Prodavnice u Srbiji mogu da odbiju plaćanje malih iznosa platnim karticama – Ozon Media\nJoš jedna od mera NBS u pravcu snižavanja trgovačkih provizija na našem tržištu je i ta da su za nacionalni kartični brend “dinakard” definisani najniži troškovi kartičnog sistema da bi banke mogle da ugovaraju sa trgovcima niže trgovačke provizije za prihvatanje nacionalne kartice, kako bi prihvatanje ovih kartica bilo što povoljnije za naše trgovce.\n– Kao dodatnu meru koja će uticati na snižavanje troškova prihvatanja bezgotovinskih plaćanja možemo pomenuti i uvođenje instant plaćanja na prodajnim mestima – kažu u NBS.\nOd petka prijave za jednokratnu novčanu pomoć od 100 evra\n12.05.2020. Ozon Komentari su isključeni na Od petka prijave za jednokratnu novčanu pomoć od 100 evra\n21.09.2019. Ozon Komentari su isključeni na Niste prodali besplatne akcije: Evo koliko vas čeka na računu\nPokrenuta aplikacija “E-vodič o pravima zaposlenih”\n16.05.2020. Ozon Komentari su isključeni na Pokrenuta aplikacija “E-vodič o pravima zaposlenih”


Administrativno-tehnička podrška | Javni sektor\nBeogradska otvorena škola od osnivanja pruža podršku jačanju kapaciteta javne uprave u velikom broju oblasti, neke od njih su: obrazovanje, mladi i evropske integracije. Pored direktne podrške, BOŠ, partnerski radi i na uvođenju novih i inovativnih mehanizama rada u javnom sektoru.\nProfesionalni tim Beogradske otvorene škole za potrebe ciljnih grupa obezbeđuje administrativno-tehničku podršku u realizaciji redovnih aktivnosti institucija, kao i u promociji rezultata sprovedenih aktivnosti.\nPored mentorske i finansijske podrške, Beogradska otvorena škole doprinosi jačanju javnog sektora i kroz administrativno-tehničku podršku. IT tim Beogradske otvorene škole za potrebe komunikacije organa javne uprave kreira platforme i sajtove i obezbeđuje druge vidove tehničke podrške.\nAdministrativno-tehnička podrška obuhvata:\nOrganizacija i koordinacija radnih sastanaka/radnih grupa, javnih rasprava\nOrganizacija studijskih poseta/omladinskih razmena\nPružanje podrške istraživačkim timovima\nKreiranje platformi i sajtova\nU skladu sa postavljenim ciljevima, 2008. godine, formiran je Tim za podršku Beogradske otvorene škole. Tim za podršku Beogradske otvorene škole je zadužen za pružanje ekspertske i administrativno-tehničke podrške institucijama, u zavisnosti od zahtevanih usluga.


General Pervez Mušaraf kao predsednik 2007. godine\nSud u Pakistanu poništio je smrtnu kaznu bivšem predsedniku, generalu Pervezu Mušarafu pošto su presudu iz decembra za veleizdaju na osnovu optužbi za podrivanja ustava, kritikovali Vlada i vojska koja je i dalje ima ogroman uticaj u toj zemlji, pišu svetski mediji.\nVisoki sud u Lahoru poništio je smrtnu kaznu Mušarafu, čime će najverovatnije biti okončan proces protiv bivšeg vojnog diktatora koji je optužen za podrivanje ustava zemlje 2007. kada je otpustio veliki deo sudstva i uveo vanredno stanje u pokušaju da blokira opozicioni pokret, piše Njujork tajms (The New York Times).\nTročlano veće je u ponedeljak presudilo da je specijalni sud koji je izdao smrtnu kaznu prošlog meseca bio neustavan, navodi list i ukazuje na ocene nekoliko advokata i analitičara da je malo verovatno da će aktuelna vlada, u kojoj se nalazi dosta ljudi lojalnih Mušarafu, ponovo organizovati specijalni sud za novo suđenje.\nSudije u istočnom gradu Lahoru rekle su da je slučaj protiv Mušarafa bio politički motivisan i da su zločini za koje je optužen – veleizdaja i podrivanje ustava – bili "zajednički prestup" i da ga "nije mogla izvesti jedna osoba". Posle objavljivanja kazne Mušarafu u decembru, pakistanska vojska je kritikovala presudu i pozvala na njeno pravno preispitivanje, dok je Mušarafov pravni tim uložio žalbu na presudu na Visokom sudu u Lahoru ovog meseca.\nSmrtna kazna objavljena u decembru uglavnom je imala simbolički značaj, pošto je prvi put u istoriji zemlje bivši vojni vođa odgovarao za svoje postupke na vlasti, dok, kako ukazuje Njujork tajms, nije bilo verovatno da bude izvedena budući da se očekivalo da vojska, koja i dalje ima ogromnu moć, štiti bivšeg šefa.\nPre jednog saslušanja 2014. godine bezbednosni konvoj je misteriozno preusmeren u vojnu bolnicu, ističe list, navodeći da su uprkos žalbama generala na bol u grudima, mnogi verovali da ga je vojska štiti od suda.\nPodizanje optužnice protiv generala Mušarafa 2014. bio je izuzetno značajan trenutak u Pakistanu u kojem je tokom većeg dela njegove istorije kao nezavisne zemlje vojska imala uticaj i u kojem nijedan drugi vojni lider nije bio suočen s pravnim posledicama svog delovanja, ocenjuje BBC.\nProces protiv bivšeg predsednika pokrenut je 2013. kada za premijera izabran Navaz Šarif, kojeg je Mušaraf oborio s vlasti u državnom udaru 1999. godine. U martu 2014. je podignuta optužnica za veleizdaju i proces se zasnivao na odluci Mušarafa 2007. da suspenduje ustav i uvede vanredno stanje.\nSada je Mušaraf "slobodan čovek", rekao je tužilac koji je zastupao Vladu na procesu pred Visokim sudom, dodajući da su "podnošenje tužbe, osnivanje (specijalnog) suda, izbor tužilačkog tima" proglašeni nelegalnim.\nLjubitelj cigara i viskija, pripadnik umerenog krila, general Mušaraf je bio ključni američki saveznik u "ratu protiv terorizma" posle terorističkih napada 11. septembra 2001. na SAD i tokom devet godina na vlasti je izbegao makar tri pokušaja terorista Al Kaide da izvrše atentat na njega, ukazuje agencija Frans pres (Agence France-Presse).\nNjegova vladavina nije imala ozbiljnije izazove, ističe AFP, dok nije pokušao da smeni glavnog sudiju Vrhovnog suda u martu 2007. godine, što je pokrenulo proteste širom zemlje i višemesečna previranja koji su doveli do uvođenja vanrednog stanja.\nPosle ubistva bivše premijerke Benazir Buto u decembru 2007, raspoloženje u Pakistanu se pogoršalo i Mušaraf je ostao izolovan posle ubedljivog poraza njegovih saveznika na parlamentarnim izborima u februaru 2008. Ostavku je podneo u avgustu 2008. suočen s procesom za smenu koji je pokrenula nova vladajuća koalicije.\nTada je otišao u egzil, ali se vratio u zemlju 2013. u pokušaju da učestvuje na izborima, što mu je onemogućeno zbog niza sudskih slučajeva protiv njega, a takođe mu je zabranjeno da izlazi iz zemlje, mada je ta zabrana ukinuta 2016. kada je otišao u Dubai na lečenje.\nPobeda pakistanske vojske\nOdluka Visokog suda sugeriše da je moćna pakistanska vojska povratila svoju snagu posle kratkog perioda opiranja sudstva, ocenjuje Volstrit džurnal (The Wall Street Journal).\nObaranje presude na sudu u Lahoru je uglavnom zasnovano na pravnim tehnikalijama oko formiranja specijalnog suda i usledilo je pošto je vlada premijera Imrana Kana kritikovala presudu za izdaju, ukazuje list i ističe da je prošlomesečna presuda bila prvi slučaj da je lider koji je stajao iza državnog udara osuđen u Pakistanu, gde se demokratske institucije muče da preuzmu kontrolu nad vojskom.\nSudstvo je obično podržavalo pakistanski vojni establišment veći deo 73-godišnje istorije zemlje, čime je nedavna presuda utoliko značajnija, ocenjuje Volstrit džurnal, dodajući da je smrtna kazna u decembru usledila pošto je Vrhovni sud u novembru ocenio da je nelegalna odluka Vlade da komandantu vojske Kamaru Badžvi da još jedan trogodišnji mandat načelnika generalštaba. Sud je ipak Vladi dao vreme da promeni zakon koji bio omogućio produženje.\nSada su obe presude poništene. I dve glavne političke partije, koje su se predstavljale kao branitelji prava civila da drže poluge vlasti, podržale su zakon da se legalizuje produženje mandata general Badžve, dok, kako navodi američki list, kritičari vojske kažu da su sloboda medija, civilno društvo i politička opozicija suzbijeni pod generalom Badžvom.\nS druge strane, vojska negira političko mešanja, a vlada premijera Imrana Kana kaže da je u partnerstvu s oružanim snagama.\nOdluka suda u Lahoru je pobeda pakistanske moćne vojske, koja se dugo smatrala najuticajnijom institucijom u zemlji, ocenjuje Fajnenšl tajms (The Financial Times).\nPakistan se trenutno suočava s brojnim detabilišućim činiocima, među kojima su potencijalne posledice povećanja tenzija između SAD i Irana i nastavak nestabilnosti u susednom Avganistanu. Takođe ima napete odnose s Indijom koji su se pogoršali prošle godine pošto je indijski premijer Narendra Modi ukinuo specijalni status Kašmira, pretežno muslimanskog regiona.\nJedan zapadni zvaničnik je rekao da je sada delikatno vreme za Pakistan, za čiju bezbednost vojska ima središnji značaj, navodi Fajnenšal tajms.


Ivan Curcic – Page 2 – Streljački savez Beograda\nStrelci beogradskih klubova osvojili su pet titula prvaka Srbije na državnom seniorskom prvenstvu malokalibarskim oružjem, koje je ovog vikenda održano u Novom Sadu. Jasmina Milovanović (Akademac) je postala novi šampion države u gađanju malokalibarskim sport pištoljem. U odsustvu Zorane Arunović, šampionke iz 2020, Milovanovićeva je bila najveći favorit i tu ulogu opravdala ubedljivom pobedom. Jasminin\nNovi Beograd-Ušće i Akademac obeležili su Prvenstvu Beograda malokalibarskim oružjem u juniorskoj i seniorskoj konkurenciji, održanom na strelištu Careva ćuprija. Novobeograđani su pokupili skoro sve medalje puškom, a strelci Akademca su dominirali u nadmetanjima pištoljem. Jasmina Milovanović (Akademac) je u kvalitetnoj borbi za zlato u nadmetanju seniorki MK sport pištoljem, pogodila 581 krug i nadmašila\nPrvenstvo Beograda – dopunjene startne liste\nU prilogu je nova verzija startnih listi za Prvenstvo Beograda malokalibarskim oružjem IZMENJENE Startne Liste Prvenstvo Beograda MK 2021\nPrethodna vest Strana 1 Strana 2 Strana 3 Strana 4 … Strana 76 Sledeća vest


U Preševu 3.000 izbeglica čeka potvrde\nCrveni krst procenio je danas da se u prihvatnom centru za izbeglice sa Bliskog istoka u Preševu trenutno nalazi izmedju 2.000 i 3.000 ljudi koji su u toku noći i jutra pristigli iz Makedonije i čekaju potvrde o nameri da zatraže azil u Srbiji, dokument koji im omogućava legalni boravak u zemlji u naredna tri dana.\nSekretar Crvenog krsta u Preševu Ahmet Haljimi izjavio je agenciji Beta da je kroz Prihvatni centar za izbeglice sa Bliskog istoka u tom gradu u poslednja dva dana prolazilo po oko 5.000 ljudi koji su u Srbiju ušli iz Makedonije, a odmah nakon registracije nastavili su put ka zemljama EU u kojima imaju nameru da zatraže azil.\n„U poslednja dva dana je nešto manji priliv izbeglica nego prošle nedelje, kada je za dan u Prihvatni centar dolazilo i više od 7.000 i 8.000 ljudi, ali oni stalno u toku dana pristižu u grupama od po 200–300 ljudi. Izbeglice se ne zadržavaju u Preševu već odmah nakon registracije nastavljaju dalje“, kazao je Haljimi.\nHaljimi je rekao da je Crveni krst u Preševu od juna podelio više od 180.000 besplatnih obroka, a hranu prvo dobijaju deca, žene i bolesni.\n„Izbeglice uzimaju papir i odmah kreću dalje, koliko mi je poznato nema dužih zadržavanja u Prihvatnom centru u Preševu gde ima mogućnosti i za smeštaj. Niko se dva puta nije prijavio da dobije besplatni obrok, koji se inače dobija uz potpis imenom i prezimenom“, rekao je Haljimi.\nPrema podacima MUP-a, u Preševu je u 2015. godini registrovano više od 300.000 izbeglica-migranata sa Bliskog istoka, u najvećoj meri državljana Sirije, Iraka i Avganistana, koji su u Srbiju ušli iz Makedonije.


Foto: N.N. | Ključ odlijeva koroni, nema nijedan zaraženi\nZlatan Čekić 24.07.2020 14:43\nNačelnik ove male općine, Nedžad Zukanović, smatra kako tome doprinosi činjenica da je savjest građana na jednom visokom nivou, te se najveći broj njih pridržava propisanih higijensko epidemioloških i zaštitnih mjera.\n„Za sada nemamo niti jednog zaraženog, ali niko sa sigurnošću ne može prognozirati da će se takvo stanje održati i u budućem periodu. Do sada smo položili ispit i svim odgovornim u lancu onih koji brinu o zdravstvenoj situaciji, od običnih građana do zdravstvenih radnika, upućujem zahvalnost“, kazao je Zukanović za „Nezavisne“.\nNačelnica Higijensko epidemiološke slzužbe u lokalnom Domu zdravlja, Aida Kurbegović, kaže kako u ovoj zdravstvenoj ustanovi, otkako su uvedene, do sada nisu popuštale restriktivne i sigurnosne mjere zaštite.\n„Kod nas niti u jednom trenutku s radom nije prestao trijažni punkt, a za sve zdravstvene radnike obavezno je nošenje uniformi, vizira i zaštitnih maski i o tome se vodi računa. Kod prijema pacijenata strogo se pazi, mjeri im se temperatura i vrši dezinfekcija“, dodaje Kurbegovićeva.\nDodaje kako je pravovremeno provođenje mjera prevencije i dobra saradnja svih nadležnih aktera na nivou lokalne zajednice, vjerovatno uticala na povoljnu epidemiološku situaciju.\nPrema njenim riječima, do sada je na korona virus testirano više od 230 građana Ključa i svi prispjeli rezultati testova bili su negativni.\nZa razliku od Ključa, u ostalim lokalnim zajednicama na području USK situacija je sve nepovoljnija, tako da su trenutno kovidom inficirane 84 osobe, a ukupan broj do sada zaraženih iznosi 84.


Novi plan raspodele međunarodnih dozvola za transport - Pluton Logistics\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture ubuduće će međunarodne dozvole za transport dodeljivati na jasan i na transparentan način. Ministarstvo je, kako je rekao državni sekretar Dejan Trifunović, u okviru Uredbe o raspodeli međunarodnih dozvola u međunarodnom prevozu stvari donelo uputstvo po kome će biti raspodeljivano 3% dozvola, koliko dodeljuje Ministarstvo.\nNajveći deo, 97% dozvola, dodeljuje se i inače na osnovu javnog konkursa. Problem je do sada bio što je onih tri odsto dodeljivao ministar po „diskrecionom“ pravu, a ubuduće će i one biti raspodeljivane na osnovu kriterijuma. Trifunović je naveo da su Uputstvom jasno definisani kriterijumi kada je u pitanju nacionalna infrastrukutra, izvozni poslovi, a definisano je i da prvenstvo mogu imati i oni koji se prvi put javljaju za međunarodne izvozne dozvole, a ne da one budu samo predmet velikih subjekata.\n– Jasno smo izvukli ono što je stvarno urgentno, kao što je pothlađeno voće i pečurke, kada je u sezoni vrlo bitno da taj predmet bude transportovan u Evropu ili na istok – objasnio je Trifunović. Kako je naveo, problem je u tome što do sada nikada nije postojao jasan, transparentan način raspodele tih tri odsto dozvola i što je to bio predmet diskrecione odluke ministara, a oko toga postoje i brojni sudski sporovi.\n– Ta norma postoji u aktima i mora postojati zbog vanrednih okolnosti, jer nikada ne znate šta će se desiti i da li će biti neka nepogoda – objasnio je on i dodao da te dozvole mogu biti u određenim sezonskim delovima godine vrlo značajne za izvoz.\nTrifunović je kazao da je imenovana i posebna komisija koja će voditi taj proces, i dodao da će postojati i jedan broj dozvola kod kojih taj procenat nije primenljiv, koji će se koristiti za nacionalnu infrastrukturu.\n– Ovo je jasna poruka kako odgovorna vlast može postupati kada ne želi, kao što je to ranije bilo, da ministar diskreciono deli na preporuku ili već kako te dozvole – naveo je on.\nTrifunović je istakao i da su spremni da izađu u susret svim zainteresovanim stranama, posebno sada kada je izvoz jako važan, ali na transparentan način gde će svi učesnici na tržištu znati jasne kriterijume kako se te dozvole dele.\n← Carina pojačala kontrolu porekla robe pri izvozu u Rusiju\nDHL Srbija očekuje rast od tri odsto do kraja godine →\n4. januara 2019. 4. januara 2019. marko


Radnici Namenske i pre pravosnažne presude amnestirali direktora, za eksploziju optužili poginule kolege, a za kritike - opoziciju | Insajder\nRadnici Namenske i pre pravosnažne presude amnestirali direktora, za eksploziju optužili poginule kolege, a za kritike - opoziciju\nRadnici fabrike „Milan Blagojević - Namenska“ u Lučanima, gde su pre dve godine u eksploziji poginula dva radnika, danas su u saopštenju amnestirali su dugogodišnjeg direktora ove fabrike Radoša Milovanović, iako mu je suđenje tek na početku. Oni su, u saopštenju koje je stiglo sa zvanične mejl adrese fabrike, za požar i eksploziju koja se dogodila sredinom jula 2017. optužili svoje preminule kolege.\nSuđenje direktoru fabrike Radošu Milovanoviću i još dvojici rukovodilaca u tom preduzeću trebalo je da počne prošle nedelje, a ispred zgrade suda tada se našlo više stotina zaposlenih u fabrici Namenska koji su dolazak direktora Milovanovića u sud propratili aplauzom, a svoje pojavljivanje obrazložili podrškom rukovodstvu. Istovremeno, razmenili su i brojne uvrede sa porodicom jednog od poginulih radnika, optužujući porodicu da žele da uruše fabriku i ostave radnike bez posla.\nU današnjem saopštenju, koje je potpisano samo sa „Radnici preduzeća MB Namenska” ocenjeno je da su radnici ove fabrike prethodnih dana bili izloženi „medijskom linču“ i „uvredama“.\n„Nas 1.340 radnika prethodnih sedam dana izloženi smo do sada neviđenom medijskom linču od strane pojedinih novinara, kao i od ljudi na društvenim mrežama. Lepljene su nam etikete 'ljudskog otpada', 'ološa', 'zveri', 'bede', stavljana nam je meta na čelo, suđeno nam je bez suđenja“, navedeno je u saopštenju.\nOni navode da su već osuđeni, kao i njihov generalni direktor Radoš Milovanović, „a sve zbog toga što smo ustali da branimo našu koru hleba, onu kojom hranimo našu decu, naše porodice“.\nRadnici su istakli da je smrt njihovog kolege zloupotrebljena i da im je „ovaj linč koji preživljavaju dokazao ono što su predosećali“. Iza svih napisa o njima, tvrde, stoji opozicija.\n„Želimo i hoćemo da mislimo da iza svega stoji opozicija, neljudi, koji žele da obezglave našu fabriku, koju su nazvali 'logor smrti'. Ne, srpska javnosti, ovo nije 'logor', ovo je organizacija puna života, u kojoj se posle roditelja zapošljavaju njihova deca, koja ima budućnost, i koja, pored svih nedaća koje ovih dana doživljava namenska industrija u Srbiji, beleži značajne rezultate u poslovanju, a sve zahvaljujući našem menadžmentu na čelu sa generalnim direktorom. To, očigledno, nekom ne odgovara“, dodaje se.\nGde je krivica direktora za eksploziju i pogibiju dvojice radnika?\nNavodeći delove iz izveštaja Instituta za preventivu iz Novog Sada, radnici fabrike praktično optužuju dvojicu poginulih kolega da su za nesreću odgovorni.\nKako ističu, u pomenutom izveštaju navodi se da je do požara došlo u trenutku kada je jedan od radnika elektrokolicima dovezao buriće baruta do magacina, a potom pozvao kolegu da mu pomogne da skinu buriće.\n„Kod skidanja bureta došlo je do ispuštanja i pada istog, te udara o betonsku podlogu. Otpadni barut (raketno gorivo) je na bazi nitroglicerina i nitroceluloze komercijalnog naziva 'balistit', se aktivirao usled udarca bureta o beton. Posle ove rečenice mogli bismo da stavimo tačku, jer je jasno, nažalost, da je ljudski faktor izazvao požar“, navodi se u saopštenju.\nTvrde i da se u izveštaju navodi da su lična zaštitna sredstva koja su imali radnici bila u skladu sa važećim standardima. Kako dodaju, za kompletnu proizvodnju fabrika ima razrađenu tehnologiju i sva potrebna pisana uputstva za bezbedno obavljanje poslova i unutrašnjeg transporta pri proizvodnji, da se svakog ponedeljka vrši „prorada“ propisa rada, kao i periodično testiranje od strane službe za zaštitu na radu.\n„Gde je ovde, pitamo se, krivica generalnog direktora? Koje mere bezbednosti on nije ispoštovao? Gde je tu naša krivica?”, navodi se u saopštenju.\nMinistarstvo odbrane potvrdilo kršenje pravila u vreme nesreće u „MB-Namenska“\nOno što radnici Namenske, međutim, nisu pomenuli jesu brojni dokazi koji govore upravo suprotno.\nKako je Insajder otkrio, a na osnovu uvida u zvanična dokumenta i službene beleške, u objektu ispred kojeg se desila nesreća bilo je pet puta više baruta od dozvoljenog, burići koji su eksplodirali težili su duplo više od predviđenog i nisu imali obavezne antistatik vreće, dok istovremeno radnici nisu imali potrebnu zaštitnu opremu iako su, prema izjavama svedoka, više puta to zahtevali od nadređenih u firmi.\nTakođe, kako smo okrili, čak ni sam objekat u kom je bio smešten magacin i ispred kog je došlo do nesreće, nije ni trebalo da bude u funkciji jer nema upotrebnu dozvolu.\nSlučaj je čak dve godine bio u fazi predistrage, a pomak je napravljen svega desetak dana nakon sastanka oca poginulog mladića s predsednikom Aleksandrom Vučićem.\nPočetak suđenja bio je zakazan za 7. septembar, ali je na zahtev odbrane pripremno ročište bilo pomereno za prošlu nedelju. Ni prošle nedelje ročište nije održano ovoga puta zbog zahteva tužilaštva koje, kako je rečeno, pregovara sa trećeoptuženim o priznanju krivice.


TABELA LAŽE!? Evo kako zapravo izgleda trka za titulu nakon Partizanovog remija - Crvena zvezda info\nFudbal / 1199 pregleda\nTABELA LAŽE!? Evo kako zapravo izgleda trka za titulu nakon Partizanovog remija\nSlika preuzeta sa Mozzartsport-a\nUkoliko sve dobiju do kraja i odigraju nerešeno u poslednjem derbiju, crveno-beli će odbraniti titulu\nPartizan bi remi sa Napretkom mogao veoma skupo da košta.\nGeneralno gledano, crno-beli i dalje kontrolišu situaciju, jer ukoliko dobiju sve utakmice do kraja (računajući i plej-of, odnosno poslednji derbi u sezoni), doći će do titule, ali u praksi, suštinski, Crvena zvezda bi od današnjeg remija u Humskoj i te kako mogla da profitira.\nPod uslovom da sutra slavi u Gornjem Milanovcu, razume se.\nSve i da Zvezda tuče Metalac Partizan ostaje prvi na tabeli usled bolje gol razlike. I tako će biti sve do poslednje runde osnovnog dela šampionata - ukoliko zadrži prednost u gol diferenciji - međutim tabela će nakon odigrane poslednje utakmice u tom delu promeniti izgled.\n(Još jednom - govorimo o situaciji da večiti rivali dobiju sve utakmice do kraja prve faze)\nE sad, crveno-beli će preuzeti prvo mesto jer imaju bolji međusobni skor. Pobedu u nedavnom derbiju i bod iz prvog dela sezone.\nOvo šampionu donosi benefit u tome što će treći ovosezonski derbi - i verovatno odlučujući - igrati pred svojom publikom, na našem najvećem stadionu.\nI to nije jedina privilegija za crveno-bele. Ukoliko se sutra izjednače s Partizanom, a onda beogradski rivali ostanu na istom i posle sedam dodatnih kola (jednak broj bodova), aktuelni šampon će ispred nosa odneti titulu crno-belima, jer pravilnik kaže da prvak postaje tim koji je završio kao lider u osnovnom delu šampionata.\nU prevodu, Crvenoj zvezdi će igrati i remi u poslednjem derbiju sezone.\nSada vam je jasno koliko bi sve moglo da se okrene u korist Zvezde ukoliko sutra dobije. A do sve do pre petnaestak dana Partizan je bio na plus pet. Do danas bio u situaciji da zadrži plus dva i da crveno-beli u plej-ofu moraju da jure pobedu kako bi preuzeli prvo mesto...\nTim iz Ljutice Bogdana do kraja prvog dela pored Metalca igra još sa Kolubarom, Radničkim iz Niša i Radničkim iz Kragujevca. Partizan očekuju dosta teži dueli sa Radnikom, TSC-om i Čukaričkim.\nValja pomenuti da isti pravilnik važi i kada govorimo o borbi za osmu poziciju, gde je takođe velika gužva.\nDakle, možeglo bi da se dogodi da jedan tim sve do poslednjih 90 minuta drži osmo mesto, a da onda ostane bez njega u poslednji čas ukoliko neko drugi ima isti broj bodova, slabiju gol razliku i bolji međusobni duel.


Kosovu će se carine obiti o glavu | Talas.rs\nVlada Kosova uvela je carinu od 100% na proizvode iz Srbije i BiH pošto su prvobitno uveli carine od 10%.\nIako se nesumnjivo radi o čisto političkoj, a ne ekonomskoj meri, ne škodi da se podsetimo zašto uvođenje carina nikada nije dobra ideja i nema dobre ekonomske posledice.\nUvođenje carina dovodi do poskupljenja strane robe\nCarine su porezi koji se naplaćuju na robu koja se uvozi iz inostranstva. Iako su one u delu javnosti popularne kao instrument ekonomske politike, kao zaštita domaćih proizvođača od konkurencije iz inostranstva, carine nemaju dobre ekonomske posledice.\nUvođenje carina dovodi do poskupljenja inostrane robe.\nTržište zemlje kao što je Srbija je malo i siromašno – sa tek 7 miliona stanovnika i prosečnim dohotkom od malo iznad 5.000 dolara po stanovniku, pa čak i nemački Grad Bremen sa 600.000 stanovnika ima gotovo isti BDP kao Srbija.\nIluzorno je verovati da će neko zbog carine na uvoz mobilnih telefona otvoriti fabriku pametnih telefona u Srbiji.\nU slučaju kada postoji neka domaća proizvodnja, ona će postati relativno jeftinija u odnosu na robu iz inostranstva. Sav rast prihoda proizvođača do koga dolazi usled toga što se sada kupuju domaći proizvodi umesto stranih dolazi na uštrb potrošača, kojima ostaje manje sredstava da troše na druge proizvode.\nUsled ovoga ne dolazi do pozitivnog ekonomskog efekta.\nKako carine mogu da se obiju o glavu\nPored toga, svi domaći proizvodi za koje su neophodni poluproizvodi iz uvoza sada postaju nekonkurentniji u inostranstvu, što im je direktan pucanj u kolena. Carine zanemaruju komparativnu prednost i specijalizaciju u proizvodnji, inače bi se ti proizvodi već pravili u zemlji.\nNaravno, postoji i dodatni problem: ako se uvedu carine drugima, ne treba se čuditi ako oni na sličan način odreaguju.\nMeđutim, ovo nije dobar scenario za zemlju koja pokušava da zaštiti interese svojih preduzeća, jer će tako da našteti svojim uvoznicima i potrošačima.\nU slučaju novih carina koje je Kosovo uvelo na uvoz proizvoda iz Srbije i Bosne i Hercegovine, jasno je da je njihov cilj politički a ne ekonomski. Njima se želi postići pritisak na Srbiju kako bi ona učinila određene političke ustupke u vezi sa statusom Kosova.\nIpak, ne šteti da se podsetimo da ekonomska logika iza carina ne stoji.\nViše o štetnom dejstvu carina pogledajte u video prilogu:\nTAGS: carine ekonomija kosovo porezi privreda Srbija


Mesečna arhiva: February, 2018\nPartije ignorišu izmene Ustava\nNacionalni konvent za EU pozvao Ministarstvo pravde da povuče iz procedure predlog Ustavnih amandmana\nPotpuno mi je neverovatno da se nijedna politička partija, nezavisno od toga da li su u vlasti ili opoziciji, nije oglasila povodom predloga ustavnih amandmana – kaže za Danas Snežana Bjelogrlić, predsednica UO Društva sudija Srbije.\nIZVEŠTAJ SA KONFERENCIJE – PROCESUIRANJE ZLOČINA IZ MRŽNJE I GOVORA MRŽNJE I EVROPSKI STANDARDI\nKonferencija procesuiranje zločina iz mržnje i govora mržnje i evropski standardi održana je 28. februara 2017. godine u velikoj sali Kuće ljudskih prava i demokratije u ul. Kneza Miloša 4 sa početkom u 11 časova.\nČlanice Nacionalnog konventa za EU iz radne grupe za Poglavlje 23, kao i brojne organizacije civilnog društva pozvale su danas Ministarstvo pravde Srbije da povuče objavljeni radni tekst amandmana na Ustav. Objavljeni amandmani, kako se u saopštenju navod, umesto da…\nNacionalni konvent: Ministarstvo da povuče nacrt Ustav\nViše od 70 nevladinih organizacija i udruženja, od kojih su najveći broj njih članovi Nacionalnog konventa o EU za Poglavlje 23, uputile su danas poziv Ministarstvu pravde da povuče iz javne rasprave Radni tekst amandmana na Ustav Srbije.\nPROCESUIRANJE ZLOČINA IZ MRŽNJE I GOVORA MRŽNJE U PRAVU SRBIJE I EVROPSKI STANDARDI\nCilj ove publikacije je, pre svega, da pruži uvid u neka od postojećih rešenja problema zločina iz mržnje i govora mržnje u pravu Evropske unije, kao i u praksu Evropskog suda za ljudska prava. Mnogobrojne presude ESLJP temeljno se bave ovim pitanjima kroz različite pravne sisteme država potpisnica Konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, koje su, uprkos istorijskim i društvenim specifičnostima, imale problem sličan onom koji Srbija ima danas, kada je u pitanju procesuiranje zločina iz mržnje.


Milan Stamatović po četvrti put predsednik opštine Čajetina (video) – ZoomUe\nČAJETINA -Po četvrti put Milan Stamatović izabran je za predsednika opštine Čajetina, a Miloje Rajović za predsednika SO Čajetina. Na današnjoj konstitutivnoj sednici izabrani su i zamenici predsednika opštine i SO, sektertar i njegov zamenik, kao i članovi Veća.\nNakon usvojenog dnevnog reda, predsednica čajetinske OIK podnela je izveštaj o održanim lokalnim izborima i ishodu.\nNa predlog predsednika opštine Čajetina Milana Stamatovića, koji je danas po četvrti put izabran na ovo mesto, odbornici su danas izabrali Arsena Đurića za zamenika predsednika opštine, koji je jutros podneo ostavku na mesto direktora TO “Zlatibor”.\n„Razvoj opštine Čajetina u naredne četiri godine biće obeležen kapitalnim projektima, a to su gondola i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda na Zlatiboru, Mačkatu, Sirogojnu i Čajetini. Nastavljamo i dalje sa izgradnjom vodovoda za Zlatibor i ostale seoske mesne zajednice, sa razvojem infrastrukture i to će biti osnovni cilj, ideja i posao lokalne samouprave i nas funkcionera. Radićemo intezivno i na razvoju novog Zlatibora, koji će biti u Ribnici, na poziciji međustanice za gondolu, i sve je već isplanirano u skladu sa našim razvojnim planovima i strategijama razvoja naše opštine“, kaže Milan Stamatović, predsednik opštine Čajetina.\nČajetinski parlament u novom sazivu ima tri političke opcije. Koalicija SNP – DSS – PUPS – Milan Stamatović ima 21 odbornika, Srpska napredna stranka 7 i GG „Zlatiborski pogled – Rajko Pelverović – Pela 3. Jednoglasno je usvojena lista odbornika, nakon čega su novoizabrani odbornici dali svečanu izjavu i dodeljeno im je uverenje o izboru.\nTajnim glasanjem , sa 26 „za“, Miloje Rajović izabran je po četvrti put za predsednika SO Čajetina, dok je za njegovog zamenika, sa 23 glasa, izabran Slavko Pantović.\n„Kako smo radili i u prethodne četiri godine, tako ćemo raditi i sada. Nadam se da ćemo zadržati taj visoki nivo kulture, tolerancije i dobrih odnosa u skupštini i da ćemo i pojedine predloge i opozicionih odbornika prihvatati kao i do sada. Očekujem i dobru saradnju sa državnim institucijama, jer smo se poslednjih godina sa njima više puta raspravljali i smatram da to moramo da prevaziđemo, kako bi dobili sve potrebne dozvole od države i javnih preduzeća, da bi završili sve započete investicije. Ponosan sam na rad ove skupštine, jer smatram da radimo u jednoj pozitivnoj atmosferi“, rekao je Miloje Rajović, predsednik SO Čajetina.\nRajović je istakao da nije dovoljno to da samo skupština dobro radi, već je potrebno da usvojene skupštinske odluke predsednik opštine sa svojom upravom sprovede, što je i rađeno veoma efikasno prethodnih godina. Takođe, predsednik čajetinske skupštine naglasio je da se mora izvršiti i pritisak na sva javna preduzeća i ustanove, kako bi se poboljšao kvalitet njihovog rada.\nZa sekretara SO Čajetina postavljen je Predrag Jokić, dosadašnji sekretar, a za njegovog zamenika Ivana Jeremić, što su odbornici jednoglasno podržali.\nČlanovi Opštinskog veća u novom sazivu izabrani na predlog predsednika opštine Čajetina su :\nAleksandar Ilić – koordinator MZ\nJelena Gukić – obrazovanje i prosveta.\nDeda Mraz vozi autobus\nNext story Karate turnir „Čigota open 2016.“\nPrevious story I u Užicu deset dana muzeja


Srpska dijaspora zainteresovana za ulaganje u novovaroški kraj - PPmedia\nSrpska dijaspora zainteresovana za ulaganje u novovaroški kraj\nPosted on\t12 априла, 2018 2:49 pm by adminpp033\nPredstavnici srpskog rasejanja iz petnaestak zemalja, okupljenih u Pokret „Rodoljuba Otadžbine i Dijaspore“ obišli su Novu Varoš i tom prilikom nakon sastanka sa opštinskim rukovodstvom posetili su nekoliko privrednih subjekata koji se bave uglavnom proizvodnjom zdrave hrane. Gosti iz dijaspore pokazali su interesovanje i za ulaganje u ovaj kraj, pre svega u turizam i prehrambenu proizvodnju.\nU fokusu razgovora čelnih ljudi opštine i gostiju iz inostranstva bili su turizam i proizvodnja zdrave hrane. Kako bi im približili ovaj kraj i predstavili deo onog sa čime raspolažu domaćini su, nakon razgovora u zgradi lokalne samouprave, organizovali obilazak hladnjače Zlatarplast i proizvodnog pogona Preduzeća za proizvodnju konditorskih proizvoda Avdić na Kokinom Brodu, nakon čega su posetili i farmu krava u domaćinstvu Popović a zatim se i upoznali se sa lepotama Uvačkog jezera.\n– Nakon što su obišli opštinu i upoznali se sa potencijalima sa kojima raspolažemo, očekujem da će neko od ovih uspešnih ljudi ili neko od njihovih prijatelja doći da ulaže u naš kraj. Posebno interesovanje su pokazali za proizvodnju zdrave hrane i turizam – kaže predsednik opštine Radosav Vasiljević\nPrivrednik Fiko Avdić i Dragan Stanojević predsednik Pokreta “ROD”, foto: www.ppmedia.rs\nSrpska dijaspora nije bila upoznata sa potencijalima koje pruža Zlatar i ceo novovaroški kraj. Jednoglasni su u oceni da je planina Zlatar jedno čudo od prirode za koje mali broj ljudi zna van granica Srbije. Pa su zbog toga obećali pomoć kako u privlačenju investitora tako i u promociji ovog kraja u celom svetu.\n– Naša dijaspora ima potencijal kako u ivestiranju tako i u promociji ovog kraja. Svi koji su ovde uglavnom su ljudi dokazani u svom poslu i nisu znali da postoje ovako lepi predeli i koje pruža Nova Varoš – ističe predsednik Pokreta “ROD” Dragan Stanojević.\nFarma krava porodice Popović u Kućanima, selu dvadesetak kilometara udaljenom od centra grada posebno je bila interesantna gostima iz inostranstva, kao i način prizvodnje mleka i mlečnih proizvoda. Mladen Popović na svom imanju proizvede dnevno više od pola tone mleka i kaže da od ovog posla može da se lepo živi na selu.\nDelgacija srpske dijaspore u posetil farmi krava porodice Popović, foto: www.ppmedia.rs\nNovi dolazak predstavnika dijaspore zakazan je za leto kada se mogu očekivati i konkretni rezultati kada je u pitanju ulaganje u novovaroški kraj.\nОзнаке: Dragan Stanković Pokret ROD, Radosav Vasiljević, Srpska dijaspora, vesti nova varoš


Tradicionalna, ali jedinstvena manifestacija – Međunarodni festival balona, održaće se po peti put na Bagdali. Manifestacija koja nosi naziv „Kruševac kroz oblake“ biće održana od 6. do 8. avgusta, a ono što organizatori najavljuju jeste bogat zabavni program, za koji se nadaju da će okupiti veliki broj posetilaca.\n- Mi smo se potrudili da imamo i brojne zabavne sadržaje za naše najmlađe sugrađane, tako da nas već u petak, 6. avgusta u parku Bagdala očekuje velika DJ žurka koja će trajati sve do 21 čas, kada će uslediti svečano otvaranje festivala i koncert Saše Matića. Sledećeg dana, u subotu, planiran je koncert Lexington benda, a osnovni deo manifestacije biće podizanje i spuštanje korpi balona. Za sada imamo potvrđene četiri balonarske posade, od kojih je jedna iz Srbije, jedna iz Mađarske i dve iz Slovenije. Očekujemo potvrdu balonarske posade iz Poljske, a verujem da će biti zaista zabavno – kaže Suzana Milosavljević, direktorka Turističke organizacije Kruševca i najavljuje da će poslednji dan festivala biti preseljen u zabavni park „Šarengrad“. Kako ističe, tamo će se tokom čitavog dana organizovati različiti sadržaji i programi namenjeni kako mladim, tako i starijim sugrađanima. Zatvaranje manifestacije predviđeno je za 8. avgust, upravo u „Šarengradu“.


Jovanović: Zakon o zaštiti potrošača veliki iskorak ka boljoj i efikasnijoj zaštiti prava potrošača – SDP Srbije\nJovanović: Zakon o zaštiti potrošača veliki iskorak ka boljoj i efikasnijoj zaštiti prava potrošača\nPredsednik poslaničke grupe Socijaldemokratske partije Srbije, Branimir Jovanović, istakao je u svom govoru u Narodnoj skupštini da Zakon o zaštiti potrošača donosi brojne novine i predstavlja veliki iskorak ka boljoj i efikasnijoj zaštiti prava potrošača.\nJovanović je posebno naglasio značaj izmena u oblasti vansudskog rešavanja sporova, uvodeći obavezu da prodavci učestvuju u njemu nakon što je praksa pokazala da trgovci u ogromnoj većini slučajeva odbijaju da pristaju na vansudsko rešavanje.\n– Ukidanje naknada za ove sporove i donošenje liste organizacija koje su nadležne sa njihovo sprovođenje eliminisaće naknadu vansudskog spora kao jednu od velikih prepreka sa kojom se potrošači susreću u borbi da zaštite svoja prava – napomenuo je Jovanović.\n– Upravo ovakve promene predstavljaju iskorak u stvaranju efikasnih mehanizama zaštite potrošača, kako bi građani bili sigurni da će za svoj novac dobiti proizvode propisanog i garantovanog kvaliteta, ali i da imaju poverenje u pravni sistem kako bi iskoristi sve mehanizme u ostvarivanju svojih prava – naveo je Jovanović.\n– Ovaj zakon je doneo paket mera koji ojačavaju mehanizme za zaštitu potrošača, koje otklanjaju slabosti koje postoje u praksi, olakšavaju trgovcima da rešavaju sporove i jača se uloga organizacija za zaštitu potrošača u praksi i zbog toga ovaj zakon zaslužuje podršku i zbog toga će ga poslanici SDPS-a podržati – zaključio je Jovanović.


Novinarska i medijska udruženja predala zahteve Koordinacionom telu Vlade | EurActiv Srbija\nNovinarska i medijska udruženja predala zahteve Koordinacionom telu Vlade\nObjavljeno : 16.08.2018.\t Tweet\nVladi Srbije 16. avgusta je šest novinarskih i medijskih udruženja predalo zahteve u kojima navode da od ispunjenja tih zahteva zavisi i njihovo učešće u izradi medijske strategije i davanje legitimiteta tom dokumentu. Iz udruženja poručuju da ne žele da budu deo procesa koji bi služio samo tome da Srbija dobije bolje ocene međunarodnih organizacija, dok se na medijskoj sceni ništa ne bi promenilo.\n"Uprkos izričitom stavu premijerke Ane Brnabić da apsolutno postoji politička volja da se poboljša situacija na medijskoj sceni, to se, od početka dijaloga sa Vladom Srbije i saradnje na izradi nove medijske strategije, u praksi još nije dogodilo. Stanje je svakodnevno sve komplikovanije i proizvodi loše efekte po novinare i medije, medijske slobode i pravo građana da budu profesionalno i objektivno informisani", navodi se u tekstu koji ima 13 zahteva, u koji je agencija Beta imala uvid.\nZahtevi su predati 16. avgusta na sastanku predstavnika novinarskih i medijskih udruženja sa Koordinacionim telom za saradnju sa medijima Vlade Srbije.\nU tesktu je navedeno 13 zahteva za koja novinarska i medijska udruženja navode da ih vlast u Srbiji mora brzo i efikasno rešiti i tako na delu pokazati političku volju da se medijska scena dovede u red i unapredi.\nOni traže i da se hitno obustave sudske kampanje protiv medija sa nezavisnom uređivačkom politikom, kao što je to nedavno bio slučaj sa kontroverznom presudom Višeg suda u Beogradu izrečenoj portalu Peščanik, po tužbi ministra policije Nebojše Stefanovića za povredu časti i ugleda, koja može da ugrozi opstanak ovog medija.\n"Država mora hitno da preduzme mere koje će omogućiti da novinska agencija Tanjug i Radio-televizija Kragujevac u najkraćem mogućem roku izađu iz nezakonitog položaja, kao i da se sprovedu zakoni u odnosu na završetak privatizacije Politike, Večernjih novosti i Dnevnika. Smatramo da je potrebno da se Tanjug i njegovi servisi, u skladu sa zakonom i Vladinom uredbom, hitno brišu iz Registra medija", piše u tekstu zahteva.\nZahtevaju i da se Koordinaciono telo Vlade Srbije hitno izjasni o lošem radu Saveta REM i pozove ga da svoj rad obavlja u skladu sa zakonom, kao i da se odblokira proces izbora nedostajućih članova REM.\n"Potrebno je odmah, u skladu sa Zakonom o javnim medijskim servisima, omogućiti istinito, nepristrasno, potpuno i blagovremeno informisanje na javnim medijskim servisima, nezavisnost njihove uređivačke politike, nezavisnost izvora finansiranja, zabraniti svaki oblik cenzure i nezakonitog uticaja na rad javnog medijskog servisa", piše u tekstu zahteva.


Irinej sa brigom pratio demonstracije u Banjaluci, poziva na jedinstvo naroda\nBanjaluka 27 ℃\nNaslovna/Društvo/Irinej sa brigom pratio demonstracije u Banjaluci, poziva na jedinstvo naroda\nSrpski patrijarh Irinej ocijenio je da najnoviji pritisci u vezi s Kosovom treba da dovedu do snažnijeg jedinstva naroda i države u odbrani suverenih prava i integriteta, i poručio da je najvažnije da ne budemo malodušni i da se ne predajemo unapred.\nU intervjuu za današnju Politiku, patrijarh napominje da jedinstvo, o kojem govori, ne bi trebalo da narušavaju unutrašnje razmirice.\nNapominje, takođe, i da socijalni problemi i nezadovoljstvo koje postoji kod nekih slojeva društva ne treba da cijepa narodno biće, posebno, kako kaže, imajući u vidu istovremeno osnivanje još jedne albanske vojske sprečavanje snabdevanja srpskih ustanova, bolnica, škola i drugog na Kosovu i Metohiji.\nKaže da je, u tom smislu, s velikom brigom pratio nedavne demonstracije u Banjaluci, te ocjenjuje da su oni koji ne žele dobro Republici Srpskoj i srpskom narodu tada sigurno bili zadovoljni.\n“Ne vidim da će biti koristi za narod ni od podsticanja na takve proteste u Beogradu i širom Srbije. Možda neko ne vidi ili ne želi da vidi, ali svi ti protesti jesu povezani”, kaže patrijarh, ali istovremeno primećuje da država i državni organi imaju obavezu da se više angažuju na stvaranju demokratske atmosfere, mira i saradnje u društvu, na rešavanju problema svih slojeva, “pogotovo onih koji svojim visokim obrazovanjem i znanjem treba da budu uzor svima”.\nKad je riječ o Kosovu, kaže da se još nada i moli za to da vođe država koje su svojim garancijama osnovale RS, prihvate činjenicu da srpski narod nikada neće odustati od Kosova i Metohije i da će “zajedno s Rusijom, našim državnim vođstvom i predstavnicima Albanaca usaglasiti rešenje po kome će oba naroda nastaviti da žive u miru”.\nPatrijar kaže i da kad god je u mogućnosti boravi na Kosovu i Metohiji, te da tada ima priliku da čuje i vidi šta se događa s našim ljudima, a to što se događa, kako navodi, većina našeg naroda koja živi u drugim delovima Srbije i svuda po svijetu, ne može ni da zamisli.\n“Ne može da pojmi da kod naroda i sveštenstva postoji stalna strepnja za sutrašnji dan, za bezbednost dece, kuće, svetinja..” naveo je patrijarh.\nS tim se, dodaje, naš narod suočavao jos pod osmanskom vlašću, kasnije za vrijeme dva svjetska rata, tokom poluvjekovne vladavine komunista, ali za to smo i sami krivi, primećuje, jer, kako kaže, udaljavali smo se od “Boga, Crkve, Srpstva”.\n“Sve nam je bilo, a nekima je i danas, preče od Srpstva i Pravoslavlja”, kazao je Irinej i poručio da je i u slučaju Kosova najvažnije da ne budemo malodušni i da se ne predajemo unapred.\nKomentarišući zbivanja u drugim pravoslavnim crkvama i sredinama u svijetu, Irinej je, između ostalog, naveo da vjeruje da ni srpska crkva, ali ni druge pravoslavne crkve neće prihvatiti “nekog pravoslavnog papu”.\n“Ukoliko bi prihvatile prestale bi da budu pravoslavne. Srpska crkva ne prihvata, niti će prihvatiti legalizovanje raskola u Ukrajini, kao zakonitog stanja, a pogotovo neće prihvatiti ukoliko se takve ambicije pokažu na njenom kanonskom području. Ono što je Carigrad uradio u Kijevu, majci ruskih gradova, za Srpsku crkvu je ništavno”, poručio je srpski patrijarh.\nNapominje da su odnosi SPC s Vatikanom unapređeni kroz dijalog na više nivoa, te dodaje da lično veoma cijeni odluku pape Franje da odbaci uniju, a posebno pristup sagledavanju pitanja uloge kardinala Stepinca, te poručuje da moramo cijeniti i stav Vatikana koji nije priznao lažnu državu Kosovo.\nUpitan kako vidi ulogu Crkve u današnjem srpskom društvu, kaže da je uobičajeno da se recimo u medijima kaže: Srpska pravoslavna crkva i njeni vjernici, a da smo u stvari svi mi crkva pravoslavna – i vladike i sveštenici i narod – “svi smi mi crkva”.\n“I kada ukazujemo, kao danas, da lične ili interese manje grupe ne treba stavljati ipsred interesa države ili Kosova i Metohije, mi se obraćamo našoj vernoj deci. Isto i kada od odgovornih tražimo da osujete trovanje našeg naroda šundom i pornografijom u medijima, to ukazujemo našoj deci naše crkve i mislimo da o tome treba da vode brigu kao odgovorni ljudi, hrišćani, roditelji…”, naveo je patrijarh, te poručio:\n“Znači, crkva smo Hristova, i mi koji se danas molimo, radimo, volimo, vaspitavamo, spasavamo, zajedno s našim precima od Svetog Save Nemanjića, pa i pre njega”.\nPatrijarh je čestitao svima današnji praznik – Savindan, i poželeo da se u jubilarnoj godini svi poučimo djelom prvog srpskog arhiepiskopa, za koga je, kako kaže, dovoljno reći samo to da je prvi poglavar autokefalne Srpske crkve i istovremeno začetnik osamostaljene srpske književnosti.\ncrkva Patrijarh srpski Irinej\nRanka Mišić za 30 KM zažmirila na ostale obaveze Vlade\nInfosrpska: Stanivuković budući predsjednik PDP-a?\nSubota, 15. Septembra, 2018.\nDolaze ljepši dani za Dejana (11) i njegove bližnje\nIzmjenama zakona građani Srpske lakše do oružja\nBanjaluka: U srijedu počinje vakcinacija protiv gripa\nDanas 78 godina od kad je srpski narod rekao “ne” fašizmu\nEpiskop Dimitrije darovao Dodika i Vučića specijalno izrađenim zlatnicima


Kralj osvojio Istanbul | Double - Double\nKralj osvojio Istanbul\nApril 28, 2017 Nemanja T.\tLeave a comment\nDarušafaka je poražena od Real Madrida sa 78:89. Kraljevski tim se ovom pobedom sa ukupnim rezultatom 3:1 plasirao na F4, na kojem ih čeka utakmica sa Fenerbahčeom.\nReal je sredinom utakmice dobio bitku kroz unutrašnju igru, praveći prednost i iz pik&rola i na niskom postu. Veliki udarac za Darušafaku bili su uzastopne tehničke greške Harangodija i Blata, posle kojih se Real odlepio na dvocifrenu prednost i psihološki prelomio utakmicu.\nU vrlo efikasnoj prvoj četvrtini rivali su se smenjivali u mini-serijama, ali je Real uglavnom kontrolisao rezultat i zadržao prednost na 21:24. U drugoj četvrtini težište igre se pomera u rekete, Real je uspostavio bolju saradnju između spoljne i unutrašnje linije i uvećao prednost na 38:45. I u trećoj četvrtini fokus je bio na unutrašnjoj igri, Darušafaka je sve do završnice ovog perioda uspevala da parira, a onda greškama sama sebe oterala u dvocifreni zaostatak. Darušafaka je poslednji pokušaj imala u poslednjoj četvrtini kada se spustila na -6, ali je Real rutinski odradio penal završnicu i sačuvao pobedu.\nNajbolji u redovima pobednika bili su Ljulj sa 17 poena i 5 asistencija, Tompkins i Rendolf sa 15, Kerol sa 12, Dončić sa 11 poena, 5 skokova i 7 asistencija i Ajon sa 8 poena i 8 skokova. Darušafaku je predvodio Vonamejker sa 25 poena (ali i 5 izgubljenih lopti), pratili su ga Vilbekin sa 14, Klajburn sa 11 i Anderson sa 10 poena i 5 skokova.


9.Izmjene i dopune plana javnih nabavki za 2017. godinu – Općina Kalesija\n9.Izmjene i dopune plana javnih nabavki za 2017. godinu\nDatum: 17.08.2017. godine\nDodaje se nova stavka 22 Izrada elaborata sanitarne zaštite izvorišta „Krušik“, općina Kalesija, Procijenjena vrijednost nabavke bez PDV-a je 6.000,00KM, vrsta postupka je direktni postupak, period pokretanja avgust i zaključenja ugovora je avgust mjesec, finansiranje iz budžeta općine 613915. CPV 71241000-9.\nDodaje se nova stavka 13 Nabavka oznaka za taxi stajališta, Procijenjena vrijednost nabavke bez PDV-a je 1.200,00KM, vrsta postupka je direktni postupak, period pokretanja septembar i zaključenja ugovora je septembar mjesec, finansiranje iz budžeta općine 613329. CPV 34992200-9.\nDodaje se nova stavka 25 Uređenje dječijeg parka i pješačke staze Spreča, Procijenjena vrijednost nabavke bez PDV-a je 5.900,00KM, vrsta postupka je direktni postupak, period pokretanja septembar i zaključenja ugovora je septembar mjesec, finansiranje iz budžeta općine 613329. CPV 45236210-5.\nDodaje se nova stavka 14 Nabavka uređaja za kontrolu radnog vremena, Procijenja vrojednost nabavke bez PDV-a je 3.000,00KM. vrsta postupka je direktni postupak, period pokretanja oktobar i zaključenja ugovora je oktobar mjesec, finansiranje iz budžeta općine 821311. CPV 35125200-8.\nDodaje se nova stavka 26 Elektroinstalaterski radovi na zgradi vodovoda, Procijenjena vrijednost nabavke bez PDV-a je 2.100,00KM, vrsta postupka je direktni postupak, period pokretanja oktobar i zaključenja ugovora je oktobar mjesec, finansiranje iz budžeta općine 821211. CPV 45310000-3.\nDodaje se nova stavka 27 Iskop eksploatacionog bunara BK4, Procijenjena vrijednost nabavke bez PDV-a je 52.120,00KM, vrsta postupka je otvoreni postupak, period pokretanja oktobar i zaključenja ugovora je oktobar mjesec, finansiranje iz budžeta općine 821211. CPV 45245000-6.\nBriše se stavka 18. u dijelu usluge.\nDodaje se nova stavka 15 Nabavka polovnog vozila, Procijenja vrojednost nabavke bez PDV-a je 6.000,00KM. vrsta postupka je direktni postupak, period pokretanja oktobar i zaključenja ugovora je oktobar mjesec, finansiranje iz budžeta općine 821311. CPV 34115300-9.


Delta i osporavanje privatizacije Genexa\nKupovina imovine Geneksa u Beogradu, čiji vlasnik je postala kompanija Delta Miroslava Miškovića, još jednom je u prvi plan izbacila ime ovog biznismena čija imperija je toliko razgranata da se u javnosti neretko govori kako poseduje „pola Srbije“. Šta sve ima Miroslav Mišković, i ko osporava privatizaviju Geneks-a, nekadašnjeg giganta u evropskim okvirima?\n"Prvi put, drugi put, treći i poslednji put. Konstatujem da je učesnik sa karticom broj dva prihvatio cenu od 148.800.999 eura."\nZa ovaj iznos najbogatiji srpski biznismen Miroslav Mišković kupio je imovinu Genex-a u Beogradu, u koju spada i nekadašnji hotel Interkontinental, i tako u imperiju svog Delta Holdinga dodao deo nekada najveće spoljnotrgovinske firme na prostoru bivše Jugoslavije. Novi vlasnik je zadovoljan kupovinom, a Dejan Racić, direktor Delta real estata, novinarima je izjavio:\n"Mislimo da je to zaista bio neki maksimum koji je bilo moguće platiti za ove nekretnine."\nMeđutim, baš je cena okosnica osporavanja ove privatizacije. Zorica Sekulovski, predsednica Udruženja radnika i penzionera Genex-a, tvrdi da su ranije postojale znatno povoljnije ponude:\n"To je sve prodato za šaku dolara. Vi znate da je gospodin iz Dubaija u startu nudio deset puta više, to je 850 miliona eura. Sve ovo je lopovluk i pljačka radnika Genex-a na jedan bezobrazan način - očigledno je da sila može da menja zakon."\nU Delti, kao i u nadležnim ministarstvima, kažu da je aukcija bila besprekorna i da je od tri takmaca pobedio onaj sa najboljom ponudom. Druga primedba koja se pojavila je mišljenje Antimonopolske komisije da je kompanija Delta dužna da podnese zahtev za ispitivanje kupovine Genex-a, odnosno da traži odobrenje za koncentraciju imovine. Aleksandar Bojić, konsultant za odnose sa medijima u Delta Holdingu, za naš program je rekao da će kompanija to učiniti u predviđenom roku:\n"Kada smo saznali da je naša ponuda najbolja, prijavljujemo se komisiji sa podacima šta posedujemo i onda će komisija, kako sama proceni, ili tražiti dodatne podatke ili će proceniti šta ta koncentracija znači na tržištu. Tender je bio otvoren, javan i prijavio se ko je hteo. Pokazalo se da je naša ponuda najbolja i tu nemamo šta dalje da komentarišemo."\nU carstvo Delte, kako mediji često nazivaju Miškovićev holding, pored nekretnina spada i veliki broj preduzeća koja se bave maloprodajom, agrarnom proizvodnjom, izvozom, uvozom, zastupanjem inostranih kompanija, distribucijom robe široke potrošnje, finansijskim i uslugama osiguranja. Najpoznatiji su maloprodajni lanci „Maksi”, „Pekabeta”, „C market” i hipermarketi „Tempo”. Automobili „Fijat”, „Honda”, BMW, kozmetika „nivea”, sportska oprema „najk”, garderoba „Zara” i „Mango” u Srbiji se prodaju preko Miškovićevih firmi. Poslovni uspon Mišković je započeo u devedesetim godinama, za vreme vlasti Slobodana Miloševića, i mediji ga često pominju kao jednog od biznismena koji su ogroman profit ostvarili zahvaljujući bliskosti bivšem režimu, a njegova poslovna imperija danas je toliko razgranata da se u javnosti neretko govori kako poseduje „pola Srbije“. O pominjanju Miškovića u tom kontekstu, ekonomista Milan Kovačević, konsultant za strana ulaganja, za naš program je rekao:\n"Nije vlasnik čitave Srbije, možda je više vlasnik onih koji odlučuju o bitnim stvarima jer ima veliku imovinu i kod ljudi postoji refleks da\ntreba da bude kako on misli."\nAleksandar Bojić, iz Delta Holdinga, kaže da negativne navode o poreklu imovine ne žele posebno da komentarišu, ali napominje da kompanija posluje po zakonu:\n"Kompanija poštuje zakone, radi na srpskom, ali radi i na mnogim drugim tržištima, a to se stalno zaboravlja. Ima određene rezultate, a ti poslovni rezultati su srećom dobri. Mi bismo samo voleli da u svim tim komentarima bude malo više činjenica i podataka - pružite podatke ako bilo koga prozivate za nešto. Nekada nam se čini da, kada se priča o Delti, nema dovoljno podataka, ima utisaka, a tako se ne može ozbiljno voditi ekonomsko-privredna rasprava."\nSa druge strane, Zorica Sekulović, iz Udruženja radnika Genex-a, smatra da je neophodno proveriti imovinu Delte:\n"Neko štiti gospodina Miškovića i omogućava mu da sve kupi za šaku dolara. Lično smatram da u ovom društvu postoje čelnici države koji sve ovo podržavaju i u toj su priči. Da nije tako ne bi bilo ove korupcije."\nEkonomista Milan Kovačević zaključuje da ne bi trebalo kod svakog novog posla govoriti o prošlosti, ali da bi sigurno trebalo istražiti sve sumnjive firme i transakcije:\n"S te strane imamo stvarno krajnje lošu situaciju i ništa se ne radi da se kazne oni koji su na nedozvoljen način došli do imovine. Da bismo smanjili njihov broj bilo bi neophodno da vidimo da je neko zaista i kažnjen."\nMiroslav Mišković prošle godine bio je na 891. mestu „Forbsove” liste najbogatijih ljudi, i taj magazin njegovu imovinu procenio je na milijardu dolara. Od nedavno je vlasnik je i najvećeg tržnog centra na Balkanu, Delta sitija na Novom Beogradu, koji je veličine 15 fudbalskih terena.


IKARBUS - ISPORUKA 25 ZGLOBNIH NISKOPODNIH AUTOBUSA GRADSKOM SAOBRAĆAJNOM PREDUZEĆU „BEOGRAD“\nIsporuka 25 zglobnih niskopodnih autobusa Gradskom saobraćajnom preduzeću „Beograd“\nU okviru planirane obnove voznog parka našeg najvećeg gradskog saobraćajnog preduzeća, Ikarbus je isporučio 25 zglobnih niskopodnih autobusa. Posao je dobijen na osnovu tendera, a vrednost posla je oko 5 miliona evra uz subvenciju države od 20%.\nAutobusi su sa MAN motorima, VOITH automatskim menjačima, ZF osovinama druge generacije, klimatizovani, a po prvi put su ugrađene automatske rampe za invalide, posebno označena i izrađena sedišta za majke sa decom i automatski uređaj za gašenje požara u motorskom prostoru i zoni predgrejača.\nDizajn putničkog prostora kao i materijali koji su korišćeni su usklađeni sa svetskim trendovima. LED osvetljenje unutrašnjeg prostora je izrađeno od najsavremenijih lampi led tehnologije čiji je vek trajanja višestruko produžen. Pored automatskih rampi za invalide, u autobusima postoji poseban prostor za smeštaj osoba u kolicima.\nSvi materijali koji su korišćeni za izradu ovih autobusa su mnogo kvalitetniji u odnosu na pređašnje, tako da je sada u nijhovoj izradi dosta korišćen prohrom, mesing, aluminijum, jer su nam na prvom mestu bezbednost i komfor putnika.


Toplije i vetrovito\nBeta 6. novembra 2016. 07:15\nU Srbiji će danas biti promenljivo oblačno, toplije i vetrovito vreme, mestimično s kratkotrajnom kišom ujutro, dok će u toku dana biti uglavnom suvo s povremenim sunčanim intervalima, saopštio je Hidrometeorološki zavod Srbije.\nNajniža temperatura kretaće se od 4 stepena u Timočkoj krajini do 14 stepeni na jugu Banata, a najviša dnevna biće od 17 do 24 stepena, u Timočkoj krajini oko 11 stepeni.\nU Beogradu će danas biti promenljivo oblačno, osetno toplije i vetrovito, sa kratkotrajnom kišom ujutro. U toku dana biće uglavnom suvo sa povremenim sunčanim intervalima i umerenim i jakim južnim vetrom, dok će u toku noći doći do jačeg naoblačenja sa kišom.\nNajniža temperatura biće oko 13, a najviša dnevna oko 23 stepena.


Počinje 17. FEŠT - KruševacGrad\nU Beloj sali Kulturnog centra sutra, 21. aprila, počinje 17. Festival školskog teatra. Do utorka 27. aprila, Kruševljani mogu pogledati 5 predstava, svakog dana po jednu terminu od 19 časova. Poslednjeg dana Fešta, 28. aprila održaće se Dramsko-obrazovna radionica\nFestival će sutra, u 19 časova, otvoriti edukatina predstava „Pozorišni bonton“. Roč je o komadu Kulturnog centra, urađenom prema tekstu Stefana Klečina, u adaptaciji i režiji Lidije Užarević.\nU četvrtak, predstaviće se dramski studio “Sveti Sava” sa predstavom “Skrovišta Slobodišta”. Tekst za ovu predstavu napisali su učenici 8-1 i 8-2, OŠ “Sveti Sava” , a režirala je njihova nastavnica srpskog jezika Sandra Maksimović.\nDramska sekcija “Jovanovci” iz OŠ “Jovan Popović” odigraće u petak predstavu “@Instabajka” koju je režirala i napisala Tamara Milutinović, po ideji Vasilija Stankovića.\nPredstavu “Ja Draga”, izvešće dramska sekcija “Kameo” iz OŠ “Brana Pavlović”, u ponedeljak, 26. aprila. Tekst i režiju za ovu predstavu potpisuje Ivan Čolić.\nNeformalna umetnička inicijativa Kulturociklin, odigraće predstavu “Kulturociklin END CALL” koju je režirala i napisala Sandra Maksimović, u utorak, 27 aprila, u dva termina, od 17 i 19 časova. Posle ove predstave biće organizovana i dodela nagrada.\nPoslednjeg dana Fešta, 28. aprila, biće održana dramsko-obrazovana radionica “Mlado pozorište u pokretu” takođe u dva termina, od 17 i 19 časova. Ovu radionicu namenjenu pedagozima oragnizuje Dečiji kulturni centar Beograd.\n15.06.2021 0 146\nŠkola odbojke OK „Antena 08“ izazvala veliko interesovanje devojčica i dečaka\n06.06.2021 0 235\n03.06.2021 0 425\n31.05.2021 0 164\n27.05.2021 0 154\n26.05.2021 0 356


porodica : Južne vesti\nDa je nakon kraće rasprave predsednik Opštine Lebane Ivan Bogdanović staklenom pikslom pogodio njegovu suprugu i naneo joj lakše povrede, tvrdi Bojan Jović, doskorašnji direktor Turističke organizacije u ovoj varoši koji je bio akter sličnog incidenta kada je na sednici Skupštine bacio cipelu u pravcu predsednika. Iz leskovačke policije su potvrdili incident, dok u Osnovnom javnom tužilaštvu kažu da za sada nemaju nikakve prijave.\nNestao muškarac kod Vladičinog Hana\n11:35, 21. 11. 2019.\nVeć nedelju dana nema saznanja o Slavku Petroviću iz Prekodolca kod Vladičinog Hana koji je nestao prošlog četvrtka. Njegov nestanak prijavljen je 15. novembra i od tada se za njim traga, potvrđuju iz policije.\nDveri organizuju Dan porodice u Bujanovcu\n10:14, 23. 5. 2019.\nLokalna organizacija Pokreta Dveri u četvrtak će obeležiti Dan porodice, u centru grada ispred Doma kulture u Bujanovcu. Početak manifestacije koja propagira porodične vrednosti zakazana je za podne. Organizatori najavljuju da su pripremili, balone i slatkiše za mališane koji će posetiti manifestaciju.\nIgre za roditelje i decu na Dan porodice u Svetosavskom parku\n08:40, 14. 5. 2018.\nDok će se mame i tate takmičiti u brzom prostiranju veša kako bi osvojili nagrade, za mališane će u parku Svetog Save u utorak 15. maja biti organizovane druge igre, kao i druženje sa popularnim likovima iz crtaća poput Elze i Šimer.\n15:48, 19. 4. 2018.\nOdnosom sa supružnikom u braku zadovoljno je 70 % građana Niša, a većina se slaže da je za dobar odnos potrebna ljubav, poverenje, tolerancija i dobra komunikacija, dok do konflikta dolazi uglavnom zbog vaspitanja dece i finansija. Ovo su samo neki od rezultata istraživanja koje su uradili psiholozi niške Sigurne kuće.\nBožić - jedan od najvećih praznika koji se proslavlja u krugu porodice\n09:30, 7. 1. 2018.\nPored Uskrsa i Duhova, Božić je jedan od najvećih i najsrećnijih hrišćanskih praznika. Neradni je dan i proslavlja se u krugu najbližih, a postoje najrazličitiji običaji, koji prate njegovu proslavu. Simboli su česnica i badnjak, a jedan od običaja je i prvi gost na Božić - položajnik koji za ukućane drži zdravicu.


Mileni Dravić nagrada za životno delo na Nušićevim danima – Semendria\n04. april 2017. KULTURA – Izvor: Agencija Beta – Filmska, televizijska i pozorišna glumica Milena Dravić dobitnica je nagrade za životno delo manifestacije “Nušićevi dani” u Smederevu, saopštio je žiri te manifestacije.\nManifestacija će ove godine biti održana od 19. do 28. aprila, a nagrada će dobitnici biti uručena na zatvaranju “Nušićevih dana”. Dravić je u karijeri koja traje skoro 60 godina odigrala je oko 160 uloga na filmu i televiziji i oko 20 u pozorištu.\n“Njen veliki talenat i zanatska profesionalnost, podržani spoljašnjom lepotom, zadivljujućom pojavom, hodom, pokretom, gestom i glasom i nadasve ekspresivnom mimikom i izražajnim očima, rezultirali su izuzetnim glumačkim postignućima”, naveo je žiri.\nŽiri je ocenio da je Dravić “osobena u gotovo svim glumačkim žanrovima” i da ima bogatu glumačku karijeru koju karakteriše svestranost u izrazu, osoben scenski jezik, rečita preciznost u pokretu i duboka sugestivnost.\nŽiri su činili glumice Ljiljana Stjepanović, Radmila Živković, profesor književnosti Miljana Kravić i teatrolog Zoran Maksimović.\n« Koncert Sergeja Ćetkovića u Smederevu\nPočela (ponovo) sa radom Televizija Smederevo »


Regionalni put Tuzla – Čelić od danas je u potpunosti prekriven asfaltnim zastorom. Premijer TulumovićTuzlanskog kantona Denijal Tulumović je danas sa članovima Vlade i direktorom Direkcije regionalnih puteva Zijadom Omerčićem svečano otvorio i posljednju asfaltiranu dionicu ovog regionalnog pravca.\n„Kada je u pitanju ova posljednja dionica, radi se o sanaciji i rehabilitaciji oko 1.750 metara ovog putnog pravca, za što je Direkcija regionalnih cesta uložila skoro 2 miliona KM. Radilo se o jednoj relativno zahtjevnijoj dionici, sa određenim brojem nešto zahtjevnijih elemenata, što su izvođači radova kvalitetno savladali. Uz ove radove u proteklom periodu smo sanirali i određena oštećenja koja su se, kao rezultat korištenja puta pojavila na drugim lokalitetima, tako da sa zadovoljstvom danas svečano možemo otvoriti ovaj putni pravac“, rekao je danas direktor Omerčić.\n„Zadovoljstvo nam je danas građanima, svečanim otvorenjem, na korištenje predati modernu putnu saobraćajnicu koja ima višestruki značaj. Ovaj putni pravac građanima Tuzle nudi trunutno najbrži i najbliži izlazak prema Čeliću, Brčkom i dalje prema Europskoj uniji. S druge strane on približava Čelić Tuzli kao centru Kantona“, kazao je danas nakon otvorenja premijer Tulumović, ističući da će ovaj putni pravac sigurno doprinijeti bržem i lakšem kretanju stanovništva.\n„Ova dionica i ovaj putni pravac imaju veliki značaj, posebno sada kada je, zbog radova na sanaciji Tunela u Ormanici, mosta na ulazu u Srebrenik, ali i uopće zbog opterećenosti magistralnog puta Tuzla – Orašje ovaj putni pravac najbrža konekcija Tuzle sa Brčkim, Orašjem i dalje izlaskom u Europsku uniju. Kada je u pitanju prvenstveno putnički saobraćaj, ova dionica ima ogroman potencijal jer nudi mogućnost da u određenoj mjeri i rastereti saobraćaj na navedenoj dionici magistralnog putnog pravca, a time i da direktno utiče na povećanje nivoa sigurnosti na ovom magistralnom putu. Također, imajući u vidu aero – zagađenje u Tuzli, Tuzlaci, ali i svi drugi sada brzo i lako mogu koristiti potencijale izletišta u i oko Lovačkog doma ovdje na lokalitetu Stare Majevice, što je i određeni doprinos našoj lokalnoj turističkoj ponudi“, rekao je ovom prilikom ministar trgovine, turizma i saobraćaja Edin Buševac.


Zasijedali EPP i Skupština Eurochambres | Privredna komora Crne Gore\nZasijedali EPP i Skupština Eurochambres\nPotpredsjednik Privredne komore Crne Gore Ivan Saveljić je učestvovao na Evropskom parlamentu preduzeća i Plenarnoj skupštini Eurochambresa koji su se, zbog aktuelnog predsjedavanja Bugarske Evropskom unijom, održali 11. i 12. juna 2018. godine u Sofiji.\nEvropski parlament preduzeća raspravljao je o jedinstvenom tržištu EU, trgovini i investicijama, malim, srednjim preduzećima i preduzetništvu, te na temu „Ljudi – budućnost Evrope”. O navedenom je razgovarano sa aspekta Evropske unije, vlada zemalja članica, privrednih komora i preduzeća uz osvrt na aktuelna dešavanja na globalnom planu, kao što su uvođenje carina SAD na evropsku robu i najave recipročnih mjera, koheziona politika EU i bolje artikulisanje glasa biznis zajednice i smanjenjenja administrativnih barijera za privrednike.\nNakon bugarskog predsjedavanja Evropskom unijom, čiji je ključni moto bio „jedinstvo Unije“ najavljeno je da će prioriteti austrijskog, od jula ove godine, biti usmjereni na stvaranje jedinstvenog digitalnog tržišta i njegovu regulaciju, te zaštitu trgovine kroz borbu protiv protekcionističkih politika.\nNa Plenarnoj skupštini Eurochambresa, pored usvajanja budžeta i zaključaka sa prethodne sjednice, bilo je riječi o reformskim procesima unutar ove asocijacije, predstojećim projektima koji u pravcu stvaranja poslovnih veza izvan jedinstvenog tržišta, te odnosu biznis zajednica prema budućnosti Evrope. Eurochambres je Unija evropskih komora, osnovana 1958. godine i zastupa interese oko 20 miliona preduzeća kroz 46 komora članica.


Posećenost sajta za nekretnine – januar 2012\nPočetna > O portalu > Posećenost sajta za nekretnine – januar 2012\nby NadjiDom - 25. januara 2012. 27. januara 2012. 1\nNismo hteli neko vreme da vas zamaramo statistikama posećenosti, ali nakon nekoliko meseci želeli smo da podelimo sa Vama zadovoljstvo koje osećamo gledajući statistike poseta portalu za nekretnine NadjiDom.com za januar 2012. godine.\nTokom jeseni broj poseta portalu je bio u konstantnom porastu tako da je krajem decembra iznosio oko 1800 poseta dnevno. Nakon novogodišnjih praznika kada je, sasvim razumljivo, posećenost drastično opala, u prethodne dve nedelje zabeležili smo rapidan rast poseta tako da je u utorak 24. januara zabeležen i dnevni rekord portala od 2408 poseta, 24329 pogledanih stranica, ili prosečno 10.1 otvorenih stranica po svakoj poseti.\nKako izgleda grafik posećenosti u januaru pogledajte na slici ispod:\nOno što nas jako raduje je podatak da čak preko 90% od ukupnih poseta dolazi preko pretraživača (Google). Ovaj podatak pokazuje da ovaj broj poseta nije samo trenutni pik već je rezultat smišljenog i kontinuiranog rada na optimizaciji sajta za pretraživače čiji rezultati tek dolaze.\nSvi ovi podaci zapravo pokazuju da, kako raste popularnost portala NadjiDom.com, raste i poverenje između nas i naših posetilaca, bilo da su to direktori agencija, agenti za nekretnine, fizička lica koja prodaju ili izdaju nepokretnosti, ili njihovi potencijalni klijenti kojima je brzina dostupnosti informacija kao i kvalitet na prvom mestu.\nHvala Vam što koristite naš portal!\nPonuda nekretnina na portalu na nivou čitave Srbije\nOne thought on “Posećenost sajta za nekretnine – januar 2012”\n12. aprila 2012. u 09:17\nPostovani interesuje me koliko dugo traje oglas koji postavimo.


Početna strana » Ekonomski patriotizam – ima li kapital nacionalnost?\nŠta je zajedničko za NIS, U. S. Steel, Telenor, Hemofarm i Sintelon? Jeste, sve ove kompanije su među 20 najvećih u Srbiji po poslovnim prihodima u 2009. godini, a verovatno ostaju u toj grupi i za 2010. Ali, ima i nešto drugo. Nije sektor u kojem posluju, nije ni zemlja porekla…\nPa, da – sve ove kompanije su nekada bile srpske, a sada su strane. Neke su kupljene kroz privatizaciju licitacijom ili direktnom pogodbom, neke putem stečaja, dok su ostale preuzete od privatnih vlasnika. Koji god metodi kupovine da su bili u pitanju, ishod je danas isti. Njihove centrale su u inostranstvu, one posluju po našim zakonima i imaju pravo da iznose profit iz zemlje kad plate porez od 20 odsto ili manje ako sa njihovim matičnim zemljama imamo ugovore o izbegavanju dvostrukog oporezivanja.\nFinansije, trgovina, telekomunikacije, nekretnine, pa proizvodnja\nOva poslednja činjenica nešto je što se, zlonamerno, vrlo često pominje kao rezultat ulaska stranog kapitala u prethodnih deset godina. Ona nije nevažna, ali daleko od toga da je najvažnija. Nije nevažna, zato što je samo u poslednjih pet godina, od kada i počinje značajniji odliv kapitala po osnovu stranih investicija, iz zemlje izneto više od 2 milijarde evra. Daleko od toga da je ova brojka najvažnija, jer je istovremeno, kroz razne kanale ulaganja, u zemlju ušlo skoro 12,5 milijardi evra stranih direktnih investicija, od toga najviše u finansijskom sektoru – skoro 30%, zatim u prerađivačkoj industriji – 19,4%, dok su saobraćaj i telekomunikacije, poslovni sa nekretninama i iznajmljivanje i trgovina učestvovali sa 16,9%, 15,3% i 10,1%.\nTabela 1. Strane direktne investicije po delatnostima, u hiljadama EUR\nOvaj proces drastične promene vlasničke strukture srpske ekonomije u korist inostranih kompanija i banaka krenuo je, naravno, sa otvaranjem zemlje za strani kapital 2001. godine, da bi se nastavio do danas i to po tipičnom obrascu tranzicionih privreda: privatizacija + akvizicije u finansijskom (i mnogo manje u realnom sektoru) à grinfild + braunfild investicije pretežno u realnom sektoru. Trend se evidentno menja u korist industrije, posebno u prethodne dve godine, i biće nastavljen, na šta ukazuju najave o stotinak grinfild projekata u oblasti proizvodnje koji se nalaze u raznim fazama realizacije. Od pomenutog obrasca odstupa jedino rastući talas preuzimanja privatnih kompanija koji je naročito narastao u periodu krize, snažno podstaknut iznuđenim prodajama imovine velikih domaćih konglomerata, formalno u stranom vlasništvu, od East Point-a, do Delta Maxi-ja.\nSrbija kao Mančester junajted\nIpak, ključno pitanje ne bi trebalo da bude ni ko su zaista vlasnici srpske privrede, niti šta oni rade sa profitom koji ovde ostvare. Naravno da je vlasništvo nad velikim sistemima u oblasti prirodnih monopola, kakvi su energetika ili saobraćajna infrastruktura, stvar nacionalnog ponosa i ekonomskog suvereniteta i da se nekontrolisanim prenošenjem prirodnih dobara u privatnu svojinu, stranu ili domaću, svejedno, rizikuje težak udar na životni standard, ako je ono praćeno oštrim povećanjem cena, ali ovakvi slučajevi su u masi veoma retki i njihove ekonomske posledice mogu se kontrolisati pametnom regulativom. Čak i tada bi, međutim, racionalni, ekonomski argumenti morali da imaju primat u odnosu na patriotske.\nUpravo bi pomenuti NIS mogao da posluži kao case study na tu temu. U redu, legitimno je da mnogima nije drago zato što naftna industrija, koja godišnje prihoduje preko milijardu i po evra, više nije srpska, bilo da je ruska, američka, arapska ili čija već. Moguće je, mada, bar zasad, nije i dokazano da sebe na taj način stavljamo u zavistan odnos prema velikoj sili. Ali, ekonomski posmatrano, bitno je šta je sa interesima privrede, stanovništva i države, kao temeljnim elementima ekonomskog sistema. Nije neophodno previše dokazivati da je bolje poslovanje NIS-a, koji je u 2010. godini, nakon dugog perioda gubitaka, zabeležio neto profit od 162 miliona evra, od koristi za većinu. Veći obim aktivnosti Naftne industrije donosi više posla dobavljačima raznih proizvoda i usluga, kreirajući tzv. spillover efekat na niz drugih delatnosti i grana. Isto važi i za NIS-ove finalne proizvode – valjda svakome odgovara da koristi derivate boljeg kvaliteta, pod uslovom, naravno, da ih nabavljaju po razumnim cenama. Ovo je, istovremeno, i interes svih građana koji njihovo gorivo sipaju u svoja vozila, a da ne pominjemo čuveno potkradanje na benzinskim pumpama. Konačno, i državi je bolje, ukoliko zanemarimo težnju političkih partija za kontrolom javnih preduzeća, kao svojih „krava muzara“, da joj jedna od najvećih i najmoćnijih kompanija bude zdrava i profitabilna, zbog veće naplate poreza i doprinosa, dodatnog zapošljavanja i niza drugih razloga.\nNa ovom mestu, ima smisla napraviti malu analogiju sa sportom. Kada bi neko upitao navijače Mančester junajteda da li su srećni što im omiljeni klub drže Amerikanci umesto čistokrvnih Engleza, verovatno bi većina rekla da nisu. Ali, dok na tribinama i po pabovima slave neki od mnogobrojnih trijumfa, teško da se iko od njih (posebno, posle petog ili desetog piva!) seti ko su vlasnici. A, i ako se seti, reći će da to i nije toliko bitno sve dok se pobeđuje, pa neka i iznose svoj profit nazad preko bare – zaslužili su ga.\nMeđutim, ovom prilikom treba biti realan i ukazati na nekoliko detalja. Pre svega, treba istaći da je pitanje vlasništva nad domaćom privredom u centru pažnje i kod najrazvijenijih zemalja, pa čak i onih koje imaju visok stepen internacionalizacije, kao što su Francuska i Italija. Naime, u ovim zemljama se već izvesno vreme vodi debata o zaštiti domaćeg vlasništva u „strateškim industrijama“, a u tom cilju se sprovode i konkretne mere, bez obzira na politiku zaštite konkurencije Evropske unije. Tako su pre nekoliko godina Francuzi intervenisali kada je PepsiCo hteo da preuzme francuskog proizvođača jogurta i drugih prehrambenih proizvoda Danone. Pod parolom zaštite domaće industrije, strano vlasništvo u „strateškom sektoru“ je sprečeno i to dekretom francuske Vlade. Slično se dogodilo kada je italijanska energetska kompanija Enel pokušala preuzimanje francuskog Suez-a – da bi sprečila strano vlasništvo u „strateškom sektoru“ Vlada Francuske je „ubrzala“ spajanje dve domaće energetske kompanije Gaz de France i Suez i na taj način zaštitila domaći energetski sektor od stranog upravljanja. Odgovor italijanske Vlade upravo stiže ovih dana. Centralna tema u ovoj zemlji trenutno je potencijalno preuzimanje italijanskog proizvođača proizvoda od mleka Parmalat od strane francuskog Lactalis-a. Naime francuska kompanija je već stekla 29 odsto vlasništva Parmalat-a, pri ćemu vlasništvo preko 30 procenata akcija obavezuje kupca da uputi ponudu za otkup preostalih akcija, ali Italijani smatraju da strano vlasništvo nije poželjno u ovoj industriji i nastoje da spreče dalje preuzimanje, kao i upravljačku kontrolu u samom preduzeću. Štaviše, i druge italijanske kompanije, kao što je Ferero ili banke, kao što je Intesa Sanpaolo podržavaju zadržavanje isključivo domaćeg vlasništva u „strateškim industrijama“ i nameravaju da učestvuju u procesu vlasničke transformacije Parmalat-a. Po ugledu na Francusku, italijanski ministar finansija Đulio Tremonti razmatra čak mogućnost uvođenja obaveznog državnog odobrenja transakcija u oblastima koje se smatraju „strateškim“, kao što su: prehrambena industrija, energetika, namenska industrija i telekomunikacije. Koliko će istrajati u ovoj nameri i kako će Evropska unija, a posebno Nemačka, gledati na ovo, znaće se vrlo brzo. U svakom slučaju, novi pojavni oblici „ekonomskog patriotizma“ kucaju na vrata Evropske unije.\nKada je srpska privreda u pitanju, od značaja je izvući zaključak o tome šta joj je strani kapital doneo do sada, za šta se može se uzeti statistika 300 najvećih kompanija u Srbiji. U toj analizi ima više nivoa: 1) udeo kompanija u stranom vlasništvu, 2) korelacija između procenta inostranog kapitala i ključnih finansijskih pokazatelja i 3) veza između inostranog vlasništva, izvoza i uvoza.\nStrane kompanije profitabilnije, domaće neravnopravne\nNa prethodnim tabelama se može sagledati nekoliko interesantnih pokazatelja. Pre svega, jasno je da je učešće preduzeća sa stranim vlasništvom u Top 300 najvećih preduzeća značajno – gotovo trećina. Nešto niže učešće zaposlenih u preduzećima sa stranim vlasništvom u ukupnom broju zaposlenih u 300 najvećih preduzeća u Srbiji može se tumačiti time da su preduzeća u većinskom stranom vlasništvu, po pravilu, efikasnija, odnosno da sa manjim brojem zaposlenih ostvaruju jednak prihod.\nKada je profitabilnost u pitanju, može se istaći da su preduzeća u stranom vlasništvu profitabilnija (kada se isključe NIS koji je generisao neuobičajno veliki gubitak u 2009. godini i VIP Mobile čija investicija tek treba da donese pozitivne rezultate), jer ostvaruju neto profitnu maržu od 1,2%, naspram svega 0,3% ukupnih preduzeća. Ovo se, pored veće efikasnosti, duguje i činjenici da su preduzeća u stranom vlasništvu manje zadužena od preduzeća u većinskom domaćem vlasništvu, što im omogućava povoljniji finansijski položaj. Istina, treba ukazati da su, posmatrano prema EBITDA marži, Top 300 preduzeća profitabilnija od preduzeća u stranom vlasništvu, ali to je više rezultat različite sektorske distribucije preduzeća u domaćem i stranom vlasništvu – primera radi, EPS i Elektromreže Srbije ostvaruju visoku EBITDA i EBITDA maržu, pa samim tim i podižu prosek svih preduzeća sa liste.\nPored uticaja na poboljšanje performansi ukupne privrede, i nešto manjeg uticaja na zaposlenost, preduzeća u većinskom stranom vlasništvu u velikoj meri doprinose povećanju izvoza zemlje. Tako se od 20 najvećih izvoznika iz Srbije u 2010. godini samo pet preduzeća nalaze u većinskom domaćem vlasništvu i to: HIP Petrohemija, Victoria Oil, Metanolsko-sirćetni kompleks, Swisslion Group i EPS.\nAko se uporede neka regionalna iskustva, može se sagledati da zaista veći rast privrede i, pre svega, izvoza zavisi od povećanja broja preduzeća sa stranim većinskim vlasništvom. Primera radi, tokom tranzicionog perioda Mađarska je ostvarivala visoke stope rasta izvoza usled visokog priliva inostranih ulaganja, a broj preduzeća sa većinskim stranim vlasništvom dostigao je nivo od oko 20 odsto svih preduzeća u zemlji. Podatak za Srbiju, usled metodoloških ograničenja, nije poznat, ali se procenjuje na svega nekoliko procenata uprkos visokom učešću preduzeća sa većinskim stranim vlasništvom u Top 300 najvećih.\nNa bazi navedenih pokazatelja, nema sumnje da će kod nas u narednom periodu stići još jedan talas internacionalizacije srpske privrede, delimično kroz nova preuzimanja, ali, uglavnom, kroz očekivane grinfild projekte. To je uostalom i opredeljenje ekonomske politike koja se, sa manje, više ili nimalo uspeha, sprovodi. Ipak, upravo radi očuvanja fer tržišne utakmice, mora se obezbediti i ravnopravan tretman domaćih investitora, odnosno vlada treba da se pozabavi i uslovima koja preduzeća u domaćem većinskom vlasništvu imaju u međunarodnoj tržišnoj utakmici. Uslovi finansiranja su, verovatno, najznačajniji. Pitanje je koliko preduzeća u domaćem vlasništvu mogu biti konkurentna na međunarodnom tržištu kada plaćanju prosečnu godišnju kamatnu stopu u evrima od 7-10%, dok konkurencija iz drugih (regionalnih) zemalja i inostrane kompanije koje posluju na domaćem tržištu uz pomoć majki preduzeća dobijaju značajno niže kamate. Na kraju, stepen nacionalnog bogatstva i zavisi od broja i uspešnosti preduzeća u većinskom domaćem vlasništvu. O njhovoj koncentraciji i efikasnosti ćemo nekom drugom prilikom.\nOvaj članak je napisao Aleksandar Ilić dana Sreda, Oktobar 27, 2010, 17:14. Aleksandar Ilić je napisao 22 članaka na ovom sajtu.\n1,070 pregleda ima ovaj članak


Košarka / 14.01.2021.\nOtac mu je bio dvostruki šampion Evrope, a on sada kreće svojim putem - daleko od Beograda.\nJedan od najtalentovanijih mladih makedonskih košarkaša, 17- godišnji Mihail Naumoski (205 centimetara), potpisao je dvoipogodišni dogovor sa MZT Skoplje, saopštio je skopski klub.\nKako se navodi, mlađi sin nekadašnjeg legendarnog makedonskog reprezetativca Petra Naumoskog (na slici) u MZT dolazi iz Crvene zvezde i radi se o krilnom košarkašu koji "bez problema pokriva pozicije tri i četiri".\nMihail Naumoski, dodaje se, do sada je igrao i za skopski Vardar i turski Galatasaraj i njegovim dovođenjem "MZT Skoplje Aerodrom produžava sa naporima da u svojim redovima ima najtalentovanije makedonske košarkaše u ovom trenutku".\nPrema dogovoru, Mihail će ovu sezonu odigrati u drugom timu makedonskog šampiona MZT Skoplje Uni banka, koji se od ove godine takmiči u Prvoj ligi.\n"Daću sve od sebe da opravdam datu šansu i da prenesem znanje i iskustvo dobijeno treniranjem i igranjem u Crvenoj zvezdi i u Galatasaraju", rekao je 17-godišnji Naumoski, koji je pozivan u kadetsku reprezentaciju Italije.


Srbiju ponovo čeka dvocifrena inflacija\nMeđugodišnja inflacija neće biti manja od 10 odsto, koliko je prognozirala Narodna banka Srbije, ali bi mogla biti veća, dok će pad bruto društvenog proizvoda (BDP) sigurno biti veći od 0,5 odsto.\nEkonomista Ljubomir Madžar kaže da se sa visokim stepenom sigurnosti može reći da inflacija neće biti manja od nove prognoze NBS. Dalja depresijacija dinara, koja neće moći da se izbegne, mogla bi da doprinese da inflacija bude i veća.\nOn je procenio i da će pad BDP-a, po svemu sudeći, biti osetno veći od prognoze\nEkonomski analitičar Miroslav Prokopijević istakao je da država direktno kontroliše 45 odsto cena, pa može da utiče i na visinu inflacije. Problem je što se tada javlja potisnuta inflacija, koja se razgori kad dođe do povećanja tih cena.\nI Prokopijević smatra da će pad BDP-a biti znatno veći od prognoziranog, jer će najavljene vladine mere u vezi sa povećenjem poreza "gurnuti BDP još više nizbrdo". S jedne strane povećenje poreza, a s druge - ništa od pogodnosti za investitore, manja ulaganja, pa će i BDP biti manji od pognoze.\nEkonomista Centra za otvoreno tržište Aleksandar Stevanović ističe da je inflacija u potpunosti pod kontrolom NBS koja, ako želi, može da je obori, što nije slučaj.\n- NBS i dalje nastavlja da potpomaže vladu time što vodi ekspanzivnu monetarnu politiku. Ta inflacija ne mora biti tolika kolika jeste, ali se NBS odlučila da ne zategne monetarnu politiku u meri u kojoj bi se inflacija mogla sveti na razuman nivo - izjavio je Stevanović.\nOsvrnuvši se na pad BDP-a, Stevanović je odgovorio da je to posedica loših ekonomskih politika još od 2000. godine.\n- U Srbiji se stvari moraju temeljno promeniti, ukoliko se ne promeni način vođenja ekonomske politike i dalje ćemo imati minimalne stope rasta od jedan do dva odsto u boljim godinama, a vrlo često se vrte oko nule, zaključio je Stevanović.


Prevoznici na muci: Na konkurs za 40 vozača javilo se šest ljudi – online news Srbija\nHome > Ekonomija > Prevoznici na muci: Na konkurs za 40 vozača javilo se šest ljudi\n- 19. 08 2019 19. 08 2019 017\nSarajevo — BiH se poslednjih godina suočava s masovnim gubitkom radne snage, koja znanje i veštine, za veću platu, nudi izvan granica zemlje, piše portal Biznis info.\n“Iako u najvećoj meri odlaze medicinari i IT stručnjaci, sve je evidentniji i odlazak vozača autobusa i kamiona, a prevoznička preduzeća suočavaju se s deficitom radne snage. Zeničko preduzeće ‘Zenicatrans’ muku muči sa pronalaskom kadra. Na konkurs raspisan za prijem 40 vozača, javilo se svega šest ljudi”, navodi se u tekstu.\nInače, prosečna plata vozača autobusa iznosi oko 1.000 KM (511,3 evra), plus topli obrok.\nVozači za inostrane linije na taj iznos dobijaju i dnevnicu od 50 KM (25,5 evra).\n23. 06 2019 022\nRešite najkraći test inteligencije na svetu: Samo 3 pitanja pokazaće vam koliko ste zaista pametni – Vesti – Život


AMERIČKI AMABASADOR KAJL SKOT: Srbija i NATO imaju zajednički cilj – ujedinjenjena i slobodna Evropa u kojoj vlada mir | Ekspres.net\nAMERIČKI AMABASADOR KAJL SKOT: Srbija i NATO imaju zajednički cilj – ujedinjenjena i slobodna Evropa u kojoj vlada mir\nBeograd, 8.11.2018. - Ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dacic govori na otvaranju Seste beogradske NATO nedelje, danas u Palati Srbija u Beogradu. (BETAPHOTO/MINISTARSTVO SPOLJNIH POSLOVA SRBIJE/Ognjen Stevanovic/DS)\nAmbasador SAD u Srbiji Kajl Skot izjavio je danas da Srbija i NATO imaju zajednički strateški cilj – ujedinjenju i slobodnu Evropu u kojoj vlada mir.\n“Možemo raditi zajedno kao partneri kako bi postigli ove ciljeve”, rekao je Skot na Šestoj beogradskoj NATO nedelji.\nBeograd, 8.11.2018. – Ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dacic govori na otvaranju Seste beogradske NATO nedelje, danas u Palati Srbija u Beogradu. (BETAPHOTO/MINISTARSTVO SPOLJNIH POSLOVA SRBIJE/Ognjen Stevanovic/DS)\n“Amerika je predana globalnoj stabilnosti i smatramo Srbiju vitalnim partnerom”, kazao je Skot.\nOn je rekao i da je najočiglednija uloga NATO u regionu – osiguranje stabilnosti i stabilizacije i napomenuo da se Kfor na Kosovu stvara da obezbedi mir i slobodu kretanja za sve zajednice na Kosovu.\n“Kfor brine o tome da svi gradjani Kosova žive u miru i stabilnosti”, istakao je Skot.\nKako je naveo, mir izmedju Kosova i Srbije je ključ za mirnu, slobodnu i ujedinjenu Evropu.\n“Zato mi je drago što vidim da Srbija i NATO zajedno rade kao partneri u okviru procesa koji poštuje vojnu neutralnost Srbije”, rekao je Skot.\n“Ko kaže da Balkan ne može da se promeni?”, naveo je ambasador SAD.\nPredstavnik NATO Odeljenja za javnu diplomatiju (NATO PDD) Robert Pščel (Pszczel) rekao je da još ima mnogo teškoća u odnosima Srbije i NATO o kojima treba razgovarati i pokušati da se prevazidju.\n“To ih čini važnim u regionu i izvan njega”, kazao je on.\nOna je kazala da je vreme da Beograd i Priština postignu sporazum o normalizaciji odnosa, koji bi pomogao i drugim zemljama Zapadnog Balkana i doprineo učvršćivanju mira i stabilnosti u regionu.\n“Ako naše društvo želi članstvo u EU, onda će podržati i rešenja u dijalogu Beograda i Prištine, a time će obezbediti perspektivu razvoja”, kazala je Jelena Milić.\nOna je rekla i da Srbija ne bi trebalo da iz pregovora sa Prištinom izadje kao strana koja je izgubila sve.\n“Pred Srbijom je dugačak put. Mnogi gradjani Srbije s pravom čekaju da se popravi situacija u zemlji i da se problemi iz prošlosti prevazidju”, rekla je ona.\n“Srbija mora da pokuša da razume da su savezništva teška, iako to nije lako. Ne bi trebalo apriori odbaciti forme rešenja odnosa Beograda i Prištine”, navela je Milić.\nTags Ciljevropakajl skotnatoNATO nedeljesaradnjasrbija\nINTERVJU, EDI RAMA: Od naših susreta svi su na dobitku KOMANDANT KOMANDE ZDRUŽENIH SNAGA NATO Admiral Fogo: Ako Srbija želi da bude vojno neutralna, nek bude, mi to poštujemo! VULIN O IZJAVI KOMANDANTA NATO SNAGA ZA EVROPU: Srbi nikada nisu bili kolektivna pretnja, izjava Skaparotija neodgovorna MERKEL: Evropska unija i NATO nisu neprijatelji Rusije


Istoričari SANU: Žičara s gondolom narušava celinu Tvrđave - MediaSfera\nIzgradnja žičare sa gondolama narušila bi celinu jedinstvenog spomenika i viziju položaja Beogradske tvrđave, smatra Odelјenje istorijskih nauka SANU.\nOdeljenje istorijskih nauka Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) usprotivilo se najavljenoj izgradnji gondole na Kalemegdanu ocenjujući da bi taj projekat „grubo narušio celinu jedinstvenog spomenika i viziju položaja Beogradske tvrđave na ušću dveju velikih reka kakav nema nijedan srednjovekovni grad“.\nNavodeći da se projektom Grada Beograda o izgradnji žičare „neposredno ugrožavaju viševekovni ostaci prošlosti“, Odeljenje za istorijske nauke SANU je ocenilo da je „porazna činjenica da je projekat o izgradnji nesrećne turističke atrakcije odobrio upravo Republički zavod za zaštitu spomenika kulture kojem je staranje o Tvrdjavi, s obzirom na izuzetan značaj, povereno“.\nPrema saopštenju, Odelјenje istorijskih nauka SANU, kao i do sada, očekuje da će se svestranim istraživanjem obogatiti istorijska slika Tvrđave i naselјa oko nje.\n„Izgradnja tzv. gondole, koja poništava poznate obrise grada, neočekivan je udarac nastojanju da Tvrđava sa Kalemegdanom bude neodvojivi, glavni deo urbanog ambijenta koji čine Univerzitet sa brojnim fakultetima, muzejima, galerijama, koncertnim dvoranama, bibliotekama i drugim kulturnim ustanovama“, smatraju akademici istoričari.\nDodaje se da su obustavljanje izgradnje žičare na Kalemegdanu ranije zatražili i Srpsko arheološko društvo, Društvo konzervatora Srbije, Akademija arhitekture Srbije, Muzeološko društvo, Nacionalni komitet IKOM-a, Odeljenje za arheologiju Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, Nacionalni komitet IKOMOS-a i „većina stručnjaka samog Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture“.\n„A za pitanje pristupa Tvrđavi treba se prisetiti i nedoumice grčkih stručnjaka koji su u vreme svetskog kongresa arhitekata u Atini razmatrali mogućnost da se viševekovni prilaz Akropolju penjanjem po kamenim gromadama zameni uklesanim stepenicama, rampom … ili, pomišljalo se čak, uspinjačom. Na to pitanje Korbizije, protagonista moderne arhitekture je odgovorio: ‘Na kolenima, gospodo“, navelo je Odeljenje istorijskih nauka SANU.\nTagoviBeogradska tvrđava Gondola Kalemegdan SANU


KADA FSB POKUCA NA VRATA: Vređao rusku vojsku na društvenoj mreži i stigao mu odgovor (VIDEO)\n18-04-2022 16:27 Ratni izveštaji Ostalo Svet Planeta Video\nU Kalmikiji je uhapšen službenik administracije grada Eliste, koji je vodio Telegram kanal ''Volьnoй Ulus''. Na njegovo obraćanje su odgovorile specijalne snage FSB.\nOčirov, star 40 godina, uhapšen je u kancelariji u kojoj je zvanično radio. On je osumnjičen za širenje lažnih vesti o ruskoj vojsci i vređanje ruske vojske. Prema podacima istrage, on je vodio Telegram kanal sa radnog računara, saopštila je pres-služba Istražnog odeljenja Istražnog komiteta Ruske Federacije za Republiku Kalmikiju.\n„Prema istrazi, osumnjičeni je, kao službenik Gradske uprave Elista i na dužnosti, od 17. marta do 11. aprila 2022. godine, koristeći svoj službeni položaj suprotno interesima službe, koristeći kancelarijski računar, internet i informaciono-telekomunikacionu mrežu napravio je kanal u mesindžeru Telegram, u kojem su, u otvorenom pristupu za druge korisnike, pod plaštom pouzdanih informacija širio namerno lažne informacije o Oružanim snagama Ruske Federacije, odnosno informacije o broju poginulih vojnika i okolnosti vojne specijalne operacije na teritoriji Ukrajine, koje ne odgovaraju stvarnosti, proprativši to uvredljivim izjavama upućenim vojnim licima.\nOsumnjičenom je trenutno određena mera zabrane u vidu zadržavanja, a optužnica će biti podignuta uskoro.\nU krivičnom predmetu su zakazana kompjuterska forenzička ispitivanja oduzete računarske opreme i komponenti za njih, kao i mobilnog telefona“, navodi se u saopštenju Istražnog odeljenja Istražnog komiteta Ruske Federacije za Republiku Kalmikiju.\nSnimak Vladimira Zelenskog koji pokušavaju da sklone od očiju svih pogledajte OVDE.


Andrić i drugi „nobelovci“, vojvođanske horor priče, putopis Bečejča, deo preporuka za čitanje za leto 2017. - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nAndrić i drugi „nobelovci“, vojvođanske horor priče, putopis Bečejča, deo preporuka za čitanje za leto 2017.\nZa vrele letnje dane i noći iz Narodne biblioteke Bečej i ovog puta preporučuju ozbiljniju literaturu, jer, iako je leto vreme odmora, umu je uvek potrebno razgibavanje.\nIako je šund upravo začet u književnosti, preporuke bibliotekarke Elizabete Šijačić jesu dela renomiranih i priznatih svetskih i domaćih književnika.\nRadno vreme biblioteke je letnje, odnosno radi se u jednoj smeni. Pa tako, iako bibliotekari rade kraće, posla zbog velikog interesovanja imaju više nego inače. Pitali smo i sugrađane da li leti čitaju više nego inače i šta su njihove književne preporuke.


Iz Eparhije raško-prizrenske navode da „očigledno institucionalnog kontinuiteta na ovom prostoru nema“.\n„Komisija za specijalne zone je već održala dva sastanka na kojima su prezentovane pravne analize timova EU kancelarije i misije OEBS-a koje stoje, kao uostalom i predstavnici zemalja Kvinte u Prištini, na čvrstom stavu da je gradnja ovog magistralnog puta protivzakonita i da nanosi štetu Kosovu. Ovaj stav je više puta ponovljen kosovskom premijeru od najviših međunarodnih predstavnika na Kosovu i Metohiji”, navodi se u saopštenju.\n„Treba pomenuti da Evropska unija finansira novi magistralni put između Peći i Crne Gore u višim deonicama Rugovske klisure (dovoljno udaljeno od Pećke Patrijaršije). Ovaj skupi projekat je u sklopu evropskog programa povezivanja prostora Zapadnog Balkana pa je neshvatljivo zašto vlada Kosova insistira na izgradnji drugog magistralnog puta samo 17 kilometara južnije i to neposredno pored manastira Visoki Dečani u direktnoj suprotnosti sa zakonom o specijalnim zaštićenim zonama oko najznačajnijih kulturno-istorijskih spomenika”, saopšteno je iz Eparhije.


Turska pozvala ambasadora SAD zbog Bajdenove izjave o genocidu\nBajden (levo) i turski predsednik Redžep Tajip Erdoan\nTursko ministarstvo spoljnih poslova pozvalo je američkog ambasadora u Ankari u znak protesta zbog izjave američkog predsednika Džozefa Bajdena (Joseph Biden) koji je deportaciju i ubijanje Jermena tokom Osmanskog carstva nazvao genocidom.\nZamenik ministra spoljnih poslova Sedat Onal (Önal) je rekao američkom ambasadoru Dejvidu Saterfildu (David Satterfield), sa kojim je razgovarao u subotu kasno uveče, da Ankara oštro osuđuje izjavu o genocidu.\n"Izjava nema pravnu osnovu u smislu međunarodnog prava, nanosi štetu turskom narodu, i otvorila je ranu u odnosima dve zemlje koja će se teško popraviti", navedeno je u saopštenju ministarstva u nedelju, 25. aprila.\nAmerički predsednik Džozef Bajden je dan ranije izjavio da je masakr u kome je stradalo 1,5 miliona Jermena za vreme Otomanskog carstva 1915. godine, bio genocid.\nIzjavu Bele kuće odmah su osudili turski zvaničnici, iako je predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan rekao dao tome tek treba da raspravljaju istoričari i da to pitanje ne treba da bude politizovano.\nTurska ne priznaje da je reč o genocidu, navodi da su tokom rata stradali i Turci i Jermeni i traži formiranje zajedničke komisije koja bi istražila stradanje za vreme Otomanskog carstva.


Italija: Odložene desetine hiljada vakcinacija AstraZenekom\nTanjug 16. marta 2021. 10:32\nRIM – Direktna posledica odluke italijanske vlade da privremeno obustavi vakcinaciju AstraZenekom je odlaganje već zakazanih desetina hiljada vakcinacija, a na duži period šteta bi mogla biti i veća, jer je, prema pisanju lista “Fanpejdž”, umanjila napore vlasti da podstaknu stanovništvo na vakcinaciju kao jedini siguran lek protiv pandemije.\nPrvu dozu vakcine AstraZenekom primilo je 1,1 milion građana Italije, a\ndirektor italijanske agencije za lekove (AIFA) Nikola Magrini kaže da je odluka doneta preventivno i u saglasnosti sa drugim evropskim zemljama, da se ne radi o suspenziji, već pauzi kako bi se izvršile dodatne provere englesko-švedskog leka, prenosi agencija Ansa.\nPanici ili kako neki mediji pišu “psihozi” u vezi sa vakcinacijom AstraZenekom, doprinele su i kontardiktorne izjave vlasti i stručnjaka.\nMediji podsećahju da je i baš direktor Magrini samo dan ranije izjavio da je AstraZeneka pouzdana vakcina, a premijer Mario Dragi je nedavno obećao da će se, bez obzira na ishod provera koje dodatno o leku pravi Evropska agencija za lekove EMA, u Italiji kampanja imunizacije AstraZenekom, nastaviti pojačanim intenzitetom.\nPrvu dozu vakcine AstraZeneka primilo je 1,1 miliona građana Italije.\nDo sada su zabeležena tri smrtna slučaja neposredno nakon vakcinacije AstraZenekom, ali direktor agencije za lekove Nikola Magrini tvrdi da se samo jedan može povezati sa vakcinacijom.\nPored AstraZeneke u Italiji se koriste vakcine “Fajzer” i “Moderna”, a od narednog meseca, obećavaju vlasti, biće na raspoloaganju i milioni doza američke vakcine “Dzonson&Dzonson”.\nLideri stranaka desnog centra “Liga”, Mateo Salvini i “Frateli d’Italija” Đorđa Meloni insistiraju da se u vakcinaciju uvede i ruski lek “Sputnik”, a o kineskoj vakcini niko još ništa ne govori.


2007. završila nacrtom sporazuma o borbi protiv klimatskih promena\nNa decembarskom samitu Ujedinjenih Nacija na Baliju, Sjedinjene Države prvo su odbacile, a zatim prihvatile kompromis koji omogućava pregovore o klimatskim promenama tokom naredne dve godine.\nU svom govoru o stanju Unije, predsednik Buš je pozvao Kongrs da radi na predlogu za poboljšanje američke ekonomije. Grupe za zaštitu prirodne sredine vrše pritisak na Kongres da u taj paket uključi i produženje poreskih olakšica na obnovljiva goriva, koje su bile izbačene iz budžeta za energiju 2007. A taj potsticaj doprineo je prilivu više milijardi dolara u američku ekonomiju od kako je 2005. uveden, tvrdi Ani Aurilio, direktorka vašingtonske kancelarije orgnaizacije Envajornment Amerika.\n«U vremenu recesije, poslednje što bi Kongres trebalo da uradi je da ne produži poreske olakšice koje će sačuvati ljudima posao i nastaviti da stvara radna mesta u sektoru čiste energije, jer kako nam je rečeno više od 75 hiljada ljudi moglo bi da bude oostane bez posla ukoliko te olakšice ne budu produžene na vreme».\nIako nije spomenuo poreske olakšice u svom govoru, predsednik Buš je predložio druge mere koje se tiču očuvanja prirodne sredine. Među njima: stvaranje međunarodnog fonda za raspoređivanje izvora čiste energije zemljama u razvoju, razvoj tehnologija za prečišćavanje u termoelektranama, ulaganje u ekonomična vozila i završetak globalnog sporazuma o borbi protiv klimatskih promena.\nRasprava o novom sporazumu započela je na Baliju u Indoneziji krajem prošle godine. Helen Hous je boravila tamo kao predstavnik Ekselona, jedne od najvećih energetskih kompanija u Sjedinjenim Državama. Ekselon je član američkog Partnerstva za klimatsku akciju, poslovnog udruženja koje poziva Kongres da što pre usvoji zakon o klimi.\n«Razlog zbog kojeg smo se priključili tom udruženju jeste uverenje da je neophodan obavezni zakon, na naučnoj osnovi i u skladu sa potrebom da se američka ekonomija transformiše u ekonomiju sa niskim nivoom ugljen-dioksida. Nadam se da ćemo u tome biti uspešni».\nAlden Mejer je politički analitičar Unije zabrinutih naučnika. On kaže da zakon koji poziva na ograničavanje emisije ugljen-dioksida i smanjenje emisije gasova koji izazivaju efekat staklene bašte za 70 odsto do 2050. godine, ima najveću podršku među aktivistima za zaštitu prirodne sredine.\n«Svi zajedno vršimo pritisak da se taj zakon ojača, kako u smislu kratkoročnih, tako i u smislu dugoročnih ciljeva».\nUspeh ovog ili bilo kog drugog zakona zavisi umnogome - od politike. Sagorevanje uglja je odgovorno 20 odsto emisije ugljen-dioksida u SAD. Pa opet, čak 50 odsto električne energije u zemlji dobija se od uglja. Predsednik Svetskog instituta za prirodne resurse Džonatan Leš kaže da zakonodavci moraju da oblikuju zakon tako da bude prihvatljiv za države u kojima se proizvodi ugalj.\n«Politički problem u Senatu je da vam je potrebno 60 glasova da se zakon usvoji, a veoma je teško dobiti ih bez i jednog glasa senatora iz država, koje potpuno zavise od uglja. Zato će pregovori oko zakona morati da na neki način uvere te države da u celom procesu smanjenja emisije štetnih gasova one neće biti potpuni gubitnici».\nI dok Kongres nastavlja raspravu o tome kako to sprovesti, regionalne koalicije za smanjenje emisije gasova su veoma vredne. Leš kaže da Kongres mora da bude potstaknut na akciju, jednostavno zato što svaka koalicija, koje zajedno predstavljaju 21 državu, imaju različitu zakonsku regulativu. Bez obzira na to da li će smernice za smanjenje emisije štetnih gasova postati zakon u 2008, pitanje globalnog zagrevanja i dalje će biti deo nacionalne debate, kako se narednih meseci zahuktavaju kampanje za izbor predsednika i članova Kongresa.


PCVesti - Acer razvija svoj model Windows Home Servera\nTajvanska kompanija Acer saopštila je na sajmu potrošačke elektronike CES, koji je od 8. do. 11. januara održan u Las Vegasu da će uskoro predstaviti svoj model servera namenjen kućnim korisnicima, na kome će se koristiti Microsoftov operativni sistem Windows Home Server.\nRadi se o modeli Aspire EasyStore Home Server koji će biti zasnovan na Intelovom energetski efikasnom procesoru Atom 230 i moći će da sadrži do 4 SATA čvrsta diska. Pored Acera svoje modele kućnih servera su na CES-u najavila još dva tajvanska proizvođača, kompanije Shuttle Computer Group i Via Technologies, a nedelju dana ranije i kompanija Hewlett-Packard je najavila svoje nove servere iz serije MediaSmart, modele EX485 i EX487 koji su namenjeni za automatsko snimanje rezervnih kopija podataka na PC računarima i Macintoshima.\nKućni serveri koji rade pod Windows Home Serverom predstavljeni su pre približno godinu dana i do sada je, prema podacima kompanije IDC, prodato oko 80.000 tih sistema. Budući da je sve više domaćinstava sa više od jednog računara, IDC-ovi analitičari očekuju da će u narednom periodu prodaja tih sistema zabeležiti visoke stope rasta. Doduše, pojedini analitičari upozoravaju da bi aktuelna ekonomska kriza mogla da navede korisnike da se okrenu mrežnim skladišnim sistemima (Network-Attached Storage, NAS), koji su jeftiniji od kućnih servera.\nPredstavnici Acera su najavili da će se EasyStore u martu pojaviti u Velikoj Britaniji, Japanu i Tajvanu, dok datum pojavljivanja u SAD još uvek nije određen.\nKompanija Acer, treći po veličini svetski proizvođač računara (iza HP-a i Della) je prisutna i na tržištu NAS sistema na kome prodaje, takođe pod imenom EasyStore, uređaje kapaciteta 2 TB.\nNAS sistemi nude veliki kapacitet za čuvanje podataka po nižoj ceni nego sistemi sa Windows Home Serverom, ali uz slabije mogućnosti za upravljanje i automatizovano snimanje podataka.\n|Search:Find More About Acer razvija svoj model Windows Home Servera|