koji se odnosi na obilježavanje pumpnih automata.\nStandard BAS EN 589:2020 je u sistem bosanskohercegovačke standardizacije usvojen putem Tehničkog komiteta BAS/TC 11, Nafta i naftni derivati.


Naslov komentara: Photoshop/Gimp/Photoscape 01.07.12 8:57\nE sada da vidimo koliko ste talentovani! Što se grafičkog dizajna tiče.\nDa li koristite neki od 3 navedena programa? U koje svrhe? Da li menjate već postojeće sličice, da li pravite svoje? Dodajete li efekte i da li to radite uspešno? Na HOB-u će biti dosta zadataka koji će zahtevati grafičko umeće ukoliko odlučite učestvovati u njima. Pa bih samo da vidim koliko raspolažete ovim veštinama.\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 01.07.12 9:08\nahahahaah od 0 do 10 - 4.5 Bas sam vesta, lol xD\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 01.07.12 9:10\nŠta koristiš, koje programe, za šta ih koristiš?\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 01.07.12 9:12\nPhotoshop ponekad (od ovih navedenih)\nInace, ako zelim da uredim neku sliku koristim one jednostavne programe za ukrasavanje slika-nista posebno\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 01.07.12 9:15\nJa sam koristila jedno vrijeme photoshop, nije ispadalo lose. Ali pozaboravljala sam :/\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 01.07.12 9:36\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 01.07.12 10:09\nI to onako, profesionalno, Teodora\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 01.07.12 10:12\nKakva si zlica, ne verujem\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 01.07.12 20:37\nJa i sad koristim photoshop, i mogu vam reci, dobro mi ide! Evo dole jedna stara, kad sam jos bila 5. razred (neke sam efekte dodala u psc).\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 01.07.12 23:23\nOmajgaaad AVRIL :L)\nNikad mi nije bilo jasno kako ovo neko pravi\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 02.07.12 1:01\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 02.07.12 1:09\nHanna, JAKO dobro, baš mi se dopada!\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 02.07.12 5:37\nHvala Imam jos sad cu da ih postavim na moj profil na deviantartu ali sve su stare, postavicu i kad napravim neku novu\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 05.08.12 0:53\nJa koristim ps i photoscape.\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 06.08.12 4:08\nJa koristim photoscape i paint\nPS:Hanna,super rad! )\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 08.08.12 2:20\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 15.08.12 11:11\nJa koristim Photo Scape, dobra sam u tome, veoma, mada pravim i kracije poznatih licnosti, uglavnokm se posluzim onim tutorijalima na fb-u ali imala sam oko 30, fenomenalnih kreacija, ali otisao hard disk,otislji podaci ((((\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 21.08.12 6:31\nSve koristim, ali najvise PhotoScape\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 21.08.12 7:18\nPhotoshop i photoscape\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 16.09.12 1:57\nJa koristim Photo Scape i znam dovoljno za svoje potrebe ništa specijalno\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 05.05.13 2:00\nKoristim i photoshop i photoscape.U photoshopu sam poprilicno dobra,pravim neke slicice da prekratim vreme.Ocenila bih sebe 9!!\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape 05.06.13 1:07\nPre godinu i po sam baš koristila programe. Gimp više ne koristim. PS i PSC nisam koristila neko vreme pa sam zaboravila za šta služe neke komande. :/ Imam nekoliko super kreacija, ali bih moj rad ocenila sa 6.5.\nNaslov komentara: Re: Photoshop/Gimp/Photoscape


Naslovnica Srednja Bosna Vitez SDA SBK o fontani u Vitezu: Ovo je sramotan čin i ponižavanje...\n“Očigledno je da iza podizanja ovih kipova stoji odsustvo ne samo elementarnog vaspitanja i kućnog odgoja, već i odsustvo poštovanja prema vlastitoj domovini. Jedna je stvar kritikovati institucije vlasti, ali ovdje nije riječ o tome već o izrazu patološke mržnje prema Bosni i Hercegovini”, navedeno je u saopćenju.\nU SDA SBK smatraju da slanje ovakvih poruka predstavlja uvredu svim ljudima koji vole ovu državu, bez obzira na vjeru i naciju, a naročito uznemirava činjenica da je ovo urađeno u općini Vitez gdje je uime antidržavnih ideja počinjen jedan od najmonstruoznijih zločina u proteklom ratu – masakr u Ahmićima.\n“Ovom prilikom osuđujemo i ponašanje pojedinaca u medijskom prostoru koji su i ovaj put pokazali da jedva čekaju bilo kakav povod da ponižavaju i omalovažavaju državu BiH, te promoviraju zlonamjernu politiku izjednačavanja odgovornosti sve tri strane u BiH. Istovremeno, pozdravljamo reakcije brojnih građana, koji su iskreno osudili i s prezirom odbacili ovu sramnu provokaciju koja ne predstavlja izraz volje većine građana Viteza, niti građana Bosne i Hercegovine”, saopćeno je.


U Crnoj Gori sve više turista iz Albanije - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » U Crnoj Gori sve više turista iz Albanije\nU Crnoj Gori sve više turista iz Albanije\nCrna Gora poslednjih godina beleži rast broj turista iz Albanije, pa je 2017. ovu zemlju posetilo 56.206 albanskih turista, saopšteno je na Privrednom forumu u Skadru, prenosi RTCG.\n0Piše: Danas Online 04. jula 2018. 14.47 Izmenjeno: 15.03\nPredsednik Privredne komore Crne Gore, Vlastimir Golubović, rekao je da se Crna Gora „sve bolje pozicionira kao destinacija kvalitetnog nautičkog, zdravstvenog i gastro turizma“.\n„Pa formiranje zajedničkog turističkog proizvoda s Albanijom, kao rastućom destinacijom, predstavlja projekat u obostranom interesu“, rekao je Golubović, prenosi RTCG.\nNa forumu je saopšten podatak da je poslednjih godina prisutan trend rasta turista iz Albanije. Tako je u 2017. godini Crnu Goru posetilo njih 56.206, odnosno 44,9 odsto više nego prethodne godine. Oni su ostvarili 214.365 noćenja ili 86,8 odsto više nego 2016. godine.\n„Adekvatna valorizacija Skadarskog jezera i regulisanje plovnih puteva na reci Bojani značajno bi podigli nivo turističke ponude obe zemlje. Regulacijom vodostaja Skadarskog jezera sprečili bismo poplave i dobili oko 15.000 hektara poljoprivrednog zemljišta vrednog oko milijardu i 500 miliona eura“, rekao je Golubović, prenosi RTCG.\nSkup je bio prilika da Golubović i predsednica Unije privrednih komora Albanije, Ines Mucostepa, potpišu Sporazum o saradnji, kojim promovišu dalji razvoj trgovačkih i ekonomskih odnosa kompanija dvije zemlje.\nGolubović podseća, piše RTCG, da je prethodnih godina robna razmena Crne Gore sa Albanijom „na relativno niskom nivou uz konstatno rastući deficit“.\n„Činjenica je da dobri politički i međukomorski odnosi niSU uvek praćeni adekvatnim rezultatima na ekonomskom planu, pa današnji susret predstavlja priliku za unapređenje postojećih i stvaranje novih poslovnih aranžmana, što mora biti naš prioritet u budućem periodu“, rekao je Golubović.\nalbanija, albanski turisti, crna gora, poslovni forum, skadarBeograd


Dogs Trust poziva odgovorne da provedu punu istragu i sankcioniraju počinioce trovanja pasa u Zenici – Dogs Trust BiH\nPredstavništvo Fondacije Dogs Trust u BiH snažno osuđuje brutalan čin trovanja pasa u Zenici i poziva odgovorne institucije da počinitelje identificiraju i sankcioniraju u skladu sa zakonom. Osim što je necivilizacijski i nehumano, ubijanje i zlostavljanje životinja je i krivično djelo u Bosni i Hercegovini.\nOvaj neljudski čin predstavlja i direktno ugrožavanje cijele zajednice jer upotreba otrova na javnim površinama ugrožava i građane, posebno djecu.\nOvakva nedjela, i posebno njihovo eventualno nesankcioniranje, ohrabruju praksu kršenja zakona ove zemlje, kao i moralnih normi, što može voditi „preuzimanju stvari u svoje ruke“ i kad su svi drugi problemi društva u pitanju.\nSaznajemo smo da su predstavnici nadležnog MUP-a već izašli na teren, te da je već obavješteno i nadležno Tužilaštvo, što je ohrabrujuće.\nPredstavništvo Fondacije u BiH već petu godinu poziva odgovorne vlasti širom zemlje da dosljedno implementiraju državni zakon, pružajući im pri tom značajnu savjetodavnu, tehničku ali i finansijsku podršku. Uprkos postignutim rezultatima u okviru ove podrške, bez jake i odlučne inicijative lokalnih vlasti, ova pomoć ne može biti potpuno iskorištena, niti problem može biti riješen.\nPredstavništvo apeluje na sve odgovorne institucije da istragu o ovom zločinu provedu do kraja i da javnost obavijeste o rezultatima, kao i da se maksimalno angažuju na provedbi Zakona i uspostavi sistema za upravljanje populacijom pasa kako psi ne bi ni živjeli na ulicama već jedino sa svojim odgovornim vlasnicima.


#gledanje krišom #jebanje #ohmibod #lovense\n#prsti u guzi #nabijanje prstiju #gledanje krišom #povlačenje\n#jebanje u guzu #lizanje #lizanje pičke #ženska dominacija\n#dildovanje #gledanje krišom #ljubljenje #prskanje\n#svršavanje #uživanje #snažno jebanje #lovense\n569l collecting for a sex show\n#svršavanje #duboko grlo #uživanje #masaža\n#sado-mazo #sisanje kite #uživanje #Cam2Cam Prime\n#jebanje u dupe #igranje #žudnja #ohmibod\n#pušenje kurca #igranje #stripovanje #lovense\n#jebanje parova #jebanje u stopala #drkanje #trljanje\n#pušenje kurca #svršavanje u usta #sisanje kite #drkanje\n#cumshot #dildovanje #uživanje #sisanje\n#svršavanje po licu #sisanje kite #dildovanje #sanjanje\n#sado-mazo #ručni rad #masturbacija #Cam2Cam Prime\n#pušenje #svršavanje po licu #jebanje dildoima #ejakulacija\n#sado-mazo #vođenje ljubavi #lizanje dlakave pičke #lovense\n#analna igra #razmenjivanje sperme #nabijanje pesnica #drkanje\nmasturbating naked : 665\n#jebanje parova #jebanje #lizanje #masturbacija\n#analna igra #pušenje cigareta #stripovanje #Igre\n#pušenje #sisanje kurca #jebanje u stopala #povlačenje\n#guza u usta #lizanje dupeta #pušenje kurca #žudnja\n#sanjanje #jebanje u stopala #vođenje ljubavi #lovense\n#jebanje u stopala #sisanje #zavođenje #prskanje\nFisting show! The whole hand (on the wrist) fits in the pussy!!! Remain 1517\n#masturbacija #bez jebanja #stripovanje #zavođenje\n#sisanje kite #dildo igra #dildovanje #jebanje u picu\n#svršavanje po dupetu #pušenje cigareta #lizanje pičke #lizanje pice\n#jebanje dildoima #nabijanje prstiju #ručni rad #drkanje\n[none] tokens for cumshow! [none] for goal!) lush rom 1 tkn\n#kamera šou #povlačenje #ženska dominacija #Igre\n#sanjanje #masaža #trljanje #trljanje pice\n#lizanje #pušenje cigareta #stripovanje #gutanje\n#analna igra #cumshot #sanjanje #ljubljenje\n#jebanje u dupe #duboko grlo #sanjanje #jebanje u stopala\n#prsti u guzi #gledanje krišom #bez jebanja #ženska dominacija\nHi, I'm Sonya ^^ Redecorating my apartment 853\n#sado-mazo #svršavanje #sperma po licu #trljanje\n#masturbacija #lizanje pičke #jebanje u picu #HD+\n#jebanje u dupe #stripovanje #lovense #HD+\n#dildovanje #uživanje #zavođenje #jebanje u picu\n#jebanje u guzu #dildovanje #masaža #zavođenje


Međutim Archives - Page 3 of 8 - FakeNews Tragač\nHome » Međutim » Page 3\nPortal FakeNews Tragač omogućava čitaocima da prijave vesti za koje sumnjaju da su lažne. Po prijemu prijave redakcija razmatra poslatu vest. Ukoliko je zaista lažna, objavljujemo analizu, a ukoliko nije, ili ukoliko je nemoguće doći do zaključka – informaciju o tome postavljamo na ovu stranicu.\nPutem formulara na sajtu dobili smo prijavu vesti pod naslovom „Velika Britanija bacila 250 novih respiratora iz Kine jer su opasni po život“, koja je objavljena na portalu MediaGroup. O ovom pitanju je na sličan način pisao i Gardijan, dok su zvaničnici reagovali vrlo neodređenim saopštenjem, u kom je navedeno da se model Shangrila 510 ne upotrebljava i da niko od pacijenata nije u riziku. Na osnovu svega toga, nema dovoljno elemenata na osnovu kojih bismo vest mogli da protumačimo kao netačnu.\nKao netačna nam je prijavljena vest sa portala Nova.rs, prema kojoj je glumica Rene Zelveger raskinula sa svojim sedmogodišnjim dečkom Dojlom Branhalom „za koga je tek nedavno saznala da je gej“. U propratnom komentaru se u prijavi navodi da „Doyle Bramhall II nije gej i nigde na netu se ne može naći ova informacija“. FN Tragač, sem u izuzetnim slučajevima, ne proverava vesti iz estradnih rubrika, niti ima kapacitete da utvrdi da li su ovi navodi portala Nova.rs zasnovani na istini.\nNaša čitateljka poslala nam je objavu sa Fejsbuk stranice RNP-F, prema kojoj je basista grupe Jorum Ibrahim Gokček preminuo je u bolnici od posledica štrajka glađu. „Na Fejsbuku se ova objava deli masovno već par dana, u cilju promovisanja duha revolucije, i kao što se vidi po samoj stranici, socijalizma. Meni deluje lažno, kao i većina objava sa ove stranice, pa bih Vas zamolila da proverite, čisto da se ne zavaravaju aktivni korisnici ove društvene mreže“, navela je čitateljka FN Tragača. Ipak, sudeći po objavama svetskih medija (1, 2), navedena vest je tačna.\nČitalac nam je putem Tvitera prosledio naslovnu stranicu magazina „Tajm“, s naslovom „Bringing the Serbs to Heel – A massive bombing attack opens the door to peace“, izrazivši sumnju u njenu autentičnost. Sajt ovog magazina ima pregled istorijata gotovo svih svojih naslovnih strana, pa je pretragom moguće utvrditi da je priložena naslovna strana zaista objavljena 11. septembra 1995.\nNVO „Tri tačke” zamolila nas je putem Tvitera da proverimo vest sa portala Gazeta prema kojoj su migranti razlupali pekaru u Beogradu, na Zelenom vencu. Novinar Tragača je nakon razgovora sa troje radnika pomenute pekare došao do zaključka da vest jeste napisana senzacionalistički i neprofesionalno, ali da je staklo izloga zaista puklo nakon što je – kako navode u pekari – jedan migrant nasrnuo na stranog državljanina.\nČitalac nas je zamolio da proverimo vest sa Monda pod nazivom „Saso Mange – čovek koji je mogao da nabavi sve”, uz komentar da je vest bazirana na prepisu „nebulozne definicije sa Vukajlije”. Redakcija Tragača smatra da se u ovom slučaju Mondo u dovoljnoj meri ogradio, navodeći u podnaslovu da je reč urbanoj legendi.\nPrethodna 1 2 3 4 … 8 Sledeća


Tag / Franc Bekenbauer / Vesti online\nSin legende nemačkog i svetskog fudbala Franca Bekenbauera, Stefan, preminuo je posle duge i teške bolesti u 46. godini, objavio je minhenski Bajern, za čiji je amaterski tim svojevremeno igrao.\n"Švajni, manje gledaj Anu, više igraj fudbal"\nPočasni predsednik minhenskog Bajerna Franc Bekenbauer rekao je za nemački "Pasuer Pres" da nije uveren da je Bastijan Švajnaštajger doneo pravu odluku prelaskom u redove Mančester junajteda.\nFIFA ukinula suspenziju Bekenbaueru\nBajern podržao Bekenbauera\nPredsednik Bajerna Karl Hopfner podržao je Franca Bekenbauera koga je FIFA suspendovala na 90 dana jer nije želeo da odgovara na pitanja u istrazi povodom optužbi da je Katar podmićivao kada je...\nBekenbauer odlučio da sarađuje u istrazi\nLegendarni nemački fudbaler Franc Bekenbauer promenio je odluku i odlučio da sarađuje u istrazi o ...\nBekenbauer suspendovan iz fudbala na 90 dana\nNemački velikan Franc Bekenbauer suspendovan je danas iz fudbala na 90 dana zato što nije sarađivao u istrazi o korupciji u kandidaturi za svetska prvenstva 2018. i 2020. godine.


[PREMIUM] Gosti bez osmorice! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Bet Info Fudbal Gosti bez osmorice!\n[PREMIUM] Gosti bez osmorice!\nOd 15 časova po našem vremenu sastaće se dve ekipe, a jedna će biti bez osmorice fudbalera. To je i više nego idealna prilika za njenog rivala da dođe do pozitivnog rezultata.\nU pitanju je 17. kolo italijanske “Serie A“, a od 15 časova po našem vremenu snage će odmeriti Udineze i Kaljari. Udineze se nalazi na 16. mestu na tabeli sa 15 osvojenih bodova iz 16 odigranih duela, dok se Kaljari nalazi na 5. mestu na tabeli sa 29 osvojenih bodova. Kako Udineze ima lošu, tako Kaljari ima dobru sezonu, bar za sad, a izostanci kod gosta mogli bi da utiču na dobru igru domaćina.\nZa Udineze neće igrati Samir (11n/0g/0a, centralni bek), dok za Kaljari neće igrati Lucas Castro (14n/2g/0a, centralni vezni), Luca Ceppitelli (10n/2g/0a, centralni bek, kapiten), Fabrizio Cacciatore (11n/0g/0a, desni bek), Valter Birsa (3n/0g/0a, ofanzivni vezni), Leonardo Pavoletti (2n/0g/0a, centarfor), Alessio Cragno (0n/0g/0a, golman), Robin Olsen (14n/0g/0a, prvi golman ekipe) i Nahitan Nández (18n/1g/3a, centralni vezni).\nMišljenje urednika: Pokušaćemo sa predlogom “W1” koji se plaća kvotom 1.70, jer smatramo da će Kaljari teško do pobede ovako oslabljen, i to na strani, a samo u tom slučaju, tip je gubitan.\nPrethodni tekstDijego Forlan započeo trenersku karijeru\nSledeći tekst[PREMIUM] Gosti bez šestorice, među njima bitni fudbaleri veznog reda i odbrane!


UOČI NOVE RUNDE PREGOVORA SDA I HDZ-a: Izetbegović i Čović u nemogućoj misiji | Slobodna Bosna\nUOČI NOVE RUNDE PREGOVORA SDA I HDZ-a: Izetbegović i Čović u nemogućoj misiji\nDanas će se u Sarajevu sastati stranački lideri SDA i HDZ-a, Bakir Izetbegović i Dragan Čović, a taj sastanak je Čović najavio prije dva dana u Mostaru nakon sastanka s hrvatskim premijerom Andrejem Plenkovićem.\nNa današnjem sastanku u Mostaru dvojica stranačkih lidera otvorit će najsporniju temu nakon rata između dva dominantna naroda u Federaciji BiH: izbor članova Predsjedništva BiH te izbor Domova naroda. I o jednom i o drugom problemu postoji nekoliko sudskih presuda što domaćih što međunarodnih sudova.\n“Mostarskim sporazumom” čelnici HDZ i SDA, u prisustvu specijalnog predstavnika EU Johana Sattlera, američkog veleposlanika Erica Nelsona, britanskog Matthewa Fielda, visokog predstavnika Valentina Inzka i šefice Misije OESS-a u BiH, Kathleen Kavalec, uz implementaciju presude Ustavnog suda za Mostar, u posebnom “Političkom sporazumu o načelima izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH”, iskazali su i opredijeljene za “implementaciju svih odluka Ustavnog suda BiH, kao i svih presuda Evropskog suda za ljudska prava koje se odnose na uklanjanje svih oblika nejednakosti i diskriminacije u izbornom procesu”.\nPrema saznanjima "Slobodne Bosne" pregovaračka platforma s kojom će Izetbegovići nastupiti u pregovorima s Čovićem zapravo je utvrđena puno ranije na nizu sastanaka sa nekadašnjim evropskim komesarom Štefanom Fileom. Riječ je o tzv. Fileovim principima oko kojih su se složili ne samo HDZ i SDA, nego i još nekoliko vodećih političkih stranaka koje danas obnašaju vlast ili su pak u opoziciji.\nIzetbegović smatra da BiH treba da pristupi izmjenama Izbornog zakona, kojim će biti sprovedene odluke Evropskog suda za ljudska prava i odluka Ustavnog suda BiH, a to će se, prema Izetbegoviću, uraditi na modelu koji je ranije započeo evropski komesar Štefan File kada je riječ o odluci Evropskog suda za ljudska prava.\nPuno veći spor od izbora članova Predsjedništva BiH bit će oko izbora delegata u Dom naroda. Lider HDZ-a insistira da se potpuno reformira Federacija BiH i to na taj način što bi prestala biti zajednica od 10 kantona i što bi postala zajednica tri ravnopravna konstitutivna naroda od kojih bi zaštitu svojih internacionalnih interesa ostvarivali preko Doma naroda. To načelno nije sporno, ali je sporan izbor članova Doma naroda jer Dragan Čović insistira da se napusti dosadašnji model koji predviđa izbor po jednog delegata iz svakog kantona, iz sva tri naroda, ako takav postoji u skupštini kantona i da se delegati biraju po matematičkom ključu tako što bi dominantna većina hrvatskih delegata dolazila iz Hercegovine, a srpskih delegata iz Livanjskog kantona odnosno Grahova i Drvara.\nNasuprot Čoviću Izetbegović će insistirati na primjeni dosadašnje prakse koja je uostalom zapisana i u važećem Ustavu Federacije BiH, a to znači da se iz svakog kantona bira po najmanje jedan delegat iz sva tri konstitutivna naroda.\nU ovom trenutku pregovaračke pozicije su toliko udaljene da se dogovor Izetbegovića i Čovića čini kao nemoguća misija.


Neimari umili stare zidine | Trebinje Live\nNeimari umili stare zidine\nPrvi dio rekonstrukcije zidina Starog grada u Trebinju, koja je otpočela polovinom februara, priveden je kraju.\nZavršeno je čišćenje i fugovanje zidina i zamjena oštećenog kamena, a radovi su finansirani iz gradskog budžeta sa 20.000 maraka.\nNačelnik Odjeljenja za prostorno uređenje Ljubo Milivojević ističe da je za rekonstrukciju kompletnih zidina Gradska uprava aplicirala za sredstva i prema stranim organizacijama.\n- Namjera nam je da nastavimo sanaciju, pa smo aplicirali prema inostranim fondovima, koji će, nadamo se, prepoznati kulturno-istorijski značaj i odobriti sredstva za završetak kompletnog projekta obnove vanjskog dijela zida. Za to je potrebno obezbijediti oko 150.000 maraka. Činimo sve kako bi ovaj kulturno-istorijski dio grada bio sačuvan - istakao je Milivojević.\nZidine Starog grada spadaju u istorijske monumente koje štiti Zakon o kulturnim dobrima RS, te su stoga i svi rekonstrukcijski radovi obavljani uz dozvolu i konsultacije sa Republičkim zavodom za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodnog nasljeđa.


Digitalna kolekcija - Biblioteka\nCelokupan materijal prezentovan u Digitalnoj kolekciji dostupan je za slobodno preuzimanje i korišćenje u nekomercijalne svrhe uz navođenje izvora: Digitalna kolekcija Biblioteke „Vlada Aksentijević“, Obrenovac, www.bibliotekaobrenovac.org\nBiblioteka zadržava pravo da uskrati korišćenje delova kolekcija ili celih kolekcija, u slučaju njihovog korišćenja za sticanje materijalne dobiti, narušavanja autorskih prava ili upotrebe u bilo kakvom negativnom kontekstu, koji ne odgovara njihovoj sadržini i formi.\nKorišćenjem digitalne građe pristajete na gornje uslove i slažete se sa pravilima korišćenja. Sve informacije sadržane u okviru Digitalne kolekcije, koje su prezentovane posredstvom originalnog digitalizovanog materijala, prenose se u svom izvornom obliku.\nBiblioteka „Vlada Aksentijević“, kao nosilac autorskih prava Digitalne kolekcije, ne snosi nikakvu odgovornost za tačnost informacija sadržanih u originalnim dokumentima u okviru Digitalne kolekcije, kao ni za sve eventualne posledice koje mogu nastati iz korišćenja i preuzimanja dokumenata sadržanih u kolekcijama.


Održan radni sastanak grupe za zaštitu i podršku djece općine Visoko – Amra Babić\nOdržan radni sastanak grupe za zaštitu i podršku djece općine Visoko\nU Maloj sali Općine Visoko danas je održan radni sastanak Grupe za zaštitu i podršku djece općine Visoko. Radi se o Grupi koja je formirana prije tri godine i kontinuirano vrši aktivnosti na zaštiti djece, ali i pruža podršku roditeljima kako bi što uspješnije odgovorili na sve izazove odgoja i obrazovanja u savremenom dobu.\n„Aktivnosti Grupe za zaštitu i podršku djece općine Visoko su podržane od strane Općine Visoko i organizacije World Wision – ureda u Zenici.\nNa današnjem sastanku planirali smo aktivnosti do kraja mjeseca septembra, do kada bi trebalo da se održi edukacija roditelja preko Islamske zajednice, odnosno prvo će predstavnici Islamske zajednice imati edukaciju na temu „Odgovorno roditeljstvo“, a nakon toga, oni će vršiti edukaciju za roditelje na istu temu.\nBiti će prezentirani i referalni mehanizmi zaštite djece na području općine Visoko i treba naglasiti da je svaka aktivnost korak naprijed ka sigurnoj zajednici za djecu.\nNadamo se da će u budućnosti općina Visoko dobiti status „Općina – prijatelj djece“, kazala nam je Jovanka Imamović – službenica za razvoj zajednice ispred organizacije World Wision – ured u Zenici.\nIstaknuta je odlična saradnja sa Općinom Visoko, a Lejla Bukva – članica Grupe za zaštitu i podršku djece općine Visoko, nam je, također, ponudila nekoliko dodatnih informacija:\n„Ova Grupa funkcioniše na način pomaganja djeci i roditeljima kako bi njihovo djetinjstvo bilo što sretnije i kako bi se djeca što bolje snašla u izazovima modernih vremena.\nGrupa je sastavljena od ljudi koji su kompetentni za rad sa djecom, predstavnika Policijske uprave, Centra za socijalni rad, Vrtića Visoko, skoro svih škola sa područja općine Visoko, tu su naravno i predstavnici Općine Visoko, a veoma nam pomažu i predstavnici World Wisiona, koji uglavnom finansiraju sve naše projekte“, izjavila je gospođa Bukva i nastavila:\n„Projekti su najčešće vezani za zaštitu djece, ukoliko postoji neki problem unutar porodice ili nastave.\nNastojimo da na pravi način pomognemo roditeljima da odgoje svoje djecu, odnosno sačuvaju ih od svega što nije dobro.\nGrupa se uglavnom sastaje jednom mjesečno i uvijek dogovaramo i realiziramo neke nove projekte.\nPosebno smo ponosni na rad sa učenicima – edukatorima na polju spriječavanja vršnjačkog nasilja.\nTakođer, jedan od najuspješnijih naših projekata je opremanje prostorije u MUP – u, u kojoj se saslušavaju djeca žrtve i djeca svjedoci određenih kriminalnih radnji ili zlostavljanja.\nPomogli smo djeci da sa što manje stresa prevaziđu taj period u svom životu, a trenutno radimo i na nabavljanu jednosmjernog stakla kroz kojeg djeca mogu prepoznati počinioca nekog kriminalnog djela a da u potpunosti budu zaštićena.\nRad ove Grupe treba da bude podržan i od strane šire društvene zajednice jer je naš rad dugoročan.\nRadimo i neke kraktoročne projekte na direktnoj finansijskoj pomoći, pomoći u liječenju ili nabavci školskog materijala i sl.\nKroz naše projekte roditeljima ukazujemo na sve opasnosti koje vrebaju djecu, jer roditelji vrlo često nemaju vremena, osjećaja ili sluha da ih prepoznaju“, poručila je gospođa Bukva.


KADA ME PUTIN POZOVE JA STOJIM MIRNO: Kadirov iskreno o odnosu sa predsednikom Rusije | Novosti.RS\nLIDER Čečenije Ramzan Kadirov ispričao je za televizijski kanal „Rusija 24“ kako je saznao da mu je ruski predsednik Vladimir Putin dodelio zvanje general-majora ruske Nacionalne garde, našalivši se da će nakon toga tražiti da mu bude uvedeno još više sankcija.\n- Javio sam se na telefon. Predsednik me je upitao da li sedim. Odgovorio sam sledeće: 'Kada razgovaram sa Vama, stojim mirno. Na to mi je rekao: 'Postoji razlog'. Pročitao je ukaz i čestitao mi je - istakao je Kadirov.\nPrema rečima šefa Čečenije, nakon toga će „tražiti više sankcija“ protiv njega i njegovog okruženja.\nNAPAD NA TRŽNI CENTAR U BERLINU: Ima povređenih (VIDEO)\n31. 07. 2020. u 16:07\nPOGINUO AMERIČKI MARINAC: Velika nesreća zadesila vojsku SAD\n31. 07. 2020. u 14:31\nIzvesno vreme pre toga, američki Stejt department je Kadirova uneo na spisak osoba umešanih u kršenja ljudskih prava.\nNjegovoj supruzi i ćerki takođe su uvedene sankcije.\nKao odgovor na to, lider Čečenije je uveo sankcije američkom državnom sekretaru Majku Pompeu i njegovoj porodici i otkazao poziv za posetu.\nVladimir Putin Rusija Čečenija Ramzan Kadirov


Odloženi porezi i doprinosi unose se u Obrazac PPP-PO - Pomoravski vodič - Pretraživač pomoravskog okruga\n29.01.2021. - Odloženi porezi i doprinosi unose se u Obrazac PPP-PO\nDatum objave: 27-01-2021\nOdloženi porezi i doprinosi unose se u Obrazac PPP-PO s obrzirom da se isti smatraju plaćenim u skladu sa Mišljenjem Ministarstva finansija broj: 011-00-24/21-04 od 18. januara 2021. godine, kao i saglasno članu 5. stav 2. Uredbe o postupku i načinu odlaganja plaćanja dugovanog poreza i doprinosa u cilju ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled bolesti COVID-19.\nPodsećamo da se Obrazac PPP-PO dostavlja najkasnije do 1. februara 2021. godine (rok je 31. januar 2021. godine, a kako ovaj datum pada u nedelju, rok se pomera na prvi radni dan).


Početna Proizvodi Brandovi Dockers\nDockers by Gerli ima desetljeća tradicije. 1973 osnivači Gosta Andersson i Bruno Heim prvi puta počinju sa prodajom sportskih tenisica uvezenih iz Španjolske. Dockers je garancija kvalitete i moderne cipele po pristupačnim cijenama. Danas, Dockers by Gerli proizvodi preko 100 stilova obuće po sezoni. Marka je preživjela promjene, ali što se nije promijenilo u 30 godina su: moderne cipele.\nZa suho vrijeme26\nŠtedite: 289,50 kn\nŠtedite: 173,70 kn\nDockers GOLDEN TAN\nŠtedite: 191,60 kn\nDockers tenisica Silver/White\nŠtedite: 140,70 kn\nDockers sandala Navy\nŠtedite: 116,70 kn\nDockers tenisica Black/White\nŠtedite: 77,80 kn\nDockers tenisica Navy\nDockers tenisica Khaki\nŠtedite: 93,80 kn\nDockers tenisica White\nDockers ženska gležnjača CHOCLOATE\nDockers ženska gležnjača GOLDEN TAN\nDockers ženska gležnjača SCHWARZ\nDockers ženska gležnjača KHAKI\nDockers ženska gležnjača COGNAC\nDockers ženska gležnjača BLACK\nPrikazano 1-24 od 28 1 2 Sljedeća


LŠ: Preokret u Madridu, Ronaldo srušio PSŽ, petarda Liverpula - SPORTSKI ŽURNAL\nLŠ: Preokret u Madridu, Ronaldo srušio PSŽ, petarda Liverpula\nParižani poveli preko Rabioa, ali su Kristijano Ronaldo i Marselo doneli pobedu Realu, puleni Jirgena Klopa razbili Porto u gostima\nFudbaleri Real Madrida pobedili su na svom stadionu Pari Sen Žermen posle preokreta sa 3:1 u prvoj utakmici osmine finala Lige šampiona.\nReal je posle primljenog gola pritiskao rivala, a do izjednačenja je došao u sudijskoj nadoknadi vremena i to iz jedanaesterca. Ronaldo je bio siguran izvođač penala za 1:1.\nFudbaleri Liverpula došli su nadomak plasmana u četvrtfinale Lige šampiona, pošto su u prvoj utakmici osmine finala u gostima pobedili Porto sa 5:0.\nGosti iz Engleske u drugom poluvremenu su rešili pitanje pobednika, a praktično i obezbedili plasman u četvrtfinale. Prvo je Mane u 53. povisio na 3:0, da bi Roberto Firmino u 70. doveo „crvene” do četiri gola prednosti.\nReal Madrid – PSŽ 3:1 (Ronaldo 45. penal, 83, Marselo 86 – Rabio 33)\nPorto – Liverpul 0:5 (Mane 25, 53, 85, Salah 29, Firmino 70)


Poskupljenje hrane u Americi u septembru izazvalo skok cena u velikoprodaji\nPoskupljenje energije i hrane je u septembru u Sjedinjenim Državama izazvalo skok cena u velikoprodaji. U današnjem izveštaju Sekretarijata za rad se navodi da su cene skočile za 0,8 odsto, odnosno da su za 6,9 odsto veće nego u istom mesecu prošle godine.\nIzvan promenljivog područja energije i hrane, cene su se sveukupno povećale za skromnih 0,2 odsto. Ekonomisti to nazivaju "osnovnom" stopom inflacije, a umerenost te stope znači da američka Centralna banka verovatno neće povećavati kamatne stope - da bi usporila rast cena.\nZamena mesta banaka\nU međuvremenu, "Benk of Amerika" (Bank of America) je objavila da je u trećem tromesečju ostvarila profit od pet milijardi i 900 miliona dolara, što je veliko poboljšanje u odnosu na gubitak od više milijardi dolara postignut u istom periodu prošle godine.\nMeđutim, banka je istovremeno pala na drugo mesto iza banke "Džej Pi Morgan Čejs" (JP Morgan Chase), koja sada raspolaže najvećom imovinom.\nTakođe danas, investiciona banka "Goldman Saks" (Goldman Sacks) je izvestila da je u trećem tromesečju izgubila 393 miliona dolara, jer su se smanjili prihodi od investicija zbog meteža na berzama. "Goldman" je u istom periodu prošle godine ostvario zaradu.


Vreme 1394 - Strip: Umrezenost nezavisnih\nAlternativni/andergraund stripovi vode paralelan život sa komercijalnim izdanjima. Pogrešno je smatrati ih nižom vrednosti na strip sceni\nStrip autori iz Srbije i šireg regiona Balkana postaju sve značajnija imena na svetskoj strip sceni. Njihovo prisustvo u stranim publikacijama, na festivalima i izložbama ukazuje na poštovanje koje svetska zajednica gaji prema ovdašnjim umetnicima. Moderne tehnologije komunikacija olakšavaju kohabitaciju stranih izdavača i domaćih autora. Nije potrebno emigrirati iz Srbije da bi se radilo za velike strane izdavače, a francuski Dargo, Solel, Delkur, italijanski Boneli, američki DC i Marvel, nameću se kao neke od glavnih težnji domaćih autora, pre svega zbog finansijske strane angažmana.\nMeđu neafirmisanim autorima preovladava usmerenje koje se uglavnom pokazalo kao najispravnije: uvežbavanje na manjim projektima i na domaćem terenu, uz prisustvo na brojnim domaćim i stranim festivalima, i razgranjavanje ličnih poznanstava – sve sa portfoliom u rukama – i angažman će pre ili kasnije doći. Naravno, ukoliko postoje talenat, strpljenje i spremnost za kompromise, konkretno: spremnošću autora da prilagođava stil i žanrovska opredeljenja tržišnim potrebama. Broj autora koji su na ovaj način uspeli da se afirmišu nije zanemarljiv.\nAli, ovaj tekst nije o njima.\nPostoje autori koji žele da se čvrsto drže ličnog umetničkog stava, kloneći se tržišnog mejnstrima, i to odavno. U Americi 60-ih i 70-ih brojni umetnici su bežali od usmerenja ka superherojskom, komercijalno dominantnom žanru. Termini "alternativni" i "andergraund" strip su se ustalili u terminologiji, opisujući umetnike koji su insistirali na ličnom grafičkom i narativnom pečatu, udaljenom od kanona mejnstrima. Uspeh Špigelmanovog magazina "RAW", a posebno njegovog Mausa, a zatim i radovi Roberta Kramba i mnogih drugih, promenili su alternativni strip. Maus je 80-ih pričom o holokaustu dosegao međunarodna priznanja pa i Pulicerovu nagradu – ovo je jedinstven slučaj da je ovakva nagrada dodeljena stripu, ali je i ohrabrio autore da nekonvencijalan crtež i snažna, nesvakidašnja priča mogu doneti uspeh.\nOd kraja 80-ih, a posebno tokom 90-ih, alternativni i andergraund strip je doživeo svetsku afirmaciju. Iako su ovi termini i dalje ustaljeni, prihvatljiviji naziv bi bio "nezavisan strip", jer odaje suštinu težnje autora – stvaranje sadržaja koji će biti nezavisan od komercijalnog mejnstrima. Rizik od ovakvog puta svakako postoji, jer samo izuzetna ostvarenja doživljavaju uspeh Špigelmana i Kramba, ili u našem slučaju Zografa, koji je prihvaćen i u svetskim razmerama. Jedan od načina da se rizik savlada je međusobna umreženost nezavisnih autora.\nNa prostoru Srbije i šireg balkanskog regiona, umreženost nezavisnih autora se najbolje ogleda u inicijativi "ComiXconnection", koja okuplja 58 autora iz pet zemalja: Srbije, Hrvatske, Slovenije, Mađarske i Rumunije. Prevashodna ideja "ComiXconnection" je da se stripska umetnost na području tih zemalja ne posmatra kao izolovani umetnički faktor, već da se uoče sve veze između širokog kruga stvaralaca, od kontakata i razmene ideja pa do međusobne promocije u publikacijama i na izložbama. Izložbe autora okupljenih oko "ComiXconnectiona" obišle su region i Evropu, a u Beogradu su predstavljeni 2015. godine u galeriji Progres. Podnaslov "ComiXconnectiona" je "strip, bandă desanată, strip, képregény, стрип", čime se ističe višenacionalno značenje ovog pokreta, koje u ovom slučaju ne razdvaja već ujedinjuje. Žiga Aljaž, Ivana Armanini, Kaja Avberšek, András Baranyai, Linda Barkász, Matjaž Bertoncelj, Primož Bertoncelj, Matei Branea, Nina Bunjevac, Miklós Fervidéki, Zoltán Fritz, Alexandra Gavrilă, Balázs Gróf, Ana Maria Guguian, Igor Hofbauer, Matej Kocjan, David Krančan, Miran Križanić, Tomaž Lavrič, Miroslav Lazendić – dr Gnoj, Vladan Nikolić, Aleksandar Opačić, Vladimir Palibrk, Vuk Palibrk, Damir Pavić – Septic, Mircea Pop, Radovan Raša Popović, Vančo Rebac, Iztok Sitar, Boris Stanić, Attila Stark, Wostok, Aleksandar Zograf i Miro Župa, samo su neka od imena koja čine ovu zajednicu.\nNovosađanin Dušan Durman (1985) jedan je od značajnijih autora zajednice "ComiXconnection", i dobar primer teze o živosti nezavisne strip scene. Kako kaže, stvarajući izmaštane i fantastične svetove, strip koristi kao bekstvo od stvarnosti. Deo opusa je objavljivao u vojvođanskom magazinu "Vzlet", namenjenom slovačkoj omladini. Tokom 2017. objavio je svoja dva najznačajnija grafička romana na engleskom jeziku Child of the Abyss i The Lost Land of Ian Worman, u kojima se poigrava lavkraftijanskim hororom i nekonvencijalnim grafizmom. Durmanov crtež je stilizovan i mračan, shodno temama koje obrađuje, a akcenat je na maštovitosti dizajna nestvarnih bića koje smešta u naš svet. Uz dosta crnih tuširanih površina, hororičnost je dodatno izražena tek povremenim pojavljivanjima pojedinih boja, najčešće crvene. Objavljuje strip na engleskom jeziku, što odaje želju da se dosegne specifična publika naklonjena žanru i nezavisnom stripu, koja nije nužno omeđena granicama i jezičkim barijerama. Lavkraftijanski horor – kao inspiracija, a ne derivat – jeste Durmanova opšta tema koliko i Špigelmanu holokaust. Nikakve odrednice ga ne mogu sputati unutar nacionalnih granica, što ga čini nezavisnim svetskim stripom, čija misija nije vođena isključivom komercijalnošću uspeha.\nAlternativni/andergraund stripovi vode paralelan život sa komercijalnim izdanjima. Pogrešno je smatrati ih nižom vrednosti na strip sceni, što najbolje dokazuje njihov društveni značaj. Jer, oni osnažuju strip nekonvencionalnim pristupom i ispitivanjem dometa devete umetnosti.