NUNS i NDNV: Vladino saopštenje je skretanje pažnje s državne operacije ubijanja medija | Insajder\nNUNS i NDNV: Vladino saopštenje je skretanje pažnje s državne operacije ubijanja medija\nU pitanju je jeftina, kako se navodi u saopštenju, manipulacija koja služi da se skrene pažnja sa državne operacije ubijanja medija i medijskih sloboda u Srbiji, koja preti da celu medijsku scenu pretvori u Pink i Informer. “Vlada nije odgovorila niti na jedno od gorućih pitanja i problema u medijskoj sferi koje novinarska i medijska udruženja dugo već postavljaju i javno označavaju, a koji za posledicu imaju, između ostalog, i gašenje Vranjskih”, saopštavaju udruženja.\n“Vlada Srbije u saopštenju jasno pokazuje da novac građana kojim se interveniše u medijsku sferu shvata kao svoju privatnu prćiju i da ga, shodno tome, troši kako joj padne na pamet. Podsećamo da u pitanju nije Vladin novac već poreskih obveznika i da njime, prema zakonu, ne bi trebalo da se finansiraju mediji nego javni interes u sferi javnog informisanja, a da o kvalitetu predloženih projekata treba da odlučuju nezavisne, stručne komisije. To što predstavnici vlasti ne shvataju smisao Zakona o javnom informisanju i medijima pokazuje ne samo ovo saopštenje nego i to što je vlast ovaj proces pretvorila u svojevrsnu karikaturu, odnosno u mehanizam za finansiranje režimskih medija koji igraju ulogu njene PR službe, a da članove komisija čine, u velikoj većini, nestručne i politički instruisane osobe koje samo izvršavaju prethodno donesene političke odluk”, saopštavaju NUNS i NDNV.\nUdruženja podsećaju da su na ovogodišnjem konkursu za javno informisanje u Vranju dva najznačajnija i najprofesionalnija medija u tom gradu, Vranjske i OK radio dobili minorna sredstva, koja su i odbili da prime, dok je, kako se ističe, "stručna komisija" novac dodelila medijima bliskim vlasti.\n"Kriju se podaci u finansiranju podobnih medija"\n“TV Vranjska plus je recimo dobila više od 40 odsto ukupno opredeljenih sredstava, odnosno 6,3 miliona dinara. Ta televizija je osnovana pre nešto više od godinu dana, a vlasnica je Mirjana Dodić, bivša portparolka SNS-a u Vranju”, navodi se u saopštenju.\n“Konkurs u Vranju je, dakako, samo vrh ledenog brega, a stručna javnost već godinama upozorava da se u procesu konkursnog sufinansiranja javnog interesa u medijima primećuju mnogobrojni problemi – skoro da nema ništa osim problema – koji za posledicu imaju da se najbolji predlozi projekata odbacuju, a finansiraju režimski i tek osnovani, takođe vlasti bliski mediji. Novac građana koju vlast troši na svoje samoreklamiranje kroz ovaj mehanizam meri se milijardama dinara. Samo u periodu od aprila 2015. do aprila 2016. godine, prema nalazima Medijske koalicije, država je potrošila više od dve milijarde dinara za medijske konkurse”, poručuju udruženja.\n“Dok guši medije koje nisu bliski vlasti, onemogućava im pristup sredstvima građana namenjenim javnom interesu i šalje sve moguće inspekcijske službe, sa namerom da ih konstantno finansijski iscrpljuje i onemogućava normalan rad – vlast svoje medije finansira i putem javnih nabavki, kao i preko javnih preduzeća. Prema nedavno objavljenom istraživanju Transparentnosti Srbije, mnoga javna preduzeća sklapaju ugovore o saradnji sa medijima, a značajna sredstva se prelivaju iz javnih preduzeća i kroz ugovore o sponzorstvima. Dodatno je zabrinjavajuće to što mnoga javna preduzeća kriju podatke o finansiranju medija”, ističe se u saopštenju.\nUdruženja navode i da Vlada ne spominje ni tržište oglašavanja koje, takođe, kontroliše preko sebi bliskih marketinških kompanija.\n"Vlast reketira kompanije"\n“Vlast praktično reketira kompanije, terajući ih da novac za reklame troše u režimskim medijima. Vlast je proizvela takvu atmosferu da i mala lokalna privatna preduzeća odbijaju da se reklamiraju u 'nepodobnim medijima', jer mogu doživeti čitav niz neprijatnosti, kao što su recimo veoma frekventne posete inspekcija, ali i mnogobrojne druge probleme u poslovanju”, navodi se.\nUdruženja saopštevaju da će “Vlada Srbije naravno reći da ona nema uticaj na to”, ali je, prema navodima iz saopštenja, više nego jasno da “i serija suludih presuda protiv nerežimskih medija predstavlja politički pritisak na medijske slobode, kao i odsustvo bilo kakvih sankcija za one koji novinare tih medija napadaju, prete im smrću i zastrašuju”.\nNUNS i NDNV poručuju da bi dugo mogli ovako da nabrajaju, pa i da spomenu da je nerežimskim medijima otežan put do informacija, da im se zabranjuje prisustvo na konferencijama za novinare, da se u sferi pristupa informacijama od javnog značaja dešavaju mnogobrojni retrogradni postupci, da se režimski mediji finansiraju državnim novcem i preko povezanih firmi, da se režimski novinari zbrinjavaju i direktnim ugovorima sa državnim institucijama, itd, itd.\n“Da ne spominjemo i nakaradnu privatizaciju medija, koje su pokupovali stranački tajkuni SNS-a ili evidentno kršenje brojnih zakona u slučaju Tanjug, koji se takođe finansira milionskim iznosima državnog novca. Ali sigurni smo da ni na jedno od takvih pitanja Vlada neće odgovoriti, upravo zato što je ona generator svih nabrojanih problema”, poručuju udruženja.


Radić i Antić o budžetu i reakcijama Ministarstva odbrane | N1 Srbija\nAntić: Direktor VBA i Vulinov pomoćnik da odgovore da li su u sukobu interesa\n08.01.2019. |11.47 |\nPlata pripadnika vojske danas nije onakva kakva je zakonom predviđena, 81 odsto pripadnika VS prima platu manju od prosečne, a i u novom budžetu ljudski resurs nije prioritet, kaže Novica Antić iz Vojnog sindikata Srbije. Vojni analitičar Aleksandar Radić osvrće se na Ministarstvo odbrane i kaže da svaku kritiku tretira kao napad na vojni sistem.\nAntić je naveo da ima i pitanje za direktora VBA - da li je u sukobu interesa "pošto je direktor VBA, a ujedno i predsednik UO Srpske banke, u kojoj, kakva slučajnost, (Yugoimport) SDPR ima vlasništvo od 23 odsto". Isto tako on tvrdi da je pomoćnik ministra odbrane Nenad Miloradović u sukobu interesa "jer je, s jedne strane, u SDPR, i prodaje oružje, a s druge strane u Ministarstvu odbrane odlučuje o tome šta će vojska da kupi".\nVojni sindikat Srbije uputio je pismo ministru odbrane Aleksandru Vulinu sa pitanjem da li je ministarstvo koje vodi bankrotiralo, navodeći da je ugrožena egzistencija pripadnika Vojske Srbije. Kao dokaz za ove tvrdnje izneli su podatak sa sajta Narodne Banke Srbije i blokadu računa i sms poruku tvrdeći da su pripadnici Vojske Srbije poslednju platu i naknade primili sa računa Centra za zaštitu odojčadi, dece i omladine.\nPredsednik Vojnog sindikata Srbije Novica Antić kaže da se radi o novembarskim platama, primljenim u decembru, i da je na sms porukama i na izvodima iz banaka stajalo da su dobili platu sa nekih drugih računa. "Ako imate rešenja za naknade za dete, a niste ih primili, ako ministar neće da isplati novogodišnje čestitke za decu starosti do 15 godina, a to mu je obaveza po posebnom kolektivnom ugovoru, onda je logično da pitamo da li je Ministarstvo odbrane bankrotiralo", rekao je Antić. On je naveo da je logično da strahuju za egzistenciju, jer ne znaju šta će biti sa decembarskom platom, kad su novembarsku platu primili sa drugih računa.\nVojni analitičar Aleksandar Radić kaže da su dokazi jasni i da tu nema ništa sporno. Istakao je da je u javnosti došlo do jedne haotične situacije, u kojoj Ministarstvo odbrane negira svojim saopštenjima sve izjave i saopštava da su zlonamerni ljudi koji kritikuju, tretirajući kritiku kao napad na vojni sistem. I to me zabrinjava kao građanina, dodao je. "Ako kažete da postoje problemi oko tog novca, onda je to kod nas postalo, maltene, kao neprijateljska delatnost". Radić naglašava da se sve predstavlja kao napad na vojsku, iako se zapravo radi samo o ukazivanju na ozbiljan problem.\nNa sajtu Narodne banke navedeni su svi računi ovog Ministarstva i pored većine piše "ovaj račun ne podleže blokadi". Upitan kako može Ministarstvo odbrane da bankrotira, Radić kaže da i ne može, ali da je očigledno da troši mnogo više para nego što je bilo predviđeno. Pokazne vežbe, ne one redovne, dvostrane, već one koje se pokazuju na televiziji, naročito one izvedene u novembru koje očigledno nisu unapred planirane, koštaju, dodaje gost Novog dana. Kaže da se to pokušava premostiti time što je znatno uvećan budžet (vojni) za ovu godinu.\nMeđutim, Radić ističe kao čudno to što godinama unazad postoji veliki nivo vanbudžetskog finansiranja vojske. Najveći troškovi su, dodaje, bili personalni troškovi - plate, nadoknade, a šta pretekne za obuku, naoružanje i opremu... Od decembra 2016. potpisuju se stalno novi ugovori, do tada se još znalo za ugovore o kupovini migova 29 i helikoptera H145M, a od tada od zvaničnika imate podatak da se kupuje naoružanje, a ne zna se ni datum, koliko je to koštalo, pod kojim uslovima, kaže Radić. "Odjednom je ubrizgan vanbudžetski novac u te nabavke, on ne postoji nigde izražen u vojnom budžetu. U budžetu za 2019. je stvorena jedna nova situacija, taj novac je izražen i preko 270 miliona evra se troši za nabavke."\nRadić kaže da je idealno, na primer, za visokorazvijene zemlje da izdvajanja za nabavke budu 20-ak odsto. Kaže da je interesatno da je u našem budžetu za 2019. namenjeno za nabavke 36,9 odsto, a da se prepolovljava nivo novca koji odlazi na personalne troškove. Mi ne znamo koliko je Srbija potrošila za nabavke tokom 2017. i 2018, mi imamo samo tumačenja, ističe Radić. On kaže da podržava modernizaciju, ali da mora da postoji kadar, jer vojsku čine ljudi, a ne sredstva tehnike, a ljudi su demotivisani platama, statusom, i na kraju krajeva arognacijom koja se stvara prema njima. "Živimo u aparatu stvaranja medijske slike o vojsci u kojoj jedna ličnost, recimo ministar odbrane, i pored njega pomoćnik (Nenad) Miloradović, koriste vojsku kao privatno sredstvo za medijsku afirmaciju", kaže Radić.\nAntić, govoreći o budžetu, smatra da on nije precizno isplaniran i da nije transparentan. Vojska mora da zna šta nabavlja, kako oprema vojsku u narednih pet, šest ili 10 godina, ističe. Navodi da za to vreme odlaze ljudi, naročito u poslednje tri godine, i da ih nema dovoljno ni da se postojeća oprema održava. "Pri tom niste planirali sredstva za regres, topli obrok, druge naknade koje pripadaju ljudima po zakonu".\nAntić ističe i to da su u oktobru (jedna tranša je bila u martu, druga je trebalo da bude u oktobru) rekli da nema novca za subvencionisane stambene kredite, a ljudi su već ušli u proces, dali kapare. To subvencionisanje potpuno je ukinuto u 2019, dodaje.\n"Plata pripadnika vojske danas nije onakva kakva je zakonom predviđena. I dalje nemamo zakonski minimum. Osnovica za obračun plate treba da bude 75 odsto od republičkog proseka, mi imamo 81 odsto pripadnika Vojske Srbije koji primaju platu manju od prosečne u Srbiji. Samo oficiri visokih činova imaju platu iznad toga - potpukovnici, pukovnici, generali", kaže Antić, dodajući da govori o plati, ne o naknadnim dodacima.\nPri tom, naši pripadnici ne primaju troškove prevoza u realnom iznosu, nego su oni limitirani, nemaju plaćeni noćni i prekovremeni rad, rade 500 sati mesečno, nemaju regres i topli obrok, a odvojeni su od porodica i po 250 dana u godini, ističe.\nAntić navodi da, gledajući budžet, ljudski "resurs" nije prioritet.\n"Oduzimanje telefona - demonstracija sile i pritisak na ljude"\nVojni sindikat Srbije obavestio je javnost da je, odmah po okončanju mandata Poverenika za zaštitu podataka o ličnosti, ministar odbrane Aleksandar Vulin ponovo naložio oduzimanje telefona od pripadnika vojske koji ulaze u vojne objekte. Antić ističe i da je naloženo ostavljanje pristupne šifre, a zašto - da je to pitanje za direktora VBA (Đuro Jovanić).\n"Za njega imamo i pitanje da li je u sukobu interesa - pošto je direktor VBA, a ujedno i predsednik UO Srpske banke, u kojoj, kakva slučajnost, (Yugoimport) SDPR ima vlasništvo od 23 odsto", navodi Antić.\nNa taj način, upozorio je ranije sindikat, Ministarstvo odbrane opet krši zakone, ali i rešenje Poverenika kojim im je to striktno zabranjeno. Antić kaže da je tada MO našlo modus - naredili su pripadnicima vosje da daju "dobrovoljnu" izjavu kojom će omogućiti organima komandovanja da uzme mobilni telefon i ostvari uvid u sadržaj. A sada su, prenosi, našli drugi način. "Sada su zabranili da se unose u određene zone gde se obrađuju tajni vojni podaci, a onda su rekli - sve kasarne i svi objekti su zone gde se obrađuju tajni vojni podaci".\nAntić kaže da mogu samo da obeveste kolege da su dužni da takvo naređenje odbiju, jer zakon jasno kaže da naređenje koje predstavlja krivično delo ne treba da se izvrši i niko za to ne sme da bude sankcionisan. "I da ih pozovemo da, ako se to desi, mogu da se obrate pravnoj službi našeg sindikata".\nRadić je rekao da je to napad na Vojni sindikat Srbije, jer su preko njih dolazile informacije do medija koje su bile neprijatne za ministra odbrane i njegovo okruženje, koje su ih kompromitovale da krše zakone i ne drže se pravila igre. "I koji je odgovor na to - hajde lepo da mi pritisnemo sistem, da ljude zastrašimo, da demonstriramo silu..."\nRadić navodi da je to sve počelo kad je 2016. Vojni sindikat Srbije organizovao prvi javni protest u centru Beograda, i podseća da su se tada pojavili snajperisti na okolnim zgradama. "Neko je svoje ljude video kao potencijalne neprijatelje. E ti ljudi, koji su napravili takvu procenu, da pripadnik vojske može da ugrožava bezbednosni sistem zato što je izašao na ulicu i rekao - mi imamo neka prava - e, takav način razmišljanja dovodi do sve veće radikalizacije i stava da je svako ko ima kritičko mišljenje je neprijatelj i do tog stava - hajde da vidimo mobilne telefone", kaže Radić.\nOn navodi da je jedan nivo priče da postoje tačke gde se ne unosi mobilni telefon i to je jasno, ali da je ovo sasvim drugi nivo. Ovo je, zaključuje, demonstracija sile i pritiska na ljude.\nO "Lazaru" i "sukobu interesa Nenada Miloradovića"\nRadić kritikuje i finansiranje projekta "Lazar", i podseća da je to trebalo da bude zajednički projekat MO i SDPR, a da sada postoji jedno tumačenje da je to "donacija države".\n"Trgovci odlučuju, a ne struka, šta je vojsci potrebno", naglašava vojni analitičar.\nAntić smatra da na tom projektu neko debelo zarađuje i da se sve svodi na zloupotebu budžetskih sredstva. Odluke o nabavci vozila "Lazar", dodaje, nisu bile transparente. Nekada je odluke o nabavci donosio Vojno-tehnički savet, ali prošle godine je izmenjen zakon, podseća. "O nabavci sada odlučuje isključivo ministar odbrane, koji vidimo da je laik kad je u pitanju vojska. Zatim imamo gospodina (Nenada) Miloradovića, koji je u sukobu interesa, čak i Agencija za borbu protiv korupcije ima otvoren predmet o tome da li je u sukobu interesa... Jer on je, s jedne strane, u SDPR, i prodaje oružje, a s druge strane u Ministarstvu odbrane odlučuje o tome šta će vojska da kupi", naglašava Antić.\nRadić kaže da je u listu Danas objavljena, vrlo argumentovano, zabrinjavajuća informacija, kako je Miloradović izneo tehničku dokumentaciju za proizvodnju samohodne haubice Nora u stranu firmu, u Federaciju BiH, i nema reakcije na to.\nAntić o razrešenju\nGovoreći o svom razrešenju, Antić kaže da je prvostepeno rešenje primio 3. januara, i da sledi period žalbe, ali da očekuje brzu drugostepenu odluku. Navodi da je to sve pokazatelj ozbiljne diskriminacije, jer zakon i međunarodne konvencije jasno kažu da predsednik sindikata ne može da bude otpušten sa rada zbog toga što zastupa interese sindikata.\n"Vojni disciplinski sud je odlučio da ja izgubim čin, a to je kao kad lekar izgubi licencu, a to povlači gubitak službe u vojsci. Kao razlog je naveden govor i zastupanje interesa sindikata u javnosti, koji ne poznaje nijedan zakon u vojsci", navodi Antić.\nVojni disciplinski sud, pojašnjava, je disciplinska komisija i može da pozove nekog ako se povredi vojna disciplina unutar službe, a ne može da pozove i odlučuje o nekom kad je u pitanju posebno pravno lice, kakvo je sindikat.\nVojni sindikat Srbije Vojska Srbije Ministarstvo odbrane Aleksandar Vulin Aleksandar Radić Novica Antić plate vojnici VBA SDPR\nNeko laik, neko u sukobu interesa a Srbija se naoružava! Neka smo mi naoružani,nikad se ne zna!


Objekti za konjicke trke - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 22-10-2019, 11:49 AM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Maturski radovi / Objekti za konjicke trke\nObjekti za konjicke trke\nSportski objekti (objekti fizičke kulture) u tehničko-arhitektonskom smislu podrazumeva sve prostore i površine otvorenog ili zatvorenog građevinskog oblika, namenjene održavanju određenih aktivnosti (vežbanje, treniranje, takmičenje, razonoda), ubrajajući tu prateće pomoćne prostore, gledališta i slično. Sportski objekti mogu da budu arhitektonski projektovani i izgrađeni za posebne namene kakvi su javni bazeni za plivanje, projektovani za samostalno usmerenu ili spontanu aktivnost kakvi su parkovi ili samo prirodni resursi pristupačni publici kakvi su rečne obale, šume, plaže, planine.\nSportski objekti takođe mogu da budu projektovani i izgrađeni kao višenamenski kompleksi sa raznovrsnom opremom i instalacijama kakve su sportske hale, stadioni, rekreativni centri, školski objekti za fizičko vaaspitanje i slično. Sportski objekt je infrastruktura/ materijalno-tehnička baza programiranja i proizvodnje/ isporuke programa sportskih aktivnosti različitim sportskim publikama.\nNakon izgradnje sportski objekt dospeva u delokrug menadžmenta koji organizuje programiranje i kadrovsko ekipiranje, proizvodi dohodak, svodi rashode na najmanju moguću meru i stvara sisteme menadžmenta unutar ograničenja koje postavlja arhitektonski projekt objekta.\nUpravljanje sportskim objektima obuhvata niz aktivnosti koje se odnose na funkcionisanje unutrašnje strukture svake organizacije orijentisane tržišnim ciljem: upravljanje ljudskim resursom, proizvodnim procesom i matrijalima, marketingom kao i finansiranjem i rizikom. Jezgro sportske organizacije čini sistem upravljanja operacijama (proizvodnjom sportskih programa i usluga). Taj je proces povezan sa okruženjem sportske organizacije tokom materijala (sportske opreme, rekvizita, energije i slično) u inputu i finalizovanih programa/ usluga i informacija u outputu.\nSistem marketinaga uspostavlja povezanost sportske organizacije sa njenim okruženjem (tržištem) realizujući tok narudžbina: narudžbina kupaca (klijenata, publike) u inputu, i reklama, promocije novih usluga (priredbi, vežbačkih programa) i prodajne aktivnosti u outpotu. Sistem finansiranja i računovodstva ima funkciju održavanja toka gotovine (novca) naplate u inputu i isplate u outputu. Informacioni sistem povezuje tri prethodna sistema u jedinstvenu svrsishodnu celinu poslovne organizacije. Input ovog sistema su informacije o politici funkcionisanja i razvoja upravljačkog sistema u globalu, o njegovim ciljevima i opštim performansama (radnim karakteristikama) uspeha. Output čine povratne informacije o posmatranoj sportskoj organizaciji značajne za njeno nalogodavno okruženje.\nUzroci sportskog nasilja su sociološke i psihološke prirode (mladi mačo muškarci, nezaposleni, koji veruju da im društvo nije pružilo priliku da se dokažu) ali ih treba tražiti i u lokaciji i arhitektonskim rešenjima sportskih objekata. Klasične tribine na stadionima, koje omogućuju pristup publici na teren, su glavni uzrok male mogućnosti kontrolisanja publike. Nekontrolisan pristup mase gledalaca u stadione i sale bez numerisanih sedišta je još jedan od važnih razloga nedovoljne bezbednosti sportskih objekata.\nUpravljanje masom - radi zaštite imovine i pružanja konfora i bezbednosti štićenika (patrons - gledaoci, učesnici, specijalni gosti i sl.). Ova politika u menadžmentu sportskog objekta teži upravljanju a ne kontroli mase. Jedan od ključnih aspekata upravljanja masom je "predvidljivost" povreda i ekscesa koji mogu da za posledicu imaju ugrožavanje štićenika od trećih lica kao i pravnu (krivičnu) odgovornost menadžmenta zbog nepreduzimanja mera bezbednosti (nemarnosti). Svaki element događaja od uređenja sportskog objekta do igre po sebi čini deo upravljanja masom.\nFunkcionisanje sportskog objekta obuhvata kompleks procesa proizvodnje niza glavnih (sportskih, rekreativnih...) i dopunskih (ugostiteljske usluge...) programa odnosno usluga. Upravljanje ovim procesima zahteva niz aktivnosti: kontrola kvaliteta usluga; održavanje opreme; pronalaženje optimalnog miksa programa/ usluga koji nastoji da rasporedi raspoložive ljudske, materijalne i vremenske resurse na različite programe aktivnosti; unapređivanje rada, optimizacija operativne efikasnosti putem smanjenja vremena, napora i troškova.\nSvi navedeni postupci pretpostavljaju raspoloživost zaliha materijalnih elemenata procesa rada. U sportskom objektu postoji postoji više materijalnih komponenti (zaliha) raspoređenih u nekoliko vrsta:\n•Sirovine kao najprostiji oblik materijala koji, pre upotrebe, zahteva preradu u samom objektu;\n•Poluproizvodi, materijali najčešće u vidu rezervi delova nekih komplesnijih proizvoda;\n•Gotovi proizvodi, materijali i dobra spremni za neposredno korišćenje;\n•Trajna dobra, nekretnine i oprema koji pružaju usluge tokom dugog perioda;\n•Zalihe običnih dobara koja nisu deo osnovnog procesa proizvodnje ali na neki način omogućuju njegovu realizaciju.\nUpravljanje materijalima i dobrima u sportskom objektu je uslov njegovog efikasnog i ekonomičnog funkcionisanja i obuhvata: nabavljanje, skladištenje, kontrolu, kao i\nAkt o proceni rizika za aparat za elektrolučno zavarivanje derrick 0 2,300 08-02-2013 01:13 PM\nSportski objekti u kojima se igra fivb svetska liga Dzemala 0 2,344 25-06-2010 01:49 PM\nSavremeni stajski objekti Dzemala 0 1,401 24-06-2010 04:14 PM\nObjekti za uzgoj kunića Dzemala 0 2,702 23-06-2010 11:17 PM


Nezvanično najavljen još prošle godine, pa “teaser” kampanjom u vreme ovogodišnjeg Super Bowla i zvanično potvrđen, sada je napokon potpuno otkriven – 100% električni Hummer postaće stvarnost već sledeće godine. Američki GMC na svom YouTube kanalu održao je premijeru svog prvog “električnog super pikapa”, po imenu Hummer EV Edition 1.\nHummer Edition 1 imaće novu tehnologiju baterija Ultium i predstavljaće General Motorsovu treću generaciju električnih vozila (EV).\nNovi Hummer na baterijski pogon pokreću tri elektromotora ukupne snage 1.000 KS i obrtnim momentom od gotovo 15.600 Nm, što će mu omogućiti ubrzanje od 0 do 100 km/h za oko tri sekunde. Budući da ima ovakve “sportske” karakteristike i oblik pikapa (umesto zatvorenog terenskog SUV-a), jasno je da su u GMC-u ozbiljno shvatili “pretnju” Teslinog Cybertrucka i da njime žele da se bore za naklonost kupaca, pre svega u SAD. Konkurencija se zaoštrila i pojavom Riviana i planovima za elektrifikaciju Forda F-150, tako da se kroz narednih nekoliko godina očekuje prava “poplava” potpuno električnih pikapova.\nGMC u ovu tržišnu utakmicu ulazi s prepoznatljivim brandom i pomenutom impresivnom snagom elektro pogona. Nadalje, kupcima će nuditi i autonomiju od preko 560 kilometara, mogućnosti autonomne vožnje, brzo punjenje na punjačima od 800V, kao i mogućnost bočnog kretanja “poput raka”. To će biti ostvareno zakretanjem i zadnjih točkova, pa će poveći Hummer moći vrlo lako bočno da se parkira ili da se izvuče sa kakvog teškog terena.\nStandardna oprema uključuje 12,3-inčni elektronski sklop instrumenata i 13,4-inčni medijski sistem, digitalni ključ, 35-inčne točkove, krov sa uklonjivim pločama, električni zadnji prozor i zadnja vrata sa šest različitih položaja.\nOd ostalih zanimljivosti ističe se futuristički enterijer koji i dalje ostavlja utisak da je reč o terenskom vozilu, ali sasvim nove generacije. Tu je i panoramski krov čiji paneli mogu potpuno da se uklone pa se tako ovaj pikap pretvara u veliki otvoreni buggy. Krovni paneli po potrebi mogu da se smeste u prednji prtljažni prostor.\nDostupne opcije uključuju upravljanje na svim točkovima prednjim i zadnjim upravljačem pod istim uglom pri malim brzinama, prilagodljivo oslanjanje sa režimom povećanja visine vožnje, zaštitu voznog sistema i prednje i zadnje kamere sa funkcijama „virtuelnog posmatrača“ u realnom vremenu.\nNajavljen je i sistem brzog punjenja: nakon 10 minuta povezivanja sa punjačem, baterija će da se dopuni dovoljno da Hummer EV pređe razdaljinu od 160 km.\nPrvi model, s oznakom 2021 - GMC Hummer EV Edition One biće dostupan na jesen sledeće godine po ceni od 112.595 dolara. Ovo je najskuplja modifikacija dostupna kupcima.\nKompanija već najavljuje kako će kroz godine nakon 2021. u prodaju da pušta nove iteracije, pa će ona s oznakom 2022 koštati ispod 100.000 dolara, 2023. godine očekuje se da početna cena padne na 90, a 2024. godine na 80 hiljada američkih dolara.


Svaki peti građanin Srbije sigurno se neće vakcinisati protiv korona virusa • Šta Srbija misli?\nNjihovi odgovori naknadno su stratifikovani prema polu, uzrastu, oblasti prebivališta, stečenom obrazovanju i prethodnom glasanju. Margina greške uz interval poverenja od 95% iznosi +/- 3% na procenat proporcije 50%, dok je na 5% margina +/- 1,3%.\nVakcinacija i korona virus\nDa se vlast u Srbiji iznenađujuće dobro snašla u borbi protiv korona virusa smatra 25% ispitanika, dok je 22% onih koji su očekivali dobar angažman vlasti. Očekivano osrednji rezultat vlast je pokazala po mišljenju 28% ispitanika, dok je broj onih koji angažman vlasti ocenjuju kao očekivano loš 17%. Iznenađujuće loše se vlast ponela u ovoj borbi prema mišljenju 8% ispitanika.\nKada se isto pitanje postavi za proces vakcinacije protiv COVID-19, dobijamo rezultat da je čak 52% građana iznenađeno dobrim angažmanom vlasti, dok je očekivano dobro odreagovala po mišljenju njih 12%. 19% smatra da je vlast očekivano osrednje sprovela proces vakcinacije, 11% smatra da je to učinjeno očekivano loše, dok je 6% onih koji smatraju da je angažman vlasti po ovom pitanju iznenađujuće loš.\nIspitanicima je postavljeno i pitanje koje se tiče ličnog stava o vakcinaciji, a rezultati su sledeći: 51% njih je primilo vakcinu, ili će primiti bilo koju vakcinu, 29% još uvek nije sigurno i zna da pojedine vakcine sigurno ne bi primili, zbog zdravstvenih problema 2% ne sme da primi vakcinu, a 18% oštro se protivi vakcini.\nNajveći broj onih koji su primili vakcinu ili će primiti vakcinu nalazimo među najmlađima (18 – 29 godina) i najstarijima (60+), a najmanje ih je među srednje obrazovanim građanima.\nDa se sutra održava referendum o ulasku Srbije u EU, 38% građana bi sigurno glasalo za ulazak, a 20% protiv. Od 42% njih koji su manje sigurni u svoj stav, 28% bi verovatno glasalo za ulazak, a 14% bi verovatno bilo protiv. Najviše pobornika EU ima među onima starosti od 45 do 59 godina (42% sigurno za), a najmanje među onima koji su za generaciju mlađi (30 – 44 – 34% za). Kada je u pitanju obrazovanje, najviša podrška pristupanju EU vidi se kod ispitanika sa obrazovanjem većim od srednjeg.\nDa građani sutra odlučuju o ulasku u NATO pakt, protiv bi sigurno bilo njih 49%, a sigurno bi za bilo njih 9%. Od onih manje ubeđenih u svoj stav 27% bilo bi verovatno protiv, a 15% verovatno za. Slično kao i kod EU, najveća podrška ulasku u NATO može se primetiti kod onih između 45 i 59 godina i kod onih sa višim i visokim obrazovanjem, dok je ona najniža kod ispitanika između 30 i 44 godina i manje obrazovanih.\nGrađane smo pitali i za njihovo mišljenje o potencijalnom rešenju kosovskog pitanja. Pred njima se našlo sedam eventualnih rešenja, a pitali smo ih da li bi takvo rešenje podržali na referendumu.\nBezuslovno priznanje Kosova naišlo je na najniži stepen podrške među ispitanicima: 3% bi sigurno podržalo ovakvo rešenje, 4% verovatno, 3% nije sigurno da li bi podržalo, verovatno ne bi podržalo njih 18%, dok je 73% sigurno protiv ovakvog rešenja. Sličan nivo podrške zabeležen je i kod eventualnog rešenja prema kojem bi Srbija priznala nezavisnost Kosova, predala Preševo, Bujanovac i Medveđu, a zauzvrat zadržala sever Kosova (2% sigurno za, 3% verovatno za, 5% nesigurno, 19% verovatno protiv, 71% sigurno protiv).\nRešenje u kojem bi Srbija priznala nezavisno Kosovo, a zadržala sever Kosova, podržalo bi sigurno 4% i verovatno još 9%, nesigurno je njih 10%, a protiv bi sigurno bilo njih 51% i verovatno dodatnih 27%. Potpuno priznanje Kosova uz eksteritorijalnost manastira sigurno bi prihvatilo 4% ispitanika, verovatno bi prihvatilo 8% njih, nije sigurno da li bi prihvatilo 9%, a protiv bi bilo verovatno 26% i sigurno 53%.\nKada su u pitanju rešenja koja bi podrazumevala priznavanje nezavisnosti Kosova i dobijanje dodatnih pogodnosti u vidu investicija ili ubrzanog puta u EU, ni tu nije primećena razlika u odnosu na prethodna rešenja. 54% ispitanika sigurno ne bi podržalo priznavanje Kosova za ogromne investicije, 25% verovatno ne bi podržalo, 8% nije sigurno, a verovatno bi podržalo 8% njih, dok bi sigurno za bilo samo 5%. Priznavanje nezavisnosti Kosova za ubrzan put u EU podržalo bi 5%, verovatno bi podržalo 9%, nije sigurno da li bi podržalo njih 9%, a verovatno i sigurno bi protiv bilo 27%, odnosno 52%.\nPoslednje rešenje podrazumevalo je situaciju u kojoj Srbija ne priznaje nezavisnost Kosova, ali dopušta ulazak Kosova u UN, a zauzvrat dobija ubrazni put u EU. Kod ovog rešenja vidi se značajna razlika u podršci u odnosu na prethodne predloge. 7% bi sigurno prihvatilo ovakvo rešenje, a čak 24% bi verovatno prihvatilo, 19% je trenutno uzdržano, 23% bi verovatno bilo protiv, a 28% bi sigurno bilo protiv i ovog rešenja.\nU narednom periodu u okviru projekta “Šta Srbija misli?” biće sprovođena i druga istraživanja javnog mnjenja i fokus grupe na najrazličitije moguće teme, od politike, preko ekonomije i tehnologije, do trendova. Ukoliko želite da postanete deo projekta, možete se prijaviti ovde.\nTagovi: COVID-19, Evropska unija, Kosovo, NATO, Srbija, Vakcinacija\nPrevPrethodni tekstKako stoji opozicija manje od godinu dana pre izbora?\nNaredni tekstPolitička situacija u Srbiji – novembar 2021Next


Otvoren konkurs za stažiranje manjina u javnim institucijama • RTK\nOtvoren konkurs za stažiranje manjina u javnim institucijama\nNevladina organizacija “Centar za mir i toleranciju“ iz Gračanice, po četvrti put realizuje projekat stažiranja pripadnika manjinskih zajednica u javnim kosovskim institucijama.\nTaj projekta nazvan “Unapređenje uključivanja diplomaca iz manjinskih zajednica u administraciju centralnog i lokalnog nivoa na Kosovu“, podržan je od strane Ambasade Nemačke na Kosovu.\nKonkurs je otvoren 1. aprila i trajaće do 28. aprila, a aplikacije se šalju isključivo putem e-maila, zbog novonastale situacije oko pandemije koronavirusa. Nakon zatvaranja konkursa uslediće selekcija i intervjuisanje 75 najuspešnijih kandidata.\nStefan Filipović iz “Centra za mir i toleranciju” u izjavi za program na srpskom jeziku Radio Kosovo 2, ističe značaj ovog projekta, koji se realizuje u saradnji sa lokalnim samoupravama sa većinski srpskim stanovništvom i sa centralnim kosovskim insitucijama.\n“Severna Mitrovica, Zvečan, Zubin Potok, Leposavić, Gračanica, Štrpce, Novo Brdo, Ranilug, Parteš i Klokot su opštine koje su obuhvaćene našim projektom. U prvoj fazi programa, tj. prvih četiri meseca, program je edukativni, kada će naši stažisti proći kroz kurseve albanskog i engleskog jezika, a opciono će biti i nemačkog jezika. Zatim prolaze kroz koncept lokalne samouprave i javne uprave, poslovne korespodencija, javnog nastupa, saradnje sa medijima i civilnim sektorom”, kaže Filipović.\nOn navodi da je krajnji cilj ovog projekta da se nakon 12 meseci dobiju akademski građani, koji će obučeni i spremni za tržište rada na Kosovu u javnom sektoru.\n“Polaznici prethodne tri generacije stažista, njih 80 posto, koji su prošli kroz naš program, zaposleno je i mi nastojimo da taj postotak održimo, s velikom tendencijom njegovog povećanja“, ističe Filipović.\nS obzirom da je na snazi mera ograničenog kretanja građana zbog pandemije koronavirusa, nastavak selekcije kandidata biće prilagođen situaciji na terenu, kaže Filipović.\n“Mi smo spremni za scenario vezano za poštovanje mera oko koronavirusa. Ako nam situacija ne dozvoli da obavimo predviđeno testiranje kandidata mi nećemo insistirati na tome, već ćemo sve završavati preko internieta i određenih platformi u zavisnosti od potreba kandidata. Na primer ako kandidat uspešno završi on line test, mi ćemo ga pozvati na intervju putem skajpa, vibera ili neke druge platforme, pridržavaćemo se predviđenih mera i pokazati jedan nivo odgovornosti”, naglašava Filipović iz “Centra za mir i toleranciju”.\nFilipović naročito upućuje poziv pripadnicima romske, bošnjačke, goranske i turske zajednice da apliciraju, napominjući da je prošle godine bilo veliko interesovanje pripadnika romske zajednice.\nPrema njegovim rečima stažisti će tokom stažiranja primati nadoknadu u bruto iznosu od 150 evra mesečno, dok će po završetku stažiranja, svi kandidati koji su uspešno završili program dobiti sertifikate.\nNa kraju podsećamo koji su kriterijumi za konkurisanje:\n- završene osnovne, master ili specijalističke studije,\n- da kandidati nisu zaposleni,\n- da imaju manje od 35 godina,\n- da imaju važeću kosovsku ličnu kartu\nSve relevantne tehničke informacije dostupne su na sajtu “Centra za mir i toleranciju”: www.ngocpt.org.


Džikić: ''Pobeda nad Crnom Gorom nam mnogo znači'' - Sportske.net\nDžikić: ''Pobeda nad Crnom Gorom nam mnogo znači''\nSelektor mlade reprezentacije Srbije Aleksandar Džikić zadovoljan je izdanjem njegovih igrača u duelu sa Crnom Gorom, na startu Evropskog prvenstva u Sloveniji, iako priznaje da ga je iznenadio sam tok meča.\nMlada reprezentacija Srbije sinoć je ubedljivo savladala Crnu Goru na startu Evropskog prvenstva i nagovestila velike mogućnosti na ovom takmičenju.\nSelektor Džikić priznaje da meč nije bio prema svim očekivanjima, ali je svakako zadovoljan konačnim ishodom.\n''Igrali smo protiv veoma motivisanog rivala, koji se nije predavao ni kada je bio u velikom rezultatskom zaostatku. Dobro smo ušli u meč i odlično odigrali prvo poluvreme. U nastavku je došlo do pada u igri, što nije iznenađenje za prvu utakmicu na šampionatu. Najvažnije je da smo ostvarili pobedu koja će nam mnogo značiti u nastavku turnira'', izjavio je Džikić.\nNaredni rival je Nemačka, koja je u prvom kolu bila bolja od Francuske.\n''Dugo su na okupu, dobro su uigrani, imaju nekoliko odličnih šutera, a odluikuje ih i dobra saradnja spoljne i centarske linije'', zaključio je Džikić.


Poljska i dalje ima najviše izbeglih iz Ukrajine\nTanjug 3. juna 2022. 16:18\nKIJEV – Poljska je, kao zemlja Evropske unije, od marta primila najviše Ukrajinaca koji beže od rata, dok su druge zemlje otada povećale broj onih kojima su dali utočište, pokazali su današnji podaci.\nRat u Ukrajini je od 24. februara pokrenuo najgoru izbegličku krizu u Evropi od kraja Drugog svetskog rata, jer je otada više od šest miliona ljudi pobeglo iz Ukrajine, navodi se u majskom izveštaju Ujedinjenih nacija o migracijama.\nPodaci Evrostata objavljeni danas pokazuju da je Poljska u martu dodelila status privremene zaštite za 675.085 Ukrajinaca, Češka za 244.650 i Slovačka za 58.750, prenosi Rojters.\nNavodi se da su u Poljskoj dve trećine ili više Ukrajinaca kojima je dodeljen status privremene zaštite bile žene i devojčice, dok su deca mlađa od 18 godina činila više od polovine njih.\nDodaje se da su većina onih kojima je dodeljena privremena zaštita bili Ukrajinci, a podaci pokazuju da je Poljska takođe primila 575 državljana iz Rusije i 325 iz Belorusije.\nNa osnovu dosad dostupnih podataka za april, Evrostat je saopštio da je broj Ukrajinaca kojima je data privremena zaštita od marta porastao u devet zemalja članica EU, na čelu s Bugarskom i Litvanijom, koje su primile 30.965, odnosno 21.800 ljudi više.


19:30 >> 20:03\nU žiži javnosti ponovo je dospela vila u Vele Nigrinovoj ulici, ispod Beogradskog dramskog pozorišta\nUprkos rigoroznim merama, bespravna gradnja je u procvatu širom Beograda, a najviše maha uzima na opštini Vračar na kojoj se brojna udruženja i stanari zajedno bore protiv bahatih investitora kako bi zaštitili svoje područje.\nU žiži javnosti ponovo je dospela vila u Vele Nigrinovoj ulici, ispod Beogradskog dramskog pozorišta, koja je nadzidana pre više od 10 godina.\n– Vila je nadzidana pre 10 ili 15 godina, a verovatno je i do sada legalizovana. Nisam siguran da li je inspekcija izlazila na teren povodom ovog slučaja – rekao je za 24sedam predstavnik Društva za ulepšavanje Vračara Aleksandar Arsenijević.\nStanari ovog dela Vračara svaki put kada prođu pored ove građevine nađu se u čudu kada bude “kuću na kući”. Nadograđeni deo deluje kao potpuno zasebna celina u odnosu na prvobitna dva-tri sprata koje je kuća imala. Da stvar bude još gora, veći deo objekta je, privremeno ili trajno, prekriven najlonom.\n– Ovaj vračarski golubarnik na elegantnoj zgradi je inovacija za svetski katalog divlje gradnje – bio je jedan od komentara stanara ovog dela grada.\nNažalost, ovo nije jedini slučaj bahate, a u većini slučajeva i ilegalne nadogradnje koja svojim izgledom narušava područje u kojem je sagrađena.\nNaime, čudo od svemirskog stakla investitor je sagradio na oronuloj fasadi u Ćumićevom sokačetu.\nČardak ni na nebu ni na zemlji izgrađen je i na opštini Zvezdara, gde je na krovu jedne višespratnice sagrađena kuća!\n– Ako ne možeš da ih pobediš, priduži im se – komentar je Instagram profila “Malo smo nadogradili” za jedan objekat na Savskom vencu.\nPodsetimo, Vračar će uskoro dobiti pet kulturno-istorijskih celina – Krunska i Smiljanićeva ulica, Kotež Neimar, Krunski venac i vračarski deo područja uz Ulicu Kneza Miloša, dok se za sledeću godinu priprema i proglašenje Istočnog Vračara kao šeste kulturno-istorijske celine.\nProšlo je pet godina od kada je Skupština Srbije usvojila Zakon o ozakonjenju objekata, sa ciljem da se omogući jeftinija i jednostavnija legalizacija nelegalno izgrađenih objekata.\nJedno ruše, drugo legalizuju: Nazire li se kraj divljoj gradnji na Vračaru?\nVračar kao Kaluđerica: Centralna gradska opština postala leglo divlje gradnje\nUsvojenim Zakonom je tada predviđeno da taksa za objekte do 100 metara kvadratnih iznosi 5.000 dinara, do 200 kvadrata 15.000, do 300 kvadrata 20.000 dinara, a preko 300 kvadrata 50.000 dinara.\nBahati investitor Bespravna gradnja ilegalna gradnja Vračar


Михајловић: Топлана у Прибоју прва у Србији на биомасу\nHomeEkonomijaMihajlović: Toplana u Priboju prva u Srbiji na biomasu\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović obišla je danas radove na izgradnji nove toplane na biomasu u Priboju, koja će biti prva toplana u Srbiji koja će raditi na biomasu.\nMihajlović je istakla da je prelazak te toplane na biomasu važan ne samo zbog energetske efikasnosti i kvaliteta energije koju će koristiti građanke i građani Priboja, već i zbog zaštite životne sredine.\nNavodi da se time smanjuje emisija štetnih gasova za najmanje 70 odsto.\n„Ako postoji nešto što je važno i za Priboj i za celu Srbiju, to je da vodimo računa da imamo održivu energetiku i da vodimo računa o zaštiti životne sredine“, rekla je Mihajlović posle obilaska nove toplane u izgradnji.\nOna je zahvalila Nemačkoj i Nemačkoj razvojnoj banci KfW, sa kojom su realizovani zajednički projekti vredni stotine milion evra, kao i Švajcarskoj i Švajcarskoj razvnoj agenciji, koja je takođe učestvovala u finansiranju projekta u Priboju.\nMihajlović je rekla da oko 10 odsto toplana u Srbiji koristi mazut, oko 10 odsto ugalj, a oko 80 odsto gas.\n„U narednom periodu posetićemo i druge gradove koji koriste lošije energente da pokušamo da razgovaramo sa njima da se prebace na druge izvore energije. To je važno ako želimo da imamo zelenu Srbiju koja će koristiti dobra i kvalitetna goriva, a građani samim tim dobre i kvalitetne izvore toplotne energije“, navela je ona.\nDirektor KfW u Srbiji, Ridiger Hartman, rekao je da projekat koji se realizuje u saradnji sa Vladom Srbije i partnerima iz Švajcarske dobro napreduje i da će kad bude završen predstavljati doprinos i klimatski neutralnom razvoju i boljem životu građana.\nPredsednik Opštine Priboj Lazar Rvović je rekao da će Priboj biti jedna od prvih opština u Srbiji koja će sa fosilnih goriva preći na biomasu kao energent u toplani, i najavio da će u slobodnoj zoni krenuti i sa korišćenjem solarne energije.\n„Pored ekoloških efekata, građani Priboja imaće i kvalitetnije grejanje. Nadam se da će ovo biti primer i za druge opštine u Srbiji, i zbog ekonomskih efekata, i zbog zaštite životne sredine“, naveo je on.\nNačelnik Zlatiborskog okruga Boban Perišić rekao je da će projekti prelaska sa fosilnih energenata na alternativna goriva u ovom okrugu i drugi projekti u oblasti energetike doprineti većoj energetskoj efikasnosti, kvalitetnijem životu građana i razvoju u skladu sa principima održivog razvoja.\nVrednost investicije je oko sedam miliona evra, a po završetku radova koji je planiran u oktobru, nova toplana će zameniti staru toplanu na mazut i obezbediće grejanje za blizu 1.500 domaćinstava, odnosno za više od 4.000 stanovnika u Priboju.\nMihajlović je tokom posete Priboju posetila i štand udruženja „Sačuvajmo selo“, koje je predstavilo svoje proizvode.\nKoordinaciono telo za rodnu ravnopravnost podržalo je projekat tog udruženja „Zajedno ka većoj ekonomskoj sigurnosti seoskih žena jugozapadne Srbije“ sa četiri miliona dinara, kroz IPA program kroz koji su podržani projekti ekonomskog osnaživanja žena.\nSNP: Premijera „Višnjika“ u subotu\nDodik u Atini: Srpska za poštovanje izvornog Dejtona


Stefanović: Skupšina o novim ministrima do kraja nedelje\nPredsednik Skupštine Srbije Nebojša Stefanović najavio je danas da bi do kraja nedelje mogla da se održi skupštinska sednica o novim ministrima.\n"Sednica o izmenama Zakona o ministarstvima bi mogla da traje dva-tri dana, zavisno od toga kada se završi rasprava u načelu i o pojedinostima, a posle toga bi, do kraja nedelje, mogla da se održi rasprava o izboru članova vlade", kazao je Stefanović za Radio-televiziju Srbije (RTS).\nNa pitanje da li je razočaran što nije postao ministar, Stefanović je odgovrio da je zadovoljan mestom predsednika Skupštine pred kojom je još mnogo posla.\nStefanović je ocenio da se u rekonstrukciji Vlade videlo da nema "stranačke sujete" i da je to novina u Srbiji. Objasnio je da je Srpska napredna stranka (SNS) prepustila socijalistima Ministarstvo sporta i kulture zato što je odlučila da preuzeme resore privrede, finasija i regionalnog razvoja.\n"To je dogovor, mi smo želili da preuzmemo najveću odgovrnost u sektorima koji se tiču ekonomije, privrede, finasija i regionalnog razvoja, a to je i najteže u ovom trentku, zato smo ova dva resora (sporta i kulture) prepustili koalicionim partnerima", rekao je Stefanović.\nUpitan o izjavi ministarke energetike i potredsednice SNS Zorane Mihajlović da rekonstrukcija nije završena dok Aleksnadar Vučić ne postane premijer, Stefanović je odgovorio da je to želja članova SNS.\n"To nije zvanični politički stav, niti zahtev SNS... Nije to ni pritisak na Ivicu Dačića", smatra Stefanović.


IZDAVAČKA KUĆA "SERBIA KNJIGA PUBLISHING" - Srbija knjiga\nRoman Ni nebo ni zemlja, smešten u uzavrele 30-e godine XX veka, vrhunskim umećem piščevog stvaranja predstavlja i nastavlja jednu vrhunsku porodičnu i istorijsku sagu. Porodičnu sagu Ljube i Todora, gazde i sluge, i njihovih porodica koje se, vođene Božjom promišlju, gotovo čudesno prožimaju sa porodicama njima i nama (ne)poznatih ljudi. I istorijsku sagu, naročitu po svom sagledavanju kralja Aleksandra Karađorđevića i njegove kraljevske porodice >>>>\nKao i što njen naziv kaže, u pitanju je zanimljiva srpska istorija, njen tre ći deo. Svaki deo čini celinu za sebe i nema tekstualnu vezu sa predhodnim delovima.\noko 270 strana.\nKnjiga je rađena u saradnji sa katedrom za istoriju Univerziteta u Beogradu.


Beneficirani radni staž konačno u Medijskoj strategiji - Radio Tivat\nBeneficirani radni staž konačno u Medijskoj strategiji\nNovinari nemaju radno vrijeme, rade vikednima, praznicima...\nBeneficirani radni staž za novinare, koji zaposleni u medijima u Crnoj Gori i u regionu očekuju decenijama, našao se u Nacrtu medijske strategije koji je završen i poslat na analizu Savjetu Evrope, pišu Vijesti.\nUskoro se očekuje i javna rasprava o ovom važnom dokumentu, koji treba da pruži odgovore na stanje u medijima u periodu od ove do 2026. godine.\nVršilac dužnosti direktora Direktorata za medije u Ministarstvu javne uprave, digitalnog društva i medija Neđeljko Rudović potvrdio je “Vijestima” da je beneficirani radni staž bio jedan od predloga novinarskih udruženja i sindikata i da je postao dio nacrta Medijske strategije.\nOn smatra da je ovaj predlog opravdan i pojasnio da se čeka mišljenje Savjeta Evrope o Medijskoj strategiji, nakon čega će uslijediti i javna rasprava.\nPravilnik o utvrđivanju radnih mjesta, odnosno poslova na kojima se staž osiguranja računa sa uvećanim trajanjem i o postupku i načinu za njihovo utvrđivanje, posljednji put mijenjan je 2013. godine. Prema pravilniku, pravo na beneficirani radni staž ima dio zaposlenih u rudnicima, crnoj metalurgiji, šumarstvu, pomorskoj brodogradnji, saobraćaju, vatrogasci, radiolozi i doktori i tehničari zaposleni u hitnoj pomoći, baletski igrači, operski pjevači…\nDruštvo profesionalnih novinara (DNP), koje je član Radne grupe za izradu medijske strategije, tražilo je beneficirani radni staž za novinare jer se, kako navode, oni rade rade dvostruko više i svakodnevno, vikendom, po kiši, bolesni, tokom državnih praznika, odmora, izvještavaju sa protesta, ratišta, epidemija, istražuju korupciju, pišu o ubistvima iI poslovima članova organizovanog kriminala…\nRudovićfoto: Boris Pejović\nDNP navodi da reporteri nemaju radno vrijeme i da su uslovi rada i specifičnosti profesije posebno izraženi kod novinara dnevnih redakcija, a da je problem dodatno povećan nastankom onlajn medija, te da su izloženi svakodnevnom pritisku koji dovodi do stresa i sindroma izgorijevanja na poslu…\nPravnica DNP-a Maja Živković smatra da zahtjev novinara za benificiranim stažom osiguranja ima opravdanja i osnova.\n”Radna mjesta, odnosno poslovi na kojima se staž osiguranja računa sa uvećanim trajanjem (benificirani staž) utvrđuje se razmatranjem određnih kriterijuma, to jest na osnovu metodologije koju sprovode stručna lica. Svakako, uzimaju se u obzir brojni faktori, kakvi su, pored ostalih, aktivnosti zaposlenih na radnom mjestu, među kojima, na primjer, emocionalno opterećenje – stresne situacije, stepen rizika, odgovornost u roku rada, fizički i psihofizički napori, te potencijalne opasnosti. Kada se prednje dovede u vezu sa poslom novinara, generalno gledano, onda se stiče utisak da zahtjev novinara za benificiranim stažom osiguranja ima opravdanja i osnova, te da isti treba uzeti u ozbiljno i sveobuhvatno razmatranje”, kazala je Živković “Vijestima”.\nOna je rekla da treba imati u vidu i šta mediji predstavljaju u demokratskom društvu, te koliko je značajna zaštita zaposlenih u medijima i za samo društvo, pa i na ovaj način, a svakako za svakog pojedinog zaposlenog koji se u svom poslu susreće sa velikim emocionalnim opterećenjem, vrlo često ozbiljnim fizičkim naporima, a svjedoci smo i sa opasnostima po zdravlje i život.\nPsiholog Miloš Bulatović, koji je autor brošure “Psihološka pomoć novinarkama i novinarima u Crnoj Gori”, kaže da su novinari su često na prvim linijama nekih od najizazovnijih događaja na svijetu, od mjesta zločina i saobraćajnih nezgoda do prirodnih katastrofa i ratova.\n”Sada novinari širom svijeta rade prekovremeno kako bi izvještavali o pandemiji kovid-19. Pokrivanje ovih priča, bilo da se radi o glavnim međunarodnim temama ili događajima koji se dešavaju “u kući”, poput burnih političkih, zdravstvene krize, borbe protiv organizovanog kriminala, može imati uticaja na one koji izvještavaju. Kod njih se mogu javiti (i javljaju se) problemi poput posttraumatskog stresnog poremećaja (PTSP), iracionalni strahovi, stres, sagorijevanje na poslu, a kao posljedica toge često i misao o samocenzuri, ili neke njene manifestacije”, tvrdi Bulatović.\nOn je rekao da su takve pojave zabilježene kod novinara i reportera koji su bili dio projekta psihloške podrške i o kojima su oni govorili manje/ više otvoreno, ali sa sviješću da ih treba rješavati kako trajno ne bi uticali na njihovo psihičko i fizičko zdravlje.\n”Takođe pritisak na novinare putem komentara na društvenim mrežama i portalima, odsustvo podrške i nerazumjevanje nadređenih, niske zarade, cjelodnevni angažman, kao i neadekvatna zaštita na radnom mjestu – uključujući i zaštitu od koronavirusa – rezultiraju iracionalnim strahovima, samocenzurom, odustvom motivacije…”, navodi Bulatović.\nSindrom izgaranja i zvanična dijagnoza\nSvjetska zdravstvena organizacija (SZO) je još 2019. godine u svoj priručnik Međunarodne klasifikacije bolesti uvrstila je i sindrom izgaranja na radnom mestu (burnout syndrome), koji će zdravstveni radnici od sada moći da dijagnostifikuju kao medicinski poremećaj.\nVatrogasci posjetili mališane vrtića Bambi


► Metalika poklonila 250.000 evra za izgradnju dečje onkološke bolnice u\nAmerički metal bend Metalika (Metallica) poklonio je 250.000 evra udruženju koje u Bukureštu gradi prvu dečju onkološku bolnicu u Rumuniji.\n"To je gest o kojem nismo ni sanjali", rekla je za Frans pres Karmen Uskatu, jedna od osnivača rumunske nevladine organizacije "Daruieste Viata" (Podari život).\nHumanitarna organizacija "All Within My Hands", koju je osnovala Metalika, saopštila "poslednja etapa turneje počinje vrlo posebnom donacijom".\nMetalika je sinoć održala koncert u Bukureštu, a sledeći nastup u okviru turneje WorldWired biće sutra u Beču.\nU Rumuniji je smrtnost dece obolele od raka dvostruko veća od evropskog proseka, navodi AFP.\nRekordnih 526 miliona evra doznaka kosovske dijaspore\nRekordnih 526 miliona evra doznaka iz dijaspore stiglo je od januara do kraja jula na bankarske račune stanovnika Kosova.\nUnija poslodavaca spremna na kompromis oko minimalca koji neće ugrožavati poslovanje preduzeća\nUnija poslodavaca Srbije saopštila je danas, nakon što su predstavnici Vlade predložili da se povećanje minimalne cene rada kreće od četiri do šest procenata, da su poslodavci spremni na...


Slovaci nisu „ovce“, a ni srpski orao nije „papagaj“\nSlovaci nisu „ovce“, a ni srpski orao nije „papagaj“\nZbog činjenice da im učešće u briselskim sankcijama protiv Rusije donosi bolne ekonomske gubitke, sa raznih strana Evrope se čuju i glasovi zdravog razuma, pa je tako na primer nemački list Bild sabrao štetu koju će zbog toga imati upravo nemačka privreda, te se upitao – „Da li smo mi Nemci budale?“, a onda je i slovački premijer poručio Briselu da „Slovaci nisu ovce“. Stoga, ako uvođenje sankcija Rusiji čak i Nemce pretvara u budale, a Slovake u ovce – nije teško zamisliti u šta bi tek Srbe to pretvorilo.\nDakle, prvo je pomenuti nemački tabloid početkom avgusta konstatovao da će zbog sankcija Ruskoj Federaciji samo u oblasti mašinogradnje Nemačka morati da se suoči sa gubitkom 25.000 radnih mesta, dok će u ukupnom zbiru taj broj biti mnogo veći, što predstavlja ozbiljan udarac čak i za tako moćnu privrednu silu, a sve je to bio razlog da Bild naposletku doslovno nazove Nemačku – „EU glupakom“.\nMeđutim, još upečatljivije reči su se zatim mogle čuti od Roberta Fice, predsednika Vlade Slovačke, koji je na vrlo slikovit način poručio Briselu da Slovaci nipošto ne žele da budu one pitome životinje koje pasu travu i povremeno bleje, s obzirom da je bukvalno rekao sledeće – „Slovačka jeste članica Evropske unije, ali to ne znači da smo ovce. Spadam među premijere koji su već prilikom prvog talasa sankcija prema Rusiji iznosili razloge protiv toga. O drugom talasu sankcija da i ne govorim… Evropska unija se suočila sa bumerang-efektom. Bumerang nas je udario u glavu, i to jače nego što smo očekivali kada smo Rusiji uvodili sankcije”, zaključio je Fico.\nPrema tome, poučena iskustvima drugih zemalja koje su poslušno prihvatile briselsku politiku sankcija, a zatim sa užasom uvidele štetu po svoje ekonomske interese, Srbija može odmah sa sigurnošću da zna šta je očekuje u slučaju da pristane na istu takvu ulogu „EU-glupaka“ ili kopitara mekog krzna. A najbolji način da se izbegne takva sudbina nesumnjivo se sastoji u odlučnom prihvatanju šanse koja se ukazala na ruskom tržištu za srpske proizvođače hrane.\nNaime, još jedna potvrda o mogućnostima dobre zarade za Srbiju je nedavno došla iz ruske državne službe zadužene za veterinarsku i fitosanitarnu kontrolu, koja je dozvolila prodaju mlečnih proizvoda iz Srbije u Carinskoj uniji koju čine Rusija, Belorusija i Kazahstan, a to znači da su joj i za tu vrstu proizvoda sada širom otvorena vrata na celom tržištu Evroazije. Inače, da bi se stekla slika o potencijalnim prihodima koji se u toj situaciji mogu ostvariti, najbolje je pomenuti podatak da je sada Srbija, barem kada je reč o evropskim zemljama, na taj način ostala praktički bez konkurencije u Rusiji, koja je godišnje uvozila više od milion tona mlečnih proizvoda, u vrednosti od preko 3 milijarde evra.\nNaravno, ozbiljnu zaradu na ruskom tržištu je moguće ostvariti samo uz maksimalan plasman srpske robe, te ako Srbija smogne snage da izusti barem nešto slično poput Roberta Fice, koji je poručio da Slovaci „nisu evropske ovce“. Jer u tom slučaju bi se videlo da srpski dvoglavi orao ipak nije dvoglavi papagaj koji samo ponavlja naučene reči od briselskih činovnika.


DEJANA kaže: Hoće li mlitava opozicija reagovati, evo prilike da za sobom povedu narod, hoće li složna koaliciona većina razumeti da i njihovoj deci treba nezagađena država? - Z1INFO.RS\nNaslovna Kolumne DEJANA kaže: Hoće li mlitava opozicija reagovati, evo prilike da za sobom...\nDEJANA kaže: Hoće li mlitava opozicija reagovati, evo prilike da za sobom povedu narod, hoće li složna koaliciona većina razumeti da i njihovoj deci treba nezagađena država?\nKolumna Dejane Pataki\nOčistimo Zrenjanin, Srbiju, a time i svet\nSvakog trećeg septembarskog vikenda održava se svetska kampanja„Očistimo svet“. Pokrenuta je 1993. u cilju zaštite životne sredine, kako biceo svet bio ujedinjen u jednoj akcijikoja je usmerena ka očuvanju životne sredine. Kroz ovu akciju ljudi se motivišu da očiste svoju sredinu i menjanju je u cilju očuvanja prirode.\nU Srbiji na drugačiji način slavimo ovu akciju. Jeste da je vlast aktuelna ali na nakaradan način, u smislu: ne daj narodu čistu vodu ali našim vodenim tokovima garantuju razne ugovore, ne poučavaj narod kako da štedi struju, ne deli štedljive sijalice, nego mu najavljuju struju po višoj ceni. Ne kažnjavaj vlasnike fabrika koje zagađuju reke, vazduh i zemljište, nego im daj subvencije. Ne pošumljavaju Srbiju.\nKad je Zrenjanin u pitanju možemo na ovaj dan postaviti pitanja: Gde je fabrika-prečistač vode, gde je zeleni golf klub, gde je čist bagljaški kanal, gde su filteri na fabrikama koje ga zagađuju? Šta sa prljavim Begejom? Šta je sa plućima grada (nekoliko sasušenih sadnica u ograđenom, a neizgrađenom golf terenu pored Univerexporta)? Dugačak je spisak pitanja koja čekaju ne samo odgovor nego i rešavanje, skoro pa večitih, problema.\nU svakom gradu,pa i našem Zrenjaninu,postoji komunalno preduzeće. Svako od njih naplaćuje mesečnu naknadu građanima za svoje usluge. U Zrenjaninu postoji i posebna usluga, a to je usluga dovoženje većeg kontejnera ispred kuće kako bi građani izbacili krupno smeće. E ta usluga košta 3000 din. za 24 sata. Bilo bi poželjno da ovo preduzeće podrži ovu akciju i svojim građanima obezbedi besplatno ovu uslugu bar u toku septembra i na taj način pokaže da im je stalo do očuvanja životne sredine i na taj način da budu primer svima koji mogu pomoći u ovakvoj akciji. Takođe bi mogli i da po školama, preduzećima, trgovima… organizuju predavanja o štetnosti koju prouzrokuju bacanje smeća i zagađivanje životne sredine.\nHoće li se iko u Srbiji osvrnuti, hoće li iko organizovati proteste ispred fabrika zagađivača. Hoće li mlitava opozicija reagovati, evo prilike da za sobom povedu narod, hoće li složna koaliciona većina razumeti da i njihovoj deci treba nezagađena država?Hoće li ko organizovati sađenje drveća, sakupljanje pet ambalaže ili hartije? Samo „tvituju i fejsuju“, jedva da sastave složenu rečenicu, a od akcije ništa!\nČista planeta Zemlja, čista Srbija, zvuči kao bajka, kao nemoguć cilj čija je skromna nagrada OPSTANAK.


Likvidiran Doku Umarov, vođa čečenskih terorista | Glas javnosti\nsreda 30. mart 2011.\nPočetna > Svet > Likvidiran Doku Umarov, vođa čečenskih terorista\nAKCIJA RUSKIH SNAGA NA KAVKAZU\nLikvidiran Doku Umarov, vođa čečenskih terorista\nMOSKVA - Tokom prekjučerašnje specijalne antiterorističke operacije u Ingušetiji ubijen je jedan od vođa terorista na severnom Kavkazu i samozvani lider Kavkaskog emirata Doku Umarov, javio je Interfaks.\nOptužnica za "Domodedovo"\nVođa čečenskih pobunjenika Doku Umarov zvanično je optužen za organizaciju napada bombaša samoubice u kojem je 24. januara na moskovskom aerodromu "Domodedovo". Ruski mediji tvrde da je moguće da je Umarov jedan od 17 ekstremista koji su u ponedeljak uveče ubijeni u Ingušetiji, javlja AP.\nTo je agenciji izjavio izvor u bezbednosnim strukturama Severnokavkaskog federalnog okruga. Sagovornik Interfaksa tvrdi da su, prema "preliminarnoj informaciji", ubijeni Umarov i još jedan od lidera ekstremista Aslan Bjutukajev.\nO mogućem ubistvu Umarova pišu i dnevnici Rosijskaja gazeta i Komersant, koji se pozivaju na izvore u policiji Ingušetije i navode da je glavni cilj operacije bila eliminacija Umarova, za kojim je pokrenuta potraga od prošle jeseni kada se pojavila informacija da se stacionirao u Sunženskoj oblasti te ruske republike.\nInterfaks je, takođe, javio da su u specijalnoj operaciji ubijeni i ljudi iz obezbeđenja Umarova, kao i Suljan Abdulajev, koji se ne razdvaja od njega, što daje osnov za pretpostavku da je ubijen i sam lider terorista.\nAgencija je prenela i izjavu predsednika Ingušetije Junusa-Bek Jevkurova da se u bazi ekstremista nalazilo "nekoliko lidera bandita", a da će istraga utvrditi da li je ubijen i Umarov.\nU reagovanju na moguće ubistvo Umarova, čelnik Republike Čečenije Ramzan Kadirov je rekao da bi to imalo veliki uticaj na moralno-političku atmosferu na severnom Kavkazu i Rusiji u celini. Prema njegovom mišljenju, ubistvo Umarova koji je na sebe preuzimao odgovornost za sve terorističke akte dovelo bi do "ozdravljenja situacije".\n"Ljudi bi postali uvereni da je budućnost stabilna. Nestao bi strah pred mogućim potresima", rekao je Kadirov.\nAgencija Itar-TASS prenela je izjavu zvaničnog predstavnika Nacionalnog antiterorističkog komiteta Nikolaja Sincova da je "uništena baza ekstremista na kojoj su pripremani teroristi-samoubice, između ostalog radi terorističkih akata u Severnoj Osetiji i Ingušetiji", kao i da je ubijeno 17 terorista, a zadržana "dva učesnika terorističkog akta na aerodromu Domodedovo".\nTokom operacije stradali su i dva saradnika Federalne službe bezbednosti i jedan policajac, a MUP Ingušetije je saopštio da su uhapšena braća Iles i Islam Jandijev. Ruska državna agencija je, istovremeno, prenela da je Istražni komitet Rusije saopštio da je protiv Umarova i još četvorice pripadnika nelegalnih oružanih formacija podignuta optužnica za teroristički akt na "Domodedovu" od 24. januara, kada je poginulo 36 osoba.\nU međuvremenu, u Moskvi se sećaju žrtava dva teroristička napada na stanicama metroa "Lubjanka" i "Park kulture". Građani u redovima donose cveće na mesta gde je pre tačno godinu dana u eksplozijama poginulo 40 osoba. Istraga je ustanovila da su eksploziv aktivirale teroristkinje-samoubice Marijam Šaripova i Džanet Abdurahmanova iz Dagestana.\nU avgustu prošle godine u toj ruskoj republici ubijen je organizator eksplozija Magomedali Vagabov, podseća Itar-TASS i prenosi izjavu predstavnika Istražnog komiteta Vladimira Markina da je raspisana međunarodna poternica za jedinim preživelim saučesnikom terorističkih akata u metrou. To je 22-godišnji Dagestanac Gusen Magomedov, koji je pratio dve teroristkinje i rukovodio njihovim aktivnostima na dan eksplozija.\nSre, 30/03/2011 - 23:03 — Драган\nБраво мајстори!! Тако се ради са терористима...\nAmerički avion pucao na libijski brod\nGadafi - narcis, šoumen ili psihopata\nBrazilac jurio Nemačkom 300 na sat!\nPlutonijum curi iz "Fukušime"\nAsad prihvatio ostavku sirijske vlade\nRadioaktivni jod iz Japana stigao do Škotske\nZmijurina u klozetu?!


Projektno finansiranje je specijalno osmišljeno za potrebe finansiranje određenih projekata. Sama otplata duga se zasniva na protoku novca i imovine samog projekta. Rizik (i povraćaj) nije samo na sponzoru već i na različitim investitorima (vlasnici, finansijeri, kvazi finansiranje). Zbog podele rizika, jedan od kriterijuma za finansiranje projekta je ako je sam projekat u mogućnosti da funkcioniše samostalno, kako kao posebni pravni subjekat, tako i ekonomski.\nPrednosti i mane projektnog finansiranja\nU određenim okolnostima, projektno finasiranje ima dve osnovne prednosti u odnosu na korporativno finansiranje:\npovećava dostupnost finansiranja; i\nsmanjuje ukupni rizik za glavne učesnike u projektu, svodeći ga na prihvatljivi nivo.\nZa same sponzore, jedan od osnovnih razloga za izbor projektnog finansiranja je taj što je rizik sa novim projektom odvojen od tekućeg poslovanja. Tako da, ukoliko dođe do neuspeha na projektu, to neće ugorziti finansijsku sposobnost sponzora i njegovog osnovnog biznisa.\nSa druge strane, projketno finansiranje ima posebne rigidne zahteve. Da se obezbedi takvo finansiranje, projekat mora biti pažljivo osmišljen da može osigurati da obaveze svih učesnika budu dogovorene i ugovorno obavezujuće. Finansijski i pravni konsultanti, kao i ostali eksperti mogu utrošiti dosta vremena i napora na postizanju dogovora i detaljnog mišljenja oko vrednovanja i specifičnih uslova samog projekta. Sve pomenuto će dodatno povećati troškove samog projekta i može odložiti samu implementaciju.\nELIMINISANJE/SMANJENJE GLAVNIH RIZIKA PROJEKTA\nPrepoznavanje rizika u samom projektu i njihova analiza, vrednovanje i pronalaženje mera za njihovo ublažavanje ili eliminisanje su od suštinskog značaja za projektno finansiranje.\nProjekat je vrednovan identifikuje rizike i proceni tehničku izvodljivost i izvodljivost sa stanovišta zaštite životne sredine, zajedno sa finansijskom i ekonomskom održivošću (što će generisati dovoljan protok novca za vraćanje kredita i zadovoljavajući procenat povraćaja uloženog kapitala).\nKomercijalni rizici sadrže:\nspecifične rizike pojedniačnog projekta koji su vezani za sam razvoj projekta i njegovu izgradnju, eksploataciju i održavanje opreme, kao i pronalaženje tržišta za prodaju krajnjeg proizvoda, i\nrizike povezane sa širim ekonomskim okruženjem, a misli se na promene kamaptne stope, inflaciju, valutni rizik, promene cene sirovine na svetskom nivou, potrošnje energije, i sve drugo što bi moglo da ima direktnog uticaja na sam projekat ali je van uticaja sponzora projekta.\nNekomercijalni ili poslovni rizici su:\nspecifični rizici pojedničanog projekta koji se pojavljuju sa ekspropriacijom, promenama u zakonodavstvu i u slučajevima kada vlada ili javna preduzeća ne ispoštuju ugovorne obaveze; i\npolitički rizici kao posledica događaja kao što su rat ili drugi društveni poremećaji.


Srbija zaostaje za svetom u oblasti e-trgovine – Personal magazin\nSrbija u oblasti e-trgovine i poslovanja zaostaje za svetom, ali su poslednjih godina tu ipak načinjeni značajni pomaci, izjavio je danas ministar spoljne i unutrašnje trgovine Rasim Ljajić, otvarajući međunarodnu…\nSrbija u oblasti e-trgovine i poslovanja zaostaje za svetom, ali su poslednjih godina tu ipak načinjeni značajni pomaci, izjavio je danas ministar spoljne i unutrašnje trgovine Rasim Ljajić, otvarajući međunarodnu konferenciju o elektronskoj trgovini i elektronskom poslovanju “E-trgovina 2013.”\nLjajić je rekao da su glavni razlozi zašto ova oblast nije toliko razvijena to što postoje nepoverenje i nepoznanica, kada je u pitanju taj način plaćanja, slaba računarska pismenost, slaba platežna moć građana, kao i neodgovarajuća zakonska regulativa.\nLjajić je najavio da bi u tom smislu trebalo doneti nekoliko novih zakona i izmeniti postojeće i da je planirano da se do kraja godine donese zakon o elektronskom poslovanju, a već nakon prvomajskih praznika, izmene i dopune Zakona o kljigovodstvu.\nMinistar je rekao da bi trebalo sprovesti izmene Zakona o platnom prometu, kako bi se pojednostavile poreske procedure i da bi trebalo doneti novi zakon o platnim uslugama, kako bi se unapredilo plaćanje putem telefona.\n“Nalazimo se u početnoj fazi razvoja, a u ovoj oblasti ima perpsektive”, rekao je Ljajić, dodajući da Srbija u oblasti e-trgovine zaostaje za zemljama EU, gde je protekle godine promet bio 300 milijardi evra.\nOn je rekao da su, ipak, neki rezultati već ostvareni, navodeći da je vrednost elektronskih plaćanja u Srbiji, na godišnjem nivou, 180 miliona evra.\nOn je izneo podatak da je na stranim sajtovima prosečna transakcija prilikom elektronskog plaćanja 170 evra, dok je na srpskim sajtovima manja od 50 evra.\nLjajić je dodao da se dovođenjem Pejpala u Srbiju, očekuje povećanje prometa u elektronskom poslovanju za 200 do 300 odsto.\nPrema rečima Ljajića, ohrabruje činjenica da je prošle godine, 600.000 ljudi kupovalo i isporučivalo robu putem Interenta u Srbiji, što je za oko 220.000 ljudi više nego godinu dana ranije.\nProsečna vrednost transakcija nije tako velika, ali je važno što su počele da se pojavljuju Internet prodavnice, što sve veći broj ljudi koristi Internet, što je sve više sajtova koji koriste ovaj vid usluga, naveo je Ljajić.\nGradonačelnik Subotice Modest Dulić rekao je na otvaranju skupa da će ta trodnevna konferencija omogućiti da se dobiju smernice, u kom pravcu će se razvijati ta oblast.\nOn je naveo da će tokom stručne konferencije, vrhunski stručnjaci u toj oblasti, informatičari, preduzetnici i menadžeri, moći da razmene iskustva u oblasti e-trgovine (izvor:tanjug)\nSrbija zaostaje za svetom u oblasti e-trgovine was last modified: April 25th, 2013 by Redakcija


Autor: Niška Inicijativa - 29.01.2020 - 8:00\nSporni autobus čija je nabavka dovela do hapšenja u Direkciji; foto: Niška inicijativa\nAutobus na gas, koji je Direkcija za javni prevoz kupila aprila 2017. godine na tenderu za više od 80 000 evra, trenutno stoji prašnjav, napušten i neispravan na prigradskoj autobuskoj stanici.\nAutobus koji je Direkcija kupila za 9,6 miliona dinara od kragujevačke firme Vulović transport, prema ugovoru do kog su došli novinari, u vreme kupovine već je iza sebe imao “zavidnu” istoriju od 380 000 kilometara i četiri vlasnika.\nTadašnji direktor Direkcije za javni prevoz, Saša Petronijević rekao je kako je pored ekoloških i finansijskih razloga, ovo preduzeće moralo da kupi jedan autobus na gas, jer je to bila obaveza predviđena ugovorom o javno-privatnom partnerstvu iz 2014. godine.\nPutni nalozi koje su novinari dobili pokazali su da je ovaj autobus poslednji put Nišlije prevozio 29. novembra 2017. i da je od tada u konstantnom postupku remonta ili prodaje.\nPetronijević je nakon pisanja novinara da je autobus u kvaru i ne saobraća, rekao da je on prešao 20 000 kilometara u 2017. kao i to da je autobusu istekla registracija januara 2018, te se čeka i njeno produženje.\nGde se trenutno nalazi “Ekološki” autobus?\nSporni autobus kupljen novcem građana nalazi se već izvesno vreme na izlazu iz prigradske autobuske stanice u Nišu.\nTablice su skinute sa vozila a registracija istekla 12. marta 2019. godine.\nNiška inicijativa je obišla pomenutu lokaciju i snimila u kakvom se trenutno stanju naalzi ovo skupoceno vozilo.\nEkipa portala Niške inicijative tražila je od Direkcije za javni prevoz grada Niša da nam dostavi kopiju saobraćajne dozvole i polise obaveznog osiguranja, ali do objave ovog teksta nismo dobili nikakav odgovor.\nDirektor Direkcije, Milan Milić potvrdio je naše tvrdnje o lokaciji i stanju autobusa, a na pitanje o tome zašto autobus nije predmet prodaje odgovorio da je javna licitacija već jednom propala jer nakon tri kruga nije bilo zainteresovanih.\nOn je još dodao da trenutno pokušavaju da odrede kolika je realna cena autobusa kako bi ponovo pokrenuli postupak javne licitacije.\nInače, zbog nabavke ovog autobusa kao osumnjičeni da su štelovali cenu javne nabavke i time načinili finansijsku štetu preduzeću, tokom leta 2018. godine u pritvoru su 11 dana provela četiri lica iz Direkcije.\nIpak, godinu i četiri meseca kasnije, Petronijević i dalje čeka optužnicu u Višem javnom tuđilaštvu u Nišu, dok je predsednik Komisije koja je sprovela nabavku autobusa na gas, Ivan Cvetković nagrađivan za doprinos u radu ovog javnog preduzeća, o čemu smo pisali ranije.\nCvetković je, prema rečima portparola Direkcije, Nenada Stankovića na proslavi Nove godine nagrađen za izuzetan doprinos u radu jer je, između ostalog učestvovao u procesu izrade projekta javno-privatnog partnerstva za javni prevoz, a nagradu mu je uručio lično Gradonačelnik Niša, Darko Bulatović.\nAutobusDirekcija za javni prevozIstražujemoNišNiška inicijativa


Najtrofejniji austrijski klub se oporavlja od debakla :: Sportal\nNajtrofejniji austrijski klub se oporavlja od debakla\nD. Nikolić - Vest objavljena: 21:49 - 20.11.2015\nU drugom kolu austrijskog šampionata u fudbalu očekuje nas još jedan zanimljiv duel - Rapid u Beču dočekuje uvek neugodni Rid, a prenos tog duela možete pratiti u subotu od 19 sati na prvom kanalu Sport kluba.\nMinulog vikenda, na startu prvenstva, Bečlije su pretrpele pravu katastrofu na gostovanju šampionu Salcburgu - 6:1, za razliku od Rida koji je pred svojim navijačima upisao prva tri boda protiv Nojštada - 3:1.\nPoslednji međusobni duel odigrali su u maju i Rapid je na "Kejn Sorgen Areni" u Ridu, gradu od svega 11.380 stanovnika, u blizini Linca i Salcburga, slavio sa 5:2.\nRapid je sa 32. osvojene nacionalne titule najtrofejniji austrijski klub (poslednji put radovali su se 2008), dok je Rid bez trofeja.\nEvropski fudbal Fudbalsko prvenstvo Austrije FK Rapid Beč FK Rid


Preokret nakon penala za Sterlinga: UEFA uvodi VAR ranije od planiranog u Ligu prvaka? – Sport Centar Preokret nakon penala za Sterlinga: UEFA uvodi VAR ranije od planiranog u Ligu prvaka? – Sport Centar\nEvropska fudbalska federacija (UEFA), prema navodima mnogih evropskih medija, navodno razmatra ranije uvođenje sudijskog video asistenta (VAR) u Ligi šampiona, vjerovatno već u drugoj fazi takmičenja.\nU septembru ove godine Izvršni odbor UEFA-e objavio je da će VAR biti uveden od sezone 2019/20. Međutim, mediji tvrde da se u UEFA-i već nekoliko sedmica razmatra mogućnost da se to uradi ranije.\nStrah od velikih grešaka, koje direktno utiču na rezultat, uz spoznaju da je VAR uspješno korišten na posljednjem Svjetskom prvenstvu, doveli su do toga da ključni ljudi evropskog fudbala preispitaju svoju odluku.\nPenal koji je sinoć u utakmici Lige šampiona dosuđen Manchester Cityju u duelu protiv Shakhtara, nakon što je Raheem Sterlin sam sebe sapleo, samo je najnoviji slučaj koji je povećao kritike na račun rukovodstva UEFA-e zbog toga što nisu uveli VAR već u ovoj sezoni.\nTreninzi i radionice sa sudijama održavaju se širom Evrope, a smatra se da je već sada obučeno dovoljno arbitara za uspješno korištenje VAR-a u svim UEFA-inim takmičenjima, ne samo u Ligi šampiona.\nOdluka bi mogla biti donesena početkom decembra za kada je zakazana prva naredna sjednica Izvršnog odbora UEFA-e.


Šteta u Doboju procijenjena na 300 miliona KM\nNaslovnica Posavina Doboj Šteta u Doboju procijenjena na 300 miliona KM\nDoboj – Predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine BakirIzetbegović i ministar odbrane BiH Zekerijah Osmić razgovarali su danas u Doboju s gradonačelnikom Doboja Obrenom Petrovićem o situaciji u tom gradu nakon nezapamćenih poplava koje su pogodile u maju ovaj grad, a nivo vode je dosezao do pet metara.\nPredstavnici Općine Doboj upoznali su visoku delegaciju o situaciji u ovom gradu, a zajedno su posjetili i narodnu kuhinju koju je osnovao Medžlis Islamske zajednice Doboj, Međunarodni forum solidarnosti i Grad Doboj, a obišli su i Dom zdravlja Doboj.\nIzetbegović je kazao Agenciji Fena, nakon obilaska ovih ustanova, da se u javnoj kuhinji dnevno napravi 1.300 obroka za što je potrebno od šest do sedam hiljada KM, odnosno za 100 dana potrebno je osigurati za obroke od 60 do 70 hiljada KM.\nKada je u pitanju Dom zdravlja u kojem je uništeno pet odjela, Izetbegović kaže da su već najavljene donacije iz Turske i Češke kako bi se u potpunosti osposobila ova zdravstvena ustanova koja uz pomoćne ambulante brine o zdravlju Dobojlija.\nNaglašava da je mnogo firmi uništeno u ovim poplavama koje treba hitno obnavljati jer će se tako ljudi zaposliti, ocjenjujući da će se prije obnoviti stambeni fond i javne institucije nego firme koje čine život diljem BiH.\nMinistar odbrane BiH Zekerijah Osmić kaže da je to ministarstvo i predstavnici međunarodne zajednice u potpunosti zadovoljno angažmanom pripadnika Oružanih snaga BiH na područjima zahvaćenim poplavama u BiH.\nNapomenuo je da su Doboj posjetili kako bi na licu mjesta vidjeli koliko se može odgovoriti potrebama, ali naglašava da prema sadašnjim procjenama najvjerovatnije neće biti potrebe da Oružane snage BiH budu dodatno angažirane prije civilnih organa vlasti, koji, stava je Osmić, dobro rade svoj posao.\nGradonačelnik Doboja Obren Petrović izrazio je očekivanje da će donatorska sredstava pomoći u obnovi Doboja te da će institucije Republike Srpske i države BiH pomoći još više u obnovi ovog grada.\n“U majskim poplavama uništeno je 720 firmi, 500 malih i 220 većih preduzeća koji bi mogli omogućiti stanovništvu da sada radi. Zbog toga nam je važno da firme rade”, kazao je novinarima Petrović, najavljujući da će se maksimalno angažirati na iznalaženju sredstava koja će pomoći u obnovi.\nŠteta u Doboju procijenjena je na 300 miliona KM, a trenutno se zbrajaju štete od poplava koje su ih pogodile prije nekoliko dana, a stanovništvo se nada boljim vremenskim prilikama kako bi se proces obnove nastavio.


SJEDINJENE Države su izgubile vojnu dominaciju u Indo-Pacifičkom regionu i primat prepustile Kini – objavio je Centar za izučavanje SAD koji pripada Sidnejskom univerzitetu.\nAustralijski naučnici tvrde da su SAD „danas loše pripremljene za mogući sukob u Indo-Pacifičkom regionu sa Kinom.\nČak navode da američka vojna strategija u tom delu sveta „preživljava krizu bez presedana“:\n„Ta kriza je uslovljena nekladom između strateških ciljeva Vašingtona i sredstava kojima raspolaže“.\nAustralijanci ukazuju da Pentagon nije u mogućnosti da povećava vojne snage i poboljšava svoje arsenale, a još SAD zaostaju u realizaciji novih vojnih projekata i modernizaciji svojih Oružanih snaga.\nPo njihovoj proceni, jedan od glavnih krivaca za takvo stanje stvari su dve decenije američkih ratova na Bliskom istoku koje su `pojele` sredstva koja je trebalo trošiti za pripreme za ratove sa supersilama.\nKina je za to vreme kontinuirano povećavala svoj arsenal preciznih raketa velikog dometa koje su ozbiljna pretnja vojnim bazama, aerodromima, lukama i drugim vojnim objketima SAD i njihovih saveznika.\nU izveštaju sidnejskog Centra se dodatno naglašava:\n„Kinezi sve te objekte mogu učiniti bezvrednim već u prvim satima mogućeg rata. Raketne mogućnosti Kine dovele su u pitanje sposobnost Amerike da slobodno upravlja svojim snagama na isturenim tačkama Indo-Pacifičkog regiona“.\nU izveštaju se navodi da Kina trenutno ima oko 1.500 balističkih raketa malog dometa, 450 balističkih raketa srednjeg dometa, 160 balističkih raketa „dometa iznad srednjeg“ i nekoliko stotina raketa velikog dometa.\nSidnejski centar tvrdi da Kina i ograničenim snagama može ostvariti pobedu „pre nego što SAD uspeju da uzvrate“.\nPreciziraju da se ovo odnosi pre svega na bitne tačke Tajvana, Japanskog arhipelaga i u morima Jugoistočne Azije.\nCentar procenjuje da je Kina – da bi podrila američku dominaciju – nagomilala „toliki broj preciznih raketa da to izaziva respekt“.\nJoš ukazuje da je vojni budžet Kine od 1996-te do 2018-te povećan za 900 odsto i da je ove godine dostigao 177 milijardi dolara. To Pekingu omogućava da modernizuje ratnu flotu, avijaciju i mrežu vojnih satelita.\nA šta traže u Indo-Pacifičkom regionu? Vašington?\nKao i svugdje na drugim mjestima u svijetu “ GLUME MAJMUNE”!!!


Slavko Vučurević 'ipak' ne prelazi u Nikolićevu stranku | Trebinje Live\nSlavko Vučurević 'ipak' ne prelazi u Nikolićevu stranku\nGradonačelnik Trebinja Slavko Vučurević tvrdi da ne prelazi u Srpsku naprednu stranku /SNS/ i da ostaje član Partije demokratskog progresa /PDP/, a da je dodjela Povelje počasnog građanina predsjedniku Srbije Tomislavu Nikoliću "izraz volje građana Trebinja".\n"Ja sam potpredsjednik PDP-a i ostajem vjerni član ove političke partije", kaže Vučurević.\nNavodeći razloge zbog kojih je pokrenuo inicijativu da se Nikoliću dodijeli najviše priznanje grada Trebinja, Vučurević je rekao da je predsjednik Srbije to "zaslužio doprinosom i odnosom prema Republici Srpskoj i srpskom narodu, kao i borbom protiv kriminala i korupcije, kao najvećeg zla ovog vremena".\n"Mi s oba oka gledamo u Beograd, a samo jednim na sve ostale centre političke moći", dodao je Vučurević.\nIako je Srbija matica srpskog naroda u Republici Srpskoj, kaže Vučurević, nijedan raniji predsjednik Srbije nije bio počasni građanin Trebinja.


Pehar za magičan svet slatkiša iz Niša\nPočetak/Društvo/Pehar za magičan svet slatkiša iz Niša\nNa nedavno održanom Festivalu torti i kolača „Interskopkejks“ u Skoplju niški poslastičari osvojili pehar sveukupnog pobednika.\nReč je o članovima Udruženja ugostiteljskih i turističkih poslenika Niša koje godinama učestvuje na ovom prestižnom festivalu.\nU konkurenciji više od stotinu vrhunskih profesionalaca iz Turske, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Crne Gore, Rumunije, Bugarske i Albanije, maloj, ali kvalitetnoj, ekipi iz Niša je pošlo za rukom da u gotovo svim kategorijama osvoji najviše ocene. Umešnost, znanje i kreativnost obezbedili su da pobednički pehar ponovo bude u njihovim rukama.\n„Odbranili smo titulu prošlogodišnjih pobednika i zbog toga smo veoma srećni. Tražio se kvalitet izrade, ukus, dekoracija, inovativnost, a naš tim je u svemu visoko ocenjen. Kada pobedite kolege iz Turske ili Albanije koji su zaista veliki majstori poslastičarstva, onda morate da se radujete nagradi“, kaže Radmila Šakić sekretar Udruženja koja je ovoga puta predvodila tim za pobedu.\nNiški poslastičari bili su jedini predstavnici Srbije na ovom takmičenju, a činili su ga vrhunski majstori za torte i kolače. Dečije, svadbene, rođendanske, kao i torte i kolači za svaku priliku, mamili su poglede svih, što su sudije ocenjivale visokim ocenama. Međutim, kažu, u Skoplje nisu otišli samo po nagradu.\n„Cilj ovakvog događaja je da se poslastičarstvo podigne na viši nivo, ali i da se zainteresovanima predstave sve prednosti bavljenja ovim poslom. Naravno, razmena iskustava među kolegama sa raznličitih područja je od neprocenjivog značaja, jer se u tim prilikama saznaju i neke tajne najboljih poslastičara. Poslastičarstvo je zanat koji se čuva i prenosi na generacije. Zanat se i krade. Tako smo i mi malo „krali“ od konkurencije“, ističe Šakić.\nPosetioci festivala u severnomakedonskoj prestonici imali su priliku da vide sve inovacije iz poslastičarske industrije i konditorstva, ali i da probaju neke od proizvoda. Njima je bila pružena mogućnost da i sami, glasanjem, izaberu najbolje u magičnom svetu slatkiša. Ovoga puta mišljenje publike i mišljenje sudija poslastičara bilo je identično.\nFestivalska priznanja dodeljena su u nekoliko kategorija, a pored najboljih torti i kolača, nagrađeni su najuređeniji štand i majstori karvinga (rezbarenje u hrani).\nOvogodišnji „Interskopkejks“ je bio 11. po redu. I ovaj put imao je humanitarnu notu, te su sve poslastice donirane deci iz socijalno ugroženih porodica.\nFestival je organizovala Humanitarna organizacija HOA-Anđeli iz Skoplja.\nfestival torti i kolaca Interskopkejks niski poslasticari pehar Skoplje sveukupni pobednik\nKIKBOKSERI NIŠA NAJBOLJI U NOVOM SADU


Poreski raj postaje pakao: Država ne da pomoć kompanijama koje su registrovane van - Biznis Telegraf.rs\n20/05/20 | 09:51\nPoreski raj postaje pakao: Država ne da pomoć kompanijama koje su registrovane van\nKompanije koje su registrovane u nekoj od zemalja koje važe za "poreski raj" sa liste Evropske unije neće više moći da se prijave za dobijanje pomoći\nPandemija je primorala svetske lidere da brzo primene hitne finansijske mere i agresivne pakete podsticaja u nameri da izbegnu razorni ekonomski kolaps.\nKrajem prošlog meseca, Mreža poreske pravde objavila je test u pet koraka kako bi utvrdila da li bi vlade trebalo da pomognu preduzećima koja traže pomoć od pandemije.\nNeke evropske zemlje odlučile su da blokiraju preduzeća koja su povezana sa poreskim oazama i da im ne dozvole pomoć koju inače države odobravaju kako bi smanjile efekte koronavirusa.\nDo danas su Francuska, Poljska, Belgija i Danska najavile slične mere osmišljene da isključe neke kompanije iz programa pomoći koji finansiraju poreski obveznici.\nRanije ovog meseca, Belgija je postala četvrta zemlja Evropske unije koja je uvela zakon koje sprečava mere pomoći za preduzeća koja su prisutna u poreskim rajevima.\nZakon, koji je usvojen 7. maja, predviđa da svako preduzeće koje je povezano sa poreskim rajevima preko akcionara ili zavisnog preduzeća neće moći da prima državnu pomoć.\nTakozvana „crna lista“ EU identifikuje 12 zemalja koje nisu uspele da ispune standard o otvorenoj razmeni poreskih informacija. Nijedna zemlja na listi nije članica EU, budući da blok tvrdi da su sve zemlje članice u potpunosti usaglašene i da ih drže na višem nivou nadzora od ostalih zemalja širom sveta.\nPortparol Evropske komisije, izvršnog ogranka EU, da su države članice odlučile da odobre državnu pomoć i osmisle mere u skladu sa pravilima EU, „kao što su sprečavanje prevare i utaje poreza ili agresivno izbegavanje. "\nIstovremeno, portparol je rekao da države članice "moraju da se pridržavaju" osnovnih sloboda zagarantovanih Ugovorom o EU, uključujući slobodno kretanje kapitala i slobodno kretanje ljudi.\n- To znači da ne mogu isključiti kompanije iz šema pomoći na osnovu sedišta ili prebivališta u drugoj zemlji EU - dodali su.\nIzvršni direktor Mreže poreske pravde, koja prati izbegavanje poreza na dobit, veruje da je koronavirus „razotkrio ozbiljne troškove međunarodnog poreskog sistema koji je programiran da postavi interes korporativnih divova nad potrebama ljudi".\nKrajem prošlog meseca, Mreža poreske pravde objavila je test u pet koraka kako bi utvrdila da li bi vlade trebalo da pomognu preduzećima koja traže pomoć. Provere su se sastojale od otkrivanja da li je jedna ili više podružnica korporativne grupe uvršteno u indeks finansijske tajnosti, da li je grupa učestvovala u bilo kakvim finansijskim skandalima; gledajući da li je grupa objavila svoje najnovije izveštaje; na pitanje da li je grupa objavila informacije o tome ko su korisni vlasnici svih njegovih legalnih vozila; i zahteva da se vidi da li se grupa obavezala za zaštitu radnika.\nAko bilo koji od uslova nije ispunjen, Mreža poreske pravde tvrdi da vlade moraju da ili odobre odobrenje za primaoce koji ispunjavaju sve uslove do kraja 2020. godine ili da ih diskvalifikuju.\n- Godinama, utočišta za korporativni porez poput Devičkih ostrva, Holandije i Luksemburga podstiču "trku do dna", predajući bogatstvo i moć najvećim korporacijama i oduzimajući ih medicinskim sestrama i radnicima javnih službi koji su rizikovali živote kao bi zaštitili naše - dodao je.\nDanci povukli nogu\nDanska je među prvima zabranila da kompanije koje su registrovane u nekoj od zemalja "poreskog raja" dobiju finansijsku pomoć zbog krize izazvane pandemijom.\nNakon milijardi koje je potrošila na pružanje pomoći kompanijama koje beleže značajan pad prihoda zbog mera protiv epidemije, Danska je najavila nov paket ekonomskih mera u iznosu od 14 milijardi dolara, odnosno 100 mijardi danskih kruna.\nMeđutim, na osnovu amandmana koji su uvedeni, kompanije koje su registrovane u nekoj od zemalja koje važe za "poreski raj" sa liste Evropske unije neće više moći da se prijave za dobijanje pomoći. Na ovoj listi, za koju zvaničnici u Danskoj tvrde da nije sveobuhvatna, nalazi se 12 zemalja sa niskom stopom poreza ili bez oporezivanja, uključujući Panamu, Sejšele i Kajmanska ostrva.\nUkupan iznos koji je do sada izdvojen za pomoć ekonomiji u ovoj zemlji iznosi 400 milijardi danskih kruna.


Poslovna Žena, 25.03.2019.\nInvestitori iz Ujedinjenih Arapskih Emirata iskazali su veliko interesovanje za ulaganje u visokotehnološke, brzorastuće srpske kompanije, izjavio je u Dubaiju Marko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije i najavio skoro otvaranje kancelarije PKS u komori Dubaija i dolazak u Beograd velike privredne delegacije ovog grada.\nČadež je na današnjem poslovnom skupu u organizaciji Privredne komore Dubaija, na čiji je poziv naša državno – privredna delegacija otputovala u UAE, pred oko trideset velikih emiratskih kompanija, predstavio uslove poslovanja u Srbiji, sa posebnim akcentom na potencijal IT kompanija i procese digitalizacije srpske privrede.\n- Osim jačanja veza sa privredom Ujedinjenih Arapskih Emirata u tradicionalnim sektorima, Srbija je kompanijama UAE ponudila i najbolje proizvode rastuće IT industrije, kao što su rešenja naših inovativnih kompanija za e - zdravstvo, digitalnu poljoprivredu, upravljanje energetskim sistemima, ekologiju i unapređenje finansijskog sektora, rekao je Čadež.\nPredsednik i vlasnik Comtrade grupacije Veselin Jevrosimović, poslovnoj zajednici Dubaija predstavio je potencijale svoje kompanije sa posebnim fokusom na back-up softverska rešenja u kojima je lider na srpskom tržištu.\nPredsednik PKS sastao se i sa Hamadom Mubarakom Buamimom, predsednikom Privredne komore Dubaija, sa kojim je razgovarao o mogućnostima jačanja bilateralnih veza poslovnih zajednica dve zemlje.\n„Komora Dubaija nam je ustupila prostorije i kompletnu infrastrukturu, za otvaranje kancelarije PKS, uz pokriće troškova njenog funkcionisanja. Već u naredna dva meseca izabraćemo našeg predstavnika iz redova oko deset hiljada poslovnih ljudi iz Srbije koji žive i rade u UAE. Današnji skup je prvi u nizu ovogodišnjih događaja na kojima će se srpska ekonomija i kompanije predstaviti potencijalnim partnerima i investitorima iz Emirata, a za ovu godinu dogovorili smo i posetu velike privredne delegacije Dubaija Srbiji“, najavio je Čadež.\n„Zajednički stav je da gotovo sve privredne grane nose potencijal za veću trgovinsku i investicionu saradnju i zajedničke projekte: od agrobiznisa, preko energetike i ekologije, odbrambene i avio industrije, građevinarstva, saobraćaja, turizma i zdravstva do sektora informacionih tehnologija u kome je probuđen obostrani interes privrednika za povezivanje“, rekao je predsednik PKS.\nSutra, drugog dana posete UAE Čadež se, kako je predviđeno, sastaje sa Mubarakom Rašidom Hamisom al Mansurijem, guvernerom Centralne banke i direktorom Investicionog fonda Emirata i Mohamedom Helal al Muhairijem, generalnim direktorom Privredne komore Abu Dabija. Razgovaraće i sa Halidom Abdulom al Kubaisijem, direktorom Sektora za aeronautiku, obnovljivu energiju i IT kompanije Mubadala, koja u Srbiji realizuje projekat vetroparka Čibuk 1.\nMubadala je državna kompanija - investicioni fond, koji se bavi globalnim investicijama, zapošljava više od 100.000 Ljudi, ima investicije u više od 50 zemalja širom sveta i kapital veći od 200 milijardi evra.\nU sastavu Mubadale posluje i kompanija za investicije u oblasti napredne tehnologije Advanced Technology Investment Company (ATIC), kao i kompanija Global Foundries, po prihodima drugi najveći proizvođač poluprovodnika na svetu.


05.04.2022 u 07:58\nAntonov: Provokacija u Buči vrhunac laži i cinizma\nVAŠINGTON- Ruski ambasador u SAD Anatolij Antonov ocenio je događaje u ukrajinskom gradu Buča kao vrhunac laži i cinizma, dodajući da je Vašington „zauzeo poziciju tužioca” i počeo da određuje krivce. „Provokacija u gradu Buča je vrhunac laži i cinizma. U Vašingtonu su, bez dokaza, odmah zauzeli poziciju tužioca i počeli da određuju krivce”, rekao je Antonov, objavila je ambasada na Telegramu. On je takođe izjave američkih zvaničnika o ratnim zločinima koje je počinila ruska vojska na teritoriji Ukrajine nazvao „neosnovanim optužbama” i delom koordinisanih napora Zapada da, kako je naveo, „demonizuje Oružane snage”, prenosi RIA Novosti. Događaji u gradu Buča doveli su do nove salve uzajamnih optužbi Rusije i Ukrajine. Kijev, naime, optužuje ruske snage da su u tom gradu počinile\n04.04.2022 u 11:05\nMoskva pokreće istragu o optužbama Kijeva za zločin u Buči\nMOSKVA - Glavni ruski istražitelj naredio je danas pokretanje zvanične istrage povodom ukrajinskih „provokacija” nakon što je Kijev optužio rusku vojsku za ubistva civila u gradu Buča. Aleksandar Bastrikin, šef ruskog istražnog odbora, naredio je da se otvori istraga povodom namernog širenja „lažnih informacija” o aktivnostima ruskih oružanih snaga u Buči, navedeno je u saopštenju odbora. Ukrajinske vlasti i mediji podelili su snimak, navodno snimljen u gradu Buča u Kijevskoj oblasti, na kojem se vide tela poginulih koja leže na putu, a za koja Kijev tvrdi da su civili. Ministarstvo odbrane Rusije saopštilo je da su sve fotografije i video materijali koje je objavio Kijev „provokacija” i da sve vreme dok je Buča bila pod kontrolom ruskih snaga nijedan lokalni stanovnik nije stradao u\n04.04.2022 u 09:20\nMakron: Potrebne dodatne sankcije Rusiji zbog Buče\nPARIZ- Francuski predsednik Emanuel Makron izjavio je danas da je potrebno uvesti dodatne sankcije Rusiji nakon što je Ukrajina optužila ruske snage za ubistva civila u ukrajinskom gradu Buča. Makron je za Radio „Frans Inter” rekao da postoje „veoma jasni tragovi” koji ukazuju na to da su ruske snage odgovorne za ratne zločine u Ukrajini, prenosi agencija Rojters. Rusija je demantovala tvrdnje da su njene snage počinile zločin nad 20 civila. Ministarstvo odbrane navelo je da su se sve ruske jedinice potpuno povukle iz Buče 30. marta, dan nakon razgovora delegacija Rusije i Ukrajine licem u lice u Turskoj, preneo je Tanjug.\n01.04.2022 u 10:50\nVisoki pripadnici ukrajinske vojske optuženi za genocid u Donbasu\nMOSKVA – Ruski istražitelji za genocid nad stanovništvom Donbasa koje govori ruski jezik, optužili su 22 osobe, među kojima su bivši ministar odbrane Ukrajine Valerij Geletej i načelnik ukrajinskog Generalštaba Viktor Muženko, saopštio je Istražni komitet Rusije. Tokom istrage, saradnici komiteta analizirali su veliki broj dokumenata i drugih podataka. „Podaci koji su u njima sadržani omogućili su da se prošire optužbe protiv pojedinih visoko rangiranih ukrajinskih vojnih lica, umešanih u stradanje civila u Donbasu. Na osnovu tih dokaza 22 osobe su optužene za genocid nad civilnim stanovništvom kome je ruski maternji jezik”, piše u saopštenju, prenosi Tanjug. Predsednik Istražnog komiteta Aleksandar Bastrikin rekao je i da je u skladu sa podacima komiteta pokrenuto 590\n27.03.2022 u 17:12\nNKPJ: NATO zločini se ne smeju zaboraviti\nNova komunistička partija Jugoslavije (NKPJ) saopštila je danas da je u subotu 26. marta u Beogradu održan anti-NATO skup ispred ruševina zdanja Generalštaba stradalog od NATO bombi, povodom 23. godišnjice agresije na SR Jugoslaviju. „Naši dragi drugovi i drugarice iz Grčke specijalno su tim povodom došli u Beograd kako bi još jednom potvrdili da stoje uz naš narod u pravednoj antiimperijalističkoj borbi protiv NATO-a, baš kao što su stajali i 1999. godine kada su svojim telima sprečavali da NATO napušta baze u Grčkoj radi manevara protiv naše zemlje”, navedeno je u saopštenju te partije, prenosi Tanjug. Ukazuju da se zločine ne smeju zaboraviti, ali se nikada, kako navode, neće zaboraviti ni solidarnost „sa našim narodom upućenu tokom 1999. koju su grčki komunisti nesebično\n23.03.2022 u 14:59\nTači i Veselji biće optuženi za dodatna dva logora i još 12 žrtava\nHAG - Apelaciono veće Specijalizovanih veća Kosova sa sedištem u Hagu odbio je žalbe nekadašnjih šefova OVK Hašima Tačija i Kadrija Veseljija na odluku kojom je tužilaštvu delimično dozvoljeno da izmeni, odnosno dopuni optužnicu u predmetu protiv njih i još dvojice čelnika OVK Jakupa Krasnićija i Redžepa Seljimija. Oni su se žalili na odluku sudije za prethodni postupak od 23. decembra, koji je delimično usvojio zahtev tužilaštva za nekim novim optužbama. Žalbeno veće se, međutim, složilo sa pretpretresnim sudijom da predložene dopune optužbi ostaju ograničene, jer ne menjaju prirodu postojećih optužbi, ne uvode nova krivična dela, niti nove vidove odgovornosti. Prva kategorija predloženih amandmana na optužnicu odnosi se na dva dodatna logora i 12 dodatnih žrtava, amandmani druge\n10.03.2022 u 12:54\nJanša: Rusija počinila ratne zločine u Ukrajini\nPARIZ- Rusija čini ratne zločine u Ukrajini, izjavio je danas slovenački premijer Janez Janša na sastanku Evropske narodne partije u Parizu. „Svako može da vidi da je to protiv svih konvencija”, rekao je Janša, misleći na nedavne ruske vojne akcije u Ukrajini, prenosi Rojters. Rusija je odbacila optužbe Ukrajine i drugih da je počinila ratne zločine, a zvaničnici u Kijevu su saopštili da je ruski avion bombardovao dečju bolnicu u Mariupolju uprkos sporazumu o prekidu vatre dok ljudi napuštaju taj grad, a regionalni guverner je naveo da je 17 ljudi ranjeno, prenosi Tanjug.\n22.02.2022 u 11:59\nZastupnik žrtava: Svedoci protiv Tačija i saoptuženih plaše se da bi mogli biti ubijeni\nHAG - Svedoci optužbe protiv bivšeg zapovednika OVK Hašima Tačija i trojice saoptuženih za zločine na Kosovu i u Albaniji, 1998-99, žive u „veoma realnoj klimi straha”, upozorio je zastupnik žrtava Dejvid Loz. „Neki od svedoka sa dvojnim statusom (žrtve i svedoka) strahuju da bi mogli biti ubijeni zbog učešća u ovom procesu”, naglasio je Loz u pisanom podnesku Sudu za zločine pripadnika OVK u Hagu, objavljenom na internet stranici suda. Tužilaštvo je, istovremeno, ponovo ukazalo na „već potvrđenu i upornu klimu zastrašivanja svedoka i ometanja krivičnih postupaka protiv članova OVK”. „Realnost je da svedoci optužbe jesu i biće pod ogromnim pritiskom da sa tužilaštvom ne sarađuju”, naglasili su tužioci u pisanom podnesku sudu. Kako je navedeno u podnesku, osobe koje je tužilaštvo\n11.02.2022 u 19:27\nŠest članova porodice izbodeno na spavanju\nFILADELFIJA – Muškarac koji je danas ranio nožem šest članova porodice dok su spavali u kući u američkom gradu Filadelfiji, uhapšen je u blizini, saopštila je policija. Kako je navedeno u saopštenju, policija je intervenisala oko četiri sata ujutro i zatekla šest osoba sa ubodnim ranama, a sve žrtve su starosti od 26 do 57 godina, prenosi AP. Tri žene su prevezene u bolnicu u kritičnom stanju, dok su dva muškarca i žena u stabilnom stanju, saopštila je policija. Među najteže povređenima bila je 49-godišnja žena za koju policija tvrdi da je više puta ubodena nožem u vrat, glavu i leđa. Osumnjičeni napadač, kojeg je policija opisala kao 29-godišnjaka koji je živeo u toj kući, pronađen je obliven krvlju sa posekotinama na rukama nekoliko blokova dalje, nakon čega je odveden u


Pavle-Jovanović - strana 3 - Vesti - Svet Plus\nPavle Jovanović najnovije vesti - strana 3\nZadruga 2: Draganin muž posmatrao dok se Pavle i ona ljube! (VIDEO)\nBivši ljubavnici su se zajedno našli u rijalitiju "Zadruga 2" pa sada perje leti na sve strane. Čini se da prljavi veš nikada neće prestati da se iznosi, pa je tako bilo i noćas. Pavle je ispričao kako je Dragani muž posmatrao dok se ona i Pavle ljube.\nSerija Nemanjići: Upoznajte surovog plavookog lepotana, poručuje Dubravko ..\nSerija "Nemanjići - rađanje kraljevine" i dalje izaziva različite komentare, a glumac Dubravko Jovanović poručuje: "Upoznajte surovog plavookog lepotana."\nNikolija Jovanović o ćerki Rei: Imam utisak kao da je celog života tu!\nNikolija Jovanović, popularna pevačica, nedavno je proslavila prvi rođendan svojoj ćerki Rei, a iskreno priznaje da ima utisak kao da je celog života tu.\nPotresna ispovest Suzane Jovanović: Bilo je perioda kada nisam imala šta da ..\nSuzana Jovanović u iskrenoj ispovesti u jednoj emisiji ispričala je do sada nepoznate stvari iz svog života i kolike je finansijske probleme imala.\nPosle svega nemaju komunikaciju: Nataša Bekvalac otkrila zašto se razvela od ..\nNataša Bekvalac, popularna pevačica, prvi put je javno govorila o razvodu od Ljube Jovanovića i otkrila da nakon svega sa njim nema komunikaciju.\nNeobično i pomalo čudno: Šokantna transformacija Nikolije Jovanović za novi ..\nNikolija Jovanović za kratko vreme uspela je da okupi armiju fanova i skrene pažnju na sebe svojim pesmama, ali i neobičnim spotovima, koji uglavnom prate i potpune transformacije mlade pevačice.


Đurović osumnjičen da je podmetnuo eksploziv – Portal Danilovgrad\nĐurović osumnjičen da…\nĐurović osumnjičen da je podmetnuo eksploziv\nBezbjednosno interesantna osoba Ivan Đurović (29) iz Danilovgrada, kako su saopštili iz policije, uhapšen je zbog sumnje da je 13. novembra u večernjim satima ispred kladionice u Podgorici podmetnuo eksplozivnu napravu, prenosi Pobjeda.\nNjemu je nakon saslušanja kod tužioca određeno zadržavanje do 72 sata.\n– U kasnim večernim časovima aktivirana je improvizovana eksplozivna naprava ispred objekta jedne sportske kladionice u Podgorici, čime je pričinjena manja materijalna šteta u vidu loma stakla na ulaznim vratima objekta. Nakon intenzivnih kriminalističkih i istražnih aktivnosti, policija je obezbijedila materijalne dokaze koji upućuju na sumnju da je izvršilac ovog djela I. Đ. iz Danilovgrada – navodi se u saopštenju policije.\nProtiv njega je podnijeta krivična prijava zbog sumnje da je počinio krivično djelo izazivanje opšte opasnosti u sticaju sa krivičnim djelima nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija.\nĐurović je prvo uhapšen u istrazi ubistva Danilovgrađanina Zorana Pavićevića (54), čije je tijelo pronađeno 24. novembra ujutro u restoranu „Obala“, u kojem je radio kao stražar. Ispostavilo se da on nema veze sa ovim zločinom i tada mu je na teret stavljeno krivično djelo nepostupanje po zdravstvenim propisima za suzbijanje opasne zarazne bolesti, a podnešena je i prekršajna prijava zbog ometanja i omalovažavanja službenog lica.\nNjegov advokat Darko Dragović ranije je Pobjedi kazao da je Tužilaštvo naložilo i istragu da li je Đurović u policiji bio žrtva torture, jer su na njegovom tijelu, kada je priveden tužiocu, bile vidne brojne povrede.\nPolicija se nakon toga oglasila i saopštila da Đurović nije zlostavljan u pritvorskim prostorijama, te da se povrijedio tokom bjekstva.\nOduzete puške i municija\nPodgorička policija je, kako su saopštili, u okviru istrage podmetanja eksplozivne naprave ispred kladionice, pretresla stanove na dvije lokacije u Podgorici i Danilovgradu.\n– Uhapšen je M. V. (37) zbog sumnje da je počinio krivično djelo nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija, dok je protiv R. V. (65) podnijeta krivična prijava u redovnom postupku, zbog sumnje da je izvršio isto krivično djelo – navodi se u saopštenju.