Izveštavanje o nasilju nad ženama: Pomaci postoje, ali i dalje preovlađuju senzacionalistički tekstovi i neodgovorni komentari - Javni servis\nIako su mediji saveznici u borbi protiv nasilja prema ženama i jedini dostupan javni izvor podataka o femicidu u Srbiji, njihov rad često skreće ka senzacionalizmu i tabloidizaciji ovog ogromnog društvenog problema.\nUčesnice seminara o etičkom izveštavanju o rodno zasnovanom nasilju. Foto: UN Women Srbija/Cenzolovka\nPiše: Danica Đokić\nEdukacija zaposlenih u medijima igra ključnu ulogu u osvešćivanju celokupne javnosti, što je prethodnog vikenda bila tema seminara o etičkom izveštavanju o rodno zasnovanom nasilju u organizaciji agencije Ujedinjenih nacija za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u Srbiji UN Women, uz podršku Ambasade Norveške. Ukupno će više od 50 novinara proći kroz ovu edukaciju.\nNovinarke protiv nasilja prema ženama preporučuju svim odgovornim redakcijama da na svojim portalima zabrane komentarisanje vesti o rodno zasnovanom nasilju\n„Moje iskustvo pokazuje da brojne koleginice i kolege uglavnom prave greške iz neznanja, a ne zato što žele da povrede žrtvu. Veoma je važno da novinari i novinarke budu edukovani i informisani”, kaže jedna od predavačica, novinarka Jovana Šesterikov.\nNa pitanje Cenzolovke da li ovakve vrste edukacija imaju uticaj i postoji li vidljiv pomak u medijima kada je u pitanju izveštavanje o ovako osetljivim temama, Šesterikov dodaje:\n„Primećujem trend poboljšanja na ovom polju čak i kada je reč o medijima koji su tradicionalno senzacionalistički. Daleko od toga da je savršeno – nije čak ni dobro – ali je bolje nego što je bilo. Više o tome moći će da se sazna u Analizi medijskog sadržaja grupe Novinarke protiv nasilja prema ženama koja će uskoro izaći za 2020. godinu, a koja je bolja od takve analize iz 2019. godine.”\nJavnost nije sudnica, ali može biti regulatorno telo\nTokom vanrednog stanja izazvanog pandemijom kovida 19 agencija UN Women radila je istraživanje o pandemiji neadekvatnih vesti o rodno zasnovanom nasilju i njihovom uticaju na društvenim mrežama.\nKao jedan od zaključaka istraživanja, UN Women izdvaja to da se smeh kao reakcija na objave o nasilju prema ženama i devojčicama u Srbiji pojavljuje čak 949 puta. Istovremeno, brojni neprimereni komentari mogli su da ponovo traumatizuju žene žrtve nasilja.\nSmeh kao reakcija na objave istraživanja o nasilju prema ženama i devojčicama u Srbiji pojavljuje se čak 949 puta. Istovremeno, brojni neprimereni komentari mogli su da ponovo traumatizuju žene žrtve nasilja\nU vezi sa velikim brojem neprimerenih komentara na portalima i društvenim mrežama, predavačica na seminaru, novinarka Miljana Nešković kaže:\n„Javnost može da apeluje na institucije kada one ne rade svoj posao, ali ne može da se igra suda u komentarima – to može imati ozbiljne posledice.”\nOna dodaje da javnost ipak može biti najjače regulatorno telo ukoliko je adekvatno edukovana.\n„Iz ugla grupe Novinarke protiv nasilja prema ženama, koja to redovno prati, primećuje se porast senzibilisanosti u javnosti, dolazi do promena. Kada je nedavno RTS objavio stereotipan naslov o slučaju porodičnog nasilja, čitaoci su se javili i ukazali na grešku. To se dešava sve češće na portalima. Pre 10 godina ih niko ne bi primetio, a danas takvi sadržaji ne mogu da prođu bez jednog glasnog ’ne’ značajnog dela javnosti. Moj utisak je da takve greške ozbiljno utiču na kredibilitet autora i autorki spornih sadržaja”, zaključuje ona.\nPETNICA: BURA SE MOŽE IZAZVATI ODGOVORNIM PISANJEM\nNa pitanje da li odgovorno izveštavanje o ovoj temi može doprineti smanjenju talasa senzacionalizma i nasilničkih komentara, pa i uticati na rešavanje ovog društvenog problema, Jovana Šesterikov odgovora potvrdno i kao primere navodi tekstove Jovane Gligorijević o slučaju u Petnici i Ivane Jasnić o slučajevima Milutina Jeličića Jutke i Miroslava Aleksića.\n„Ovi tekstovi su veoma drugačiji pisani, ali predstavljaju dobre primere kako treba uraditi tekst kada je žrtva javna ličnost i kada je reč o njenoj ispovesti, odnosno tekst kada žrtve žele da ostanu anonimne, tj. da se njihova imena ne pominju. Jovanin tekst je školski primer kako to treba uraditi i dokaz da ne morate da imate senzacionalistički naslov, problematičnu fotografiju i detalje o nasilju da biste izazvali buru”, navodi ona.\nIsti stav deli i Miljana Nešković, koja kaže:\n„Promene se dešavaju pre svega zahvaljujući hrabrim ženama koje su izašle u javnost i progovorile o svojim slučajevima, ali i zahvaljujući novinarkama koje su svoj posao radile dobro i celoj javnosti pokazale kako može i treba da se radi.”\n„Kada izveštavamo o rodno zasnovanom nasilju, najvažnije je da budemo pre svega ljudi. Nismo tu da kvalifikujemo ili gradiramo traumu žrtve – njen doživljaj je samo njen i ona ima pravo na to – već smo tu da saslušamo. Najvažnije je da vodimo računa da ne naškodimo i da ne osuđujemo osobu sa kojom pričamo. Kada novinari i novinarke odluče da se bave ovom temom, trebalo bi da prođu dodatne edukacije, ali i da imaju poseban oblik osetljivosti, jer moraju podržavati sagovornicu i zastupati je u javnosti”, savetuje psihoterapeutkinja Marija Petrović.\nPreporuka grupe Novinarke protiv nasilja prema ženama svim odgovornim redakcijama jeste da na svojim portalima zabrane komentarisanje vesti o rodno zasnovanom nasilju.\nPsihoterapeutkinja Marija Petrović kaže da bi svaki tekst trebalo da prati deo „čiste teorije koja može da se primeni na svaki slučaj”. Ona predlaže da se uz svaku takvu temu u medijima objasni šta je psihološka trauma, kakve posledice može da ima, koliko često se događa nasilje nad ženama kod nas, šta je sve seksualno zlostavljanje, šta znači nečija granica i kako je treba poštovati…\nTekstovi o rodno zasnovanom nasilju lako skrenu u romantizovanje slučajeva, osumnjičenog dehumanizuju i pretvaraju u „monstruma”, te u stereotipizaciju kako osumnjičenog tako i žrtve, koju mediji obično predstavljaju kao „tihu i povučenu ženu sa masnicama”.\nOvakav trend ne samo da je pogrešan nego je i netačan, potvrđuje Marija Petrović:\nPrimećujem trend poboljšanja na ovom polju čak i kada je reč o medijima koji su tradicionalno senzacionalistički. Daleko od toga da je savršeno – nije čak ni dobro – ali je bolje nego što je bilo (Jovana Šesterikov)\n„Često se susrećemo sa stereotipnim reakcijama na slučajeve partnerskog nasilja, ali u realnosti to su sve naizgled obični ljudi koji normalno funkcionišu, rade i žive, imaju i lepe trenutke u svom partnerskom životu. Zlostavljači, osim što su počinioci krivičnih dela, često su i očevi, stričevi, ponekad i dobri muževi. Kada zaboravi na traumu koja joj se desila, žena se seti lepih zajedničkih trenutaka ili njegovih pozitivnih karakteristika, pa je u stanju da mu se bezbroj puta vrati. Sa druge strane, zaboravljamo da u našem društvu žene često teško ostvaruju finansijsku samostalnost, pa i to može biti razlog zbog kog teže napuštaju muškarce koji ih godinama zlostavljaju. Mnoge žene pate od depresije koja nije ni dijagnostikovana ni lečena, što takođe ima svoje posledice.”\nPretpostavku nevinosti, zaključeno je na seminaru, treba poštovati da bi se zaštitile žrtve i institucije, koje onda mogu potpuno preuzeti odgovornost za rešavanje slučaja, a ne za prikrivanje opravdavanja zločinaca, kako to čine neki tabloidi.\nDA LI IZVEŠTAVATE ETIČKI?\nIndikatori na osnovu kojih zaposleni u medijima mogu da zaključe da li etički izveštavaju o rodno zasnovanom nasilju:\nDa li je u medijskom izveštaju otkriven identitet preživele i članova ili članica porodica?\nDa li se u medijskom izveštaju odgovornost za počinjeno nasilje prebacuje sa nasilnika na preživelu?\nDa li medijski izveštaj sadrži informacije kojima bi se čin nasilja mogao opravdati spoljašnjim okolnostima ili ličnim osobinama nasilnika?\nDa li se u medijskom izveštaju iznose detalji čina nasilja/ubistva ili izjave sagovornika ili sagovornica koje su nerelevantne za čin?\nDa li su u medijskom izveštaju korišćeni senzacionalistički ili stereotipni izrazi za nasilje, preživelu, nasilnika?\nDa li medijski izveštaj umanjuje, ismeva nasilje ili se ne veruje preživeloj?\nDa li se naslovom/najavom medijskog izveštaja prekršio bilo koji od prethodno navedenih indikatora?\nDa li su u medijskom izveštaju objavljene fotografije ili video-zapisi koji na neadekvatan i stereotipan način prikazuju nasilje, žrtve i nasilnike?\nDa li je u medijskom izveštaju jasno da je nasilje prema ženama društveni problem koji počiva na nejednakim odnosima moći između muškaraca i žena?\nDa li medijski izveštaj ispunjava svoju edukativnu funkciju?\nIzvor: Smernice za medijsko izveštavanje o nasilju prema ženama grupe Novinarke protiv nasilja prema ženama


MjesnaZajednica.ba | Uskoro otvaranje društvenog centra u Ljubinju\nTokom javnih rasprava i foruma u mjesnim zajednicama u opštinama širom BiH konstatovano je da u zajednicama nedostaje adekvatan prostor za druženje i aktivnosti. Kako bi odgovorili na tu potrebu, te obezbijedili mjesto za buduće projektne aktivnosti, Razvojni program Ujedinjenih nacija je dio sredstava namijenjenih za implementaciju projekta „Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH” usmjerio na adaptaciju, renoviranje i otvaranje društvenih centara u opštinama koje su učesnice projekta.\nTokom javnih rasprava i foruma u mjesnim zajednicama u opštinama širom BiH konstatovano je da u zajednicama nedostaje adekvatan prostor za druženje i aktivnosti. Kako bi odgovorili na tu potrebu, te obezbijedili mjesto za buduće projektne aktivnosti, Razvojni program Ujedinjenih nacija je dio sredstava namijenjenih za implementaciju projekta „Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH” usmjerio na adaptaciju, renoviranje i otvaranje društvenih centara u opštinama koje su učesnice projekta. U opštini Ljubinje očekuju da će prvi radovi na sanaciji i adaptaciji prostorija za Društveni centar početi tokom septembra. Budući Društveni centar biće smješten u centru opštine, u zgradi Doma odbojke u Ljubinju. Vrijednost projekta je 42.562,50 KM, od čega će iz sredstava Vlade Švajcarske i Vlade Švedske, koje finansiraju projekat „Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH” biti izdvojeno 23.610,90 KM za rekonstrukciju krovne konstrukcije, dok će Opština Ljubinje tokom 2018. godine finansirati unutrašnje radove, za šta će biti izdvojeno 18.951,60 KM. Društveni centri igraju važnu ulogu u stvaranju napredne, energične i zdrave zajednice, jer nude osnovne usluge i informacije građanima, a predviđeno je da društveni centri budu mjesta gdje građani mogu da se druže, umrežavaju i međusobno sarađuju, učestvuju u donošenju odluka, uče i stiču vještine, prave proslave i zabave i koriste prilike za društveni, kulturni i lični napredak. Kao takvi, ovi centri služe i kao prostori za izgradnju društvenog kapitala i kohezije. Svi društveni centri već su ili će biti opremljeni namještajem i ICT opremom, koja uključuje računar, tablet, štampač, skener, fax i fotokopirnu mašinu, te projektor, zidno platno i zidni nosač projektora. „Za nas je veoma važno da imamo adekvatan prostor u kojem će građani, predstavnici mjesnih zajednica, opštine i nevladinih organizacija moći da se okupljaju i razgovaraju o bitnim temama za razvoj naše opštine. Zahvaljujući UNDP-u, već smo dobili opremu za centar, a očekujemo da će tokom naredne godine Društveni centar biti u potpunosti osposobljen”, rekao je Marko Gordić, zamjenik načelnika i koordinator projekta u ime Opštine Ljubinje. Kako bi se osigurala održivost, za svaki centar odabrani su menadžeri centara, koje finansira opština, i koji će koordinirati aktivnosti centra.


Stefanović: Ukupna šteta za RTS više od 600 miliona dinara, istraga trajala godinama (VIDEO) | Insajder\nStefanović: Ukupna šteta za RTS više od 600 miliona dinara, istraga trajala godinama (VIDEO)\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović saopštio je na vanrednoj konferenciji za novinare povodom hapšenja zaposlenih u Dajrekt mediji i RTS da je istraga u ovom slučaju trajala godinama, a da policija ima dokaze da je ukupna šteta za RTS 688 miliona dinara.\nFoto: Srđan Ilić / Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović\n„Ovo je ozbiljna istraga koja je trajala više godina jer nije bilo lako utvrditi sve zloupotrebe. Došli smo do svih relevantnih informacija i ovo je rezultat rada ozbiljnih profesionalaca iz Tužilaštva za organizovani kriminal i Uprave kriminalističke policije“ , rekao je Stefanović dodajući da će ovaj slučaj sa optužnicom ići pred sud.\nOn je, na konferenciji za novinare, detaljno pročitao sve sumnje policije u vezi sa zloupotrebama u RTS-u.\n„Ja sam lično pre nekoliko godina od RTS-a tražio podatke o cenovnicima i popustima, ali nikada nisam mogao da dobijem odgovor na to pitanje. Ali zahvaljujući profesionalcima u tužilaštvu i policiji sada imamo osnove sumnje da su ovi ljudi učinili štetu od 688 miliona dinara građanima Republike Srbije“, ponovio je ministar policije.\nKako je istakao, istraga u ovom slučaju je vođena profesionalno, a ljudi „koji su je radili bili su pod velikim pritiskom svakoga dana“.\nNa pitanje novinara Insajdera zašto je podatke o tom slučaju iskoristio za politički obračun i izneo javno podatke iz predistrage iako su oni tajni, ministar Stefanović je odgovorio da nema ničeg spornog u onome što je on ranije izneo.\nMinistar policije je, odgovarajući na pitanja novinara, rekao da nije ni na koji način bio uključen u istragu.\n„Da postoji istraga nije tajna, tajna je šta je suština i rezultat istrage“ , rekao je Stefanović dodajući da nikada „nije najavio bilo čije hapšenje, niti je ikada rekao bilo šta slično“.\nNa pitanje zašto Dragan Đilas, koji je do 2014. bio vlasnik firme Dajrekt medija, nije uhapšen, Stefanović je rekao da su ugovore potpisivali „njegovi direktori“.\n„Zašto bi bio Đilas uhapšen kada su to potpisivali njegovi direktori? On je ovlastio direktore. Odgovorna lica su ta koja snose odgovornost za krivična dela“ , dodao je ministar.\n„Zaključivani ugovori suprotno zvaničnim cenovnicima RTS-a“\nStefanović je precizirao da postoji sumnja da su M.Đ.J, najpre u svojstvu zamenika direktora komercijale i marketinga RTS, a zatim u svojstvu direktora, u saizvršilaštvu sa M.K. u svojstvu šefa marketinških projekata, a uz pomaganje J.D. tadašnje direktorke privrednog društva „Dajrekt medija" i J.S. direktora „Dajrekt medija“ od avgusta 2009. do 2018. izvršili krivčno delo zloupotrebe službenog polzozaja odgovornog lica.\nOni su, kako se sumnja, to izvršili tako što su zajednickcim delovanjem zaključivali više ugovora o poslovnoj saradnji i aneksa tih ugovora suprotno zvaničnim cenovnicima RTS-a.\nReč je o, kako je dodao, ugovoru o finansiranju Lige šampiona i Lige Evrope, kao i dve tv serije Nepobedivo srce i Moj rođak sa sela 2, čime su pribavili protivpravnu imovinski korist „Dajrekt mediji“ od 248.965.564 dinara.\n„Pored popusta na cenu, dobili su pravo i na dodatni broj sekundi za Ligu šampiona i Ligu Evrope, kao i dve TV serije, Nepobedivo srce i Moj rođak sa sela”, izjavio je Stefanović.\nTakođe, kako je dodao, postoje osnovi sumnje da su M.Đ.J. i M.K. izvršile krivcno delo zloupotrebe službenog položaja odgovornog lica tako što su nakon analize potrošenog budžeta od strane „Dajrekt medije“, kojom je ustanovljeno da „Dajrekt medija“ nije ispunila iznos godišnjeg budžeta na koji se ugovorom obavezala i na osnovu čega je dobila popust na cene, a popust je išao i do 30 odsto, pored popusta na koji su imali pravo kao i drugi oglašivači, na osnovu ugovora koji su potpisali imali su obavezu da ispune godišnji bonus da bi te cene mogli da realiziju, nisu toliko sekundi iskoristili na RTS-u.\n„Ova dva lica su morala po službenoj dužnosti da na kraju godine obračunaju da li je taj popust ostvaren, odnosno da li je taj broj sekundi utrošen i onda da, ako nije, da retroaktivno umanje popust koji je dodeljen ovom društvu, a oni to svesno nisu radili, a to traje mnogo godina“, naveo je Stefanović.\nNa osnovu toga, kako je dodao, pričinjena je šteta RTS-u 2009, 2011, 2012, i 2013. godine od strane pomenutih lica u iznosu od 400 miliona dinara.\nPostoje osnovi sumnje da je privredno društvo Dajrekt medija iz Beograda izvršilo i krivično delo zloupotreba položaja odgovornog lica jer su J.S. i J.D. od 2009. do 2018. godine izvršenjem pomenutog dela, a zaključenjem ugovora i aneksa koji se odnose na finansiranje Lige šampiona od 2009. do 2018. godine, odobreni i isporučeni "dži- er- piovi sekunde“ bez naknade, a sve protivno cenovniku RTS, u vrednosti od oko 227.449.000 dinara.\nTo su učinili u nameri da ostvare korist Dajrekt mediji, precizirao je Stefanović i dodao da je na isti način pribavljena korist Dajrekt mediji na štetu RTS u vezi sa finansiranjem druge sezone serije Moj rođak sa sela od oko 40,5 miliona dinara i serije Nepobedivo srce sa štetom od oko sedam miliona dinara.\nUkuna šteta za RTS i građane Srbije je 688 miliona dinara i taj novac je završio u privatnim džepovima, rekao je ministar policije Nebojša Stefanović.


Zaduženje Republike Srpske u Londonu 110 miliona skuplje nego ono odbijeno kod MMF-a - Vijesti Srpske – Najnovije vijesti iz Republike Srpske\nNaslovna Izdvajamo Zaduženje Republike Srpske u Londonu 110 miliona skuplje nego ono odbijeno kod...\nZaduženje Republike Srpske u Londonu 110 miliona skuplje nego ono odbijeno kod MMF-a\nŠta se krije iza odluka Milorada Dodika ?\nFamozni prijenos nadležnosti entiteta sadržan u jednistvenom državnom registru računa fizičkih lica glavni je razlog pucanja pregovora naše zemlje s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) što je ubrzalo potragu vlasti u Banjoj Luci za novim izvorima zaduživanja.\nRepublika Srpska je prošle sedmice na Londonskoj berzi prodala obveznice u vrijednosti od 300 miliona eura, što je u ovom entitetu proglašeno kao svojevrstan uspjeh. Međutim, cijena zaduženja je poprilično visoka, tako da RS pored 600 miliona KM glavnice, u narednim godinama treba vratiti oko 140 miliona KM kamata.Pored toga, u junu 2023. godine, Republici Srpskoj će na naplatu stići glavnica duga s prodaje obveznica na Bečkoj berzi 2018. u iznosu od 330 miliona KM, čija je kamata također iznosila 4.75 posto.\nPostavlje se pitanje koja je zapravo cijena ovog zaduženja, ali odgovor na ovo pitanje nije jednostavan, već u mnogome zavisi od mogućih alternativa, kao što je zaduženje kod Međunarodnog monetarnog fonda. Tako su posljednjih mjeseci vlasti u Bosni i Hercegovini pregovarale o zaključenju tzv. Proširenog aranžmana sa ovom međunarodnom finansijskom institucijom u vrijednosti od 1,5 milijardi KM. Od ovog iznos, Republici Srpskoj je trebala pripasti trećina, ili oko 80 posto novca koji je dobila u Londonu.\nMeđutim, u poređenju sa obveznicama u Beču i Londonu, kamatna stopa na dug MMF-a iznosi 1,05 posto. Primjera radi, da se ova kamata primjenjuje na obveznice u Londonu, RS bi umjesto 140 miliona KM, trebala da vrati tek 30 miliona kamate. Istina, zavisno od nivoa zaduženost zemlje, kamatna stopa i u slučaju zaduženja MMF-a može rasti za 2-3 procentna poena, ali bi se ona primjenjivala tek na mali dio duga prema ovoj instituciji, tako je konačna cijena londonskog zaduženja oko 100 miliona KM veća nego kod MMF-a.\nIstina je da je zaduženje kod MMF-a uvijek vezano za određene uslove koji imaju za cilj da osiguraju finansijsku stabilnost i dugoročni ekonomski razvoj zemlje, ali je za neke upravo to kamen spoticanja.\nS druge strane, vlasti u Republici Srpskoj su u Londonu dobile novac bez ikakvih uslova, ali će ih ta „sloboda“ koštati 100 miliona KM. Zapravo, koštat će građane i privredu u ovom entitetu, jer su oni ti koji u konačnosti snose ovaj trošak. Konkretnije, 100 miliona KM su četiri godišnja budžeta Republike Srpske za kulturu i ukupan iznos koji je vlast u tom entitetu prošle godine dala za pomoć privredi u borbi protiv posljedica pandemije.\nDa ni ovo zaduženje vjerovatno neće biti potrošeno kako bi se povećao ekonomski potencijal Republike Srpske i unaprijedila njena infrastruktura pokazuju posljednje najave o jednokratnom povećanju penzija, pa čak i plata u javnoj administraciji, a vidimo da su i „borci“ RS na ulicama.\nRS odbio zaduženje po kamati manjoj od 1 posto jer je bila „previsoka“, pa prihvatio 4,75 posto\nVeć ranije smo pisali kako je Republika Srpska 6. aprila ove godine odbila zaduženje na Banjalučkoj berzi od 25 miliona KM, po kamati od 0,49 do 0,86 posto.\nKao jedan od motiva neki navode i mogućnosti svojevrsnih kriminalnih radnji koje bi mogle isplivati na površinu kad isplivaju imene kupaca londonskih obveznica.


Begić: Razmatramo otvaranje granica ka regionu :: KORONAVIRUS\nInstitut za javno zdravlje (IJZ) Crne Gore ozbiljno razmatra dalje korake o ažuriranju liste kada je riječ o zemljama regiona, ali se ne smiju zaboraviti potencijalni brojeve ljudi koji bi došli, poručio je pomoćnik direktora te ustanove, Senad Begić. On je istakao da se, osim otvaranja granica, razmatraju i uslovi koji će minimalizovati epidemiološki rizik.\nBegić: Kriterijum oporavka - tri dana bez simptoma i terapije i dvije sedmice u izolaciji\n"Insitut je napravio metodologiju koja je slična sa onom od EU gdje je jedan od ključnih parametara broj aktivnih slučajeva, a drugi ključan parametar je kretanje broja oboljelih i dugoročni trendovi. Ne zaboravite da je predlog za Rusiju došao od Operativnog štaba za turizam i MORT. Potrebno je vrijeme da otvaranje granica bude učinkovito", dodao je Begić.\n"Kada se radi o ažuriranju liste država iz regiona, o tome se mora voditi računa i o tome i uslovima pod kojim će se otvoriti granice se razmatra", istakao je pomoćnik direktora IJZ i zaključio da lista zemalja nije konačna.\n@VVM Sakrij se neđe dobro, to je najbolja zaštita od epidemije. I ćuti, mora se živjeti, raditi i zarađivati. Vakcina stiže na proljeće i ako bog da da i ekonomske posledice ne osjetimo previše.\nNemojte da drugi put ponovite istu grešku !


Beograd — Francuska preduzeća prilikom razmatranja relokacije i diverzifikacije proizvodnje gledaju na Severnu Afriku.\nSa druge strane, nemačke kompanije fokusirane su na Istočnu Evropu, to jest Zapadni Balkan i često biraju Srbiju, izjavio je danas direktor Nemačko-srpske privredne komore Frank Aleter.\n„To su sve faktori zbog kojih je normalno da nemačka preduzeća traže alternativu Aziji na Zapadnom Balkanu“, rekao je Aleter Tanjugu.\n„Pre par nedelja od strane srpskih vlasti je saopšteno da će pored Bizerbe doći još jedan investitor u Valjevo. Ko će to biti i dokle je stigao proces samo smo delimično upoznati, a na preduzeću je da saopšti“, ukazao je Aleter.\n„Pre korone Srbija je imala privredni rast iznad četiri odsto. Takav rast se prognozira i za naredne godine. Nije došlo do značajnog pada rasta, već je taj pad bio marginalan tokom krize“, rekao je on i dodao da je Srbija dobro prošla kroz korona krizu.\n„Sprovodimo već više od 10 godina ispitivanje naših preduzeća, u kojem imamo i pitanje – da li bi opet investirali u Srbiju? Zadovoljstvo kompanija sa Srbijom kao destinacijom za ulaganje je između 90 i 95 odsto“, objasnio je on.\n„Ta preduzeća su pretežno porodična ili ih vode ljudi koji u firmama “žive“ određene vrednosti, kao što je posebna povezanost sa zaposlenima, određena kultura rada i slično. A u svemu tome važna tema je dualno obrazovanje“, kazao je on i dodao da je važna i izvozna orijentisanost firmi.\n„S tim u vezi od strane Srbije pokrenuta je inicijativa na Zapadnom Balkanu, a to je sigurno ideja koju možemo i treba da podržimo“, naglasio je Aleter.\n„Što se tiče realizacije investicije, mogu da vam kažem da ona ide brže nego što je inicijalno planirano. Otvaranje drugog objekta u okviru tzv. druge faze projekta je ubrzano, tako da je druga faza objekta završena prošle godine“.\n„Prošla godina nas je sve iznenadila, ali i pored tog velikog izazova dosta toga smo naučili, s obzirom na to da pravimo proizvode budućnosti za kojima potražnja nije stala. “Automotiv“ jeste posustao u jednom trenutku, ali sama pandemija i kriza je ubrzala reformu u automobilskoj industriji, pa smo i za vreme pandemije i vanrednog stanja proizvodili“, naveo je Grujić.\n„Uskoro očekujemo i obležavanje hiljaditog zaposlenog u ZF Srbiji“, rekao je on i istakao da su srpski radnici izuzetno motivisani, da brzo uče i da su veoma pozudani. Bez njih naš uspeh ne bi bio toliki. Imamo pozitivne ocene i od naših kupaca koji su definitivno videli nešto što inicijalno nisu očekivali“.\nBritanci naoružavaju Ukrajince\nVelika Britanija će obezbediti još milijardu funti vojne podrške Ukrajini, saopštila je britanska vlada, u trenutku kada je NATO označio Rusiju kao najveću “direktnu...


Ljudi u senci borbe za profit - Intervju – Vesna Mijatović, HR direktor Link Consultants International - Nedeljnik Vreme\nKorporativna kultura je zapravo procedurama jasno propisan savremeni kućni red kompanija. Iskustvo pokazuje da je korporativni duh jedna od važnih kohezionih sila koje mogu da postignu jedinstvo pojedinačnog i opšteg, koje nam u ovom momentu nedostaje\nDinamičan razvoj srpskog tržišta u poslednjih nekoliko godina usmerio je poslovnu politiku većine naših kompanija isključivo na svakodnevnu borbu za profit, poziciju ili, jednostavno, za opstanak. U poslovnim planovima upravljanje ljudskim resursima (HR – human resource) najčešće je zaboravljena ili samo rudimentirana administrativna kategorija. Tako Vesna Mijatović, HR direktor kompanije Link Consultants, komentariše za "Vreme" zastupljenost HR-a u srpskim firmama. Međutim, kako kaže, sve masovnije prisustvo stranih kompanija, u kojima kadrovska politika predstavlja osnov strateškog planiranja, primorava nas da kao menadžment razmišljamo o kvalitetu i potencijalu kadrova koji su, de facto, nosioci naših operativnih planova. S druge strane, zaposlenima se omogućava da planiraju razvoj svoje karijere u skladu sa svojim potencijalima i tržišnim ponudama.\nDa li profesionalni HR postaje imperativ za kompanije koje nameravaju da opstanu na tržištu?\nKompanije u Srbiji se, u većini slučajeva, nedovoljno ili nedosledno bave tom temom, a ni kadar na našem tržištu radne snage nije edukovan u tom pravcu. Ova činjenica nije neočekivana s obzirom na to da na leđima nosimo poluvekovno nasleđe opterećeno krajnostima: iz perioda državnih instititucija u kojima je status stalnog zaposlenja omogućavao nerad bez sankcionisanja, naglo smo prešli u period privatnih i poluprivatnih kompanija u kojima ni pravni, a kamoli međuljudski odnosi nisu bili regulisani. Potpuno je jasno da ideja razvoja karijere i korporativnog duha u takvim uslovima nije mogla da zaživi.\nŠta je korporativna kultura i kakav je njen značaj u savremenom poslovanju?\nKorporativna kultura obuhvata sistem vrednosti koji, sproveden kroz procedure, definiše uzajamni odnos kompanije i zaposlenih u njoj. Ovaj sistem je merodavan za sve zaposlene, jer se definiše nezavisno od opisa radnih mesta, stručne spreme i nivoa odgovornosti. On ima za cilj kreiranje kvalitetnih međuljudskih odnosa i takvog radnog okruženja koje podržava i stimuliše lični i profesionalni razvoj zaposlenih i razvija korporativni duh pojedinaca dovodeći u sklad njihove potrebe i ciljeve sa potrebama i ciljevima kompanije u kojoj rade.\nNa koji način uspostaviti i održavati korporativnu kulturu u našim kompanijama?\nKao i svaki proces koji se bavi ljudima i uspostavljanjem korporativne kulture zahteva sofisticiran pristup i doslednost u sprovođenju. Sam proces se može šematizovati tako da bude primenljiv u svakom preduzeću. On podrazumeva definisanje četiri kategorije kadrovskih procedura: zakonske procedure, standardne procedure rada, korporativne vrednosti kompanije i menadžment procedure.\nŠta spada u zakonske i standardne procedure?\nU prvoj grupi se nalaze procedure zasnivanja, toka i prekida radnog odnosa, odsustva sa posla i druge procedure koje se vezuju za Zakon o radu i pravnu regulativu kompanije i podležu promenama zakonskih propisa.\nDrugu grupu predstavljaju standardne procedure rada koje omogućavaju zaposlenima da efikasno obavljaju neophodne procese nevezane za njihov opis radnog mesta, kao što su: planiranje godišnjih odmora i službenih putovanja, nabavka potrošnog materijala, korišćenje sala za sastanke itd.\nKako se definiše treća kategorija procedura?\nU trećoj grupaciji definišemo korporativne vrednosti kompanije:\netičke norme ponašanja koje nas uče da slušamo i uvažavamo druge bez obzira na različitosti porekla, obrazovanja, verske, nacionalne ili rasne pripadnosti.\nDefinišemo izgled zaposlenih koji direktno odražava profesionalni imidž kompanije. Upućujemo zaposlene kako da upravljaju poverljivim informacijama i šta je poslovna tajna. Definišemo konflikt interesa i kako ga izbeći. Tamo gde je neophodno, utvrđujemo i kodekse profesionalnog ponašanja: pravila interne i eksterne komunikacije, prijema stranaka, izgled radnih prostorija, odnos prema kompanijskoj imovini itd.\nČetvrta kategorija procedura…\nČetvrtu grupu čine menadžment procedure upravljanja ljudskim resursima koje u svakodnevni rad uvode principe merenja rada i nagrađivanja zaposlenih, principe razvoja karijere, edukacije i ostale procedure koje podižu svest zaposlenog o značaju kvaliteta njegovog rada.\nU kakvom obliku se plasiraju sve četiri grupe procedura?\nOvako definisan sistem vrednosti i procedura ima formu kompanijskog akta i treba da bude dostupan svim zaposlenima. Oni moraju biti upoznati sa "kućnim redom" svoje kompanije i pridržavati se njegovih principa. Za zaposlenog i poslodavca moraju da postoje zajednički ciljevi kojima streme i svest da će ispunjenje tih ciljeva biti na obostranu korist. Iskustvo pokazuje da je korporativni duh jedna od važnih kohezionih sila koje mogu da postignu to jedinstvo pojedinačnog i opšteg, koje nam u ovom momentu nedostaje.\nVažnost radnog okruženja\nU Srbiji trenutno imamo, s jedne strane, generacije obrazovanih i perspektivnih mladih ljudi koji lutaju od kompanije do kompanije bez jasne vizije o svojoj karijeri i, s druge strane, kompanije sa visokom fluktuacijom radne snage, bez jasnog dugoročnog plana o tome kakav kadar im je potreban, kako da takav kadar privuku, da ga zadrže i da ga najefikasnije iskoriste. U takvoj situaciji neophodno je u kompaniji kreirati radno okruženje u kome zaposleni zna da je njegov rad vrednovan, da postoji sistem stimulacije i destimulacije, da ima realnu šansu da napreduje i da se usavršava, da se njegove potrebe i njegovo mišljenje uvažavaju.


KRAJ KRIZE NA VIDIKU\nNaslov komentara: KRAJ KRIZE NA VIDIKU Thu May 14, 2009 6:44 pm\nEkonomski stručnjaci tvrde da je svetska privreda počela polako da se oporavlja, što je prvi znak početka kraja krize\nUzlazna putanja... Svetska privreda je i dalje u crvenom, ali polako počinje da se oporavlja\nSvetska ekonomska kriza bliži se polako kraju, tvrde ekonomski stručnjaci. Oni kažu da se na tržištima u svetu uočavaju prvi znaci oporavka, što označava početak kraja najveće ekonomske krize od Drugog svetskog rata.\nPredsednik Evropske centralne banke (ECB) Žan-Klod Triše izjavio je da se svetska privreda nalazi pred tačkom preokreta jer se pad svetskog bruto domaćeg proizvoda usporava.\nMere u Rusiji dale loše rezultate\nEfikasnost antikriznih mera u Rusiji je najniža u poređenju sa drugim zemljama, pokazali su rezultati istraživanja konsultantske kompanije FBK.\nKompanija je analizirala antikrizne mere u osam država - Britaniji, Nemačkoj, SAD, Francuskoj, Kanadi, Kazahstanu, Ukrajini i Rusiji. Direktor za strateške analize u FBK Igor Nikolajev ukazao je da su u Rusiji najviše smanjeni obim izvoza i spoljnotrgovinski promet u celini, kao i da cene najbrže rastu. S druge strane, Rusija je po tempu smanjenja zlatnih rezervi na drugom mestu, posle Britanije.\n- Kad je reč o privrednom rastu, nalazimo se na prelomnoj tački tog ciklusa. Niz izveštaja iz zemalja celog sveta ohrabruje, ali još nije vreme za opuštanje - naglasio je Triše.\nPrema njegovim rečima, prvi znaci oporavka pojavili su se u Evropi, ali i u SAD.\n- U Americi je u aprilu zabeležen najveći porast potrošačkog poverenja za više od dve godine. Takođe u SAD zabeležen je i najveći oporavak industrijske proizvodnje od 2005. Povećao se i broj industrijskih porudžbina u Nemačkoj u martu, po prvi put za sedam meseci. Sve to ukazuje da je potonuće globalne privrede možda dostiglo dno - naveo je Triše.\nPredsednik ECB-a je dodao da će centralne banke, nakon što se uoči stabilizacija globalne ekonomije, morati da smanje svoju podršku privredi i vrate se uobičajenim aktivnostima.\n- U svakom slučaju, učinićemo sve što je neophodno kad je reč o vanrednom merama, dokle god je to neophodno - izjavio je Triše.\nInače, centralne banke niza zemalja smanjile su svoje ključne kamatne stope, a vlade su ubrizgale milijarde dolara u svoje privrede kako bi suzbile najdublju svetsku recesiju.\nS druge strane, eksperti Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) upozoravaju da se ne treba prerano radovati početku kraja krize. Oni kažu da postoji rizik da kriza u Evropi postane još dublja, a da period oporavka bude duži nego što se ranije predviđalo.\nVeliki privredni pad\nMMF prognozira da će se privredni rast u najrazvijenijim evropskim ekonomijama ove godine smanjiti za četiri odsto, dok bi u 2010. trebalo da opadne, ali blago. Prema ocenama MMF-a, pad ekonomske aktivnosti u evropskim zemljama, koje su od početka ove decenije imale snažan privredni uspon, ove godine će biti još veći i to minus 4,9 odsto, dok će se tokom 2010. ona minimalno uvećati.\nPrivredni rast u Nemačkoj, čija privreda je bez premca u zoni evra i celoj EU, opašće ove godine za 5,6 odsto, u Italiji za 4,4 odsto, u Velikoj Britaniji 4,1, Španiji 3,3, a u Francuskoj i Švajcarskoj za tri procenta.\nU Rusiji će negativan ekonomski rast ove godine biti minus šest odsto, dok se za Češku, Mađarsku i Poljsku predviđa pad bruto domaćeg proizvoda (BDP) od 3,5 odsto, 3,3 i 0,7 procenata.\nNaslov komentara: Re: KRAJ KRIZE NA VIDIKU Thu May 14, 2009 11:12 pm\nJa ti nikakvu krizu ionako nisam ni osjetila.\nNaslov komentara: Re: KRAJ KRIZE NA VIDIKU Fri May 15, 2009 12:10 pm\nA i kako ces kad od 365 dana u godini imas radnih 367\nNaslov komentara: Re: KRAJ KRIZE NA VIDIKU


22-03-2018 21:59 Izdvojeno Svet Planeta\nKina će se boriti do kraja u trgovinskom ratu sa Amerikom, koristeći sve neophodne mere, saopšteno je iz kineske ambasade u Vašingtonu nakon odluke Donalda trampa da potpiše "kazneni" paket tarifa protiv dalekoistočne zemlje, zbog navodne krađe intelktualne svojine.\nKinezi: "Ići ćemo do kraja u trgovinskom ratu sa Amerikom" (Ilustracija: Pravda)\nU saopštenju kineske ambasade navodi se da ta zemlja ne želi trgovinski rat, ali i da se neće povlačiti, ukoliko do njega dođe, optužujući Vašington da "ignoriše glasove razuma" i da odbacuje obostrano korisne trgovinske odnose koje Kina i SAD trenutno imaju, a koji su dostignuti napornim radom na pronalaženju konstruktivnih rešenja za prevazilaženje međusobnih razlika. "Ukoliko SAD pokrene trgovinski rat, Kina će se boriti do kraja kako bi odbranila svoje legitimne interese, koristeći sve neophodne mere", glasi jasna poruka u hitnom saopštenju kineske ambasade. Diplomate dodaju da se Kina oštro protivi "tipičnoj unilateralnoj protekcionističkoj akciji", koju je danas preduzela Trampova administracija, dodajući da će najveći teret ove odluke poneti američki potrošači, kompanije i finansijsko tržište. Ambasada zahteva od adminstracije da obustavi ovu odluku, da donese "savesne odluke i da ibegava dovođenje trgovinskih odnosa Kine i SAD u opasnost", jer bi time mogla da postigne pre svega veliku štetu sopstvenim interesima.\nOsim potpisivanja odluke o uvođenju kaznenog paketa, Tramp je izneo i zahtev Pekingu da pod hitno umanji svoj trgovinski suficit sa SAD za 100 milijardi dolara. Više o tome pročitajte OVDE. Izvor: Pravda\nMegaprojekti novog "Puta svile":\nTRGOVINSKI RAT UNAPRED IZGUBLJEN: Kina leži na rezervama od 3.000 milijardi dolara, a Amerika...\nĐURIĆ: Sa Srbijom se ne može razgovarati jezikom ucene\nĐINPING: Svaka akcija i trikovi za podelu Kine su osuđeni na propast\nVUČIĆ PORUČIO KINEZIMA: LJubav predsednika Sija prema Srbiji uzvratićemo i onda kada drugi budu protiv vas!\nTRAMPOVA GREŠKA KOJA ĆE PREVIŠE KOŠTATI: Kina ima tajno oružje, koje može da spreči poletanje svih američkih raketa\nLONČAR: Jedino rešenje zatvaranje, nismo daleko od te mere! (VIDEO)


O nama - SK Velos\nStreličarski klub “Velos” (starogrčki – strela) je osnovan 2012. godine i jedan je od najtrofejnijih klubova\nna teritoriji Republike Srbije. Osnovna preokupacija rukovodstva, kao i svih članova SK “Velos” je da\nse streličarstvo, kao sportska disciplina i olimpijski sport, dodatno popularizuje.\nStreličarski klub “Velos” Vam nudi prilagođene prostorije i salu za bavljenje streličarstvom, kompletnu\nstreličarsku opremu i sportske rekvizite, kao i nadzor stručnih lica za obuku. Stoga, svi oni koji se\nodluče za bavljenje ovim sportom, za početak, ne treba da brinu za opremu i rekvizite.\nSvaka zainteresovana osoba za bavljenje streličarstvom prvo prolazi početnički kurs u trajanju od dva\nmeseca, nakon čega joj se pruža mogućnost da odluči da li želi da nastavi sa bavljenjem ovim sportom\ni na kom nivou.\nStreličarski klub “Velos” na početku 2021. godine broji više od 70 aktivnih članova raspoređenih u tri\ngrupe: pripremnu, takmičarsku i rekreativnu grupu. Rad svake grupe ne definiše posvećenost trenera i\nkvalitet treninga, iz prostog razloga što svaki član iz bilo koje od navedenih grupa, ukoliko to želi,\nima mogućnost izlaska na takmičenja. Na taj način svaki član kluba ima mogućnost da predstavi sebe,\nkao i rad kluba u najboljem svetlu.\nRezultat sistematskog rada SK “Velos” predstavljaju najviša odličja sa saveznih i međunarodnih takmičenja,\nznačajni rezultati i državni rekordi kako u pojedinačnoj, tako i u ekipnoj konkurenciji.\nČlanovi SK “Velos” su aktuelni Indoor i Outdoor državni prvaci u ekipnoj konkurenciji.\nPolazni kurs, osnovna obuka i kasniji programi razvoja streličarske veštine se sprovode po metodama\nSvetske Streličarske Federacije – FITA (na francuskom “Fédération Internationale de Tir a l’Arc”).\nStreličarstvo je olimpijski sport ali i veoma specifičan sport, jer u istom trenutku, na istom mestu,\nnjime mogu da se bave osobe različitog uzrasta. Veoma je popularan i kao porodičan sport u kojem se\nravnopravno mogu nadmetati roditelji i deca.\nIz tih razloga SK “Velos” i nudi mogućnost porodičnih učlanjenja i angažmana u streličarskom sportu.\nZa sve dodatne infomacije slobodno nas kontaktirajte preko naše kontakt stranice.


13.04.2022 u 21:20\nToplički okrug štite 34 protivgradne stanice\nProkuplje ‒ Početak sezone odbrane od grada zvanično počinje15. aprila, a na teritoriji Topličkog okruga biće aktivirane 34 protivgradne stanice, što je za sedam više u odnosu na prošlu godinu. Prema podacima RHMZ, svako lansirno mesto ima dva strelca pa je angažovano ukupno 68 strelaca. Od ukupnog broja protivgradnih stanica, najveći broj ih je stacioniran na teritoriji grada Prokuplja, gde će se sa 11 mesta braniti od elementarnih nepogoda 75.900 hektara, od čega 45.284 poljoprivrednog zemljišta. ‒ Po osam stanica je razmešteno na teritoriji Blaca i Žitorađe i one će braniti 17.445, odnosno 17.710 hektara poljoprivredne površine. Najmanje stanica biće aktivno u Kuršumliji, gde će se sa sedam mesta braniti 37.518 hektara poljoprivredne površine – kažu u RHMZ. Za ovu sezonu\n05.04.2022 u 19:59\nKamion usmrtio pešaka u Prokuplju\nProkuplje - Pešak koga je udario kamion kruševačkih tablica danas nešto pre 16 sati, preminuo je i pored svih pokušaja reanimacije u prokupačkoj Opštoj bolnici. Nesreća se dogodila u glavnoj ulici Ratka Pavlovića nedaleko od centra Prokuplja, a u policiji sem potvrde da se dogodila nesreća, nisu dali više informacija. Kako nam je potvrđeno u prokupačkoj Bolnici, 82-godišnji pešak I. B. je primljen na Urgentno odeljenje te ustanove bez svesti i odmah je pokušana reanimacija, koja i pored velikog truda lekara nije dala rezultate. „Na žalost, pešak je prilikom prijema bio bez svesti, ali je davao znake života. I pored napora lekara da mu spase život, on je preminuo”, kažu u prokupačkoj bolnici. Iako će uviđaj koji je u toku pojasniti kako je došlo do nezgode u kojoj je stradao 82-\n30.03.2022 u 17:10\nProkupčani tajnim glasanjem odlučuju o budućem izgledu Trga Topličkih junaka\nProkupčani ove nedelje tajnim glasanjem biraju arhitektonsko rešenje za preuređenje centralnog Trga Topličkih junaka. Glasanje se završava u petak 1. aprila u Galeriji „Boža Ilić” zaokruživanjem jednog od tri prvonagrađena rešenja, koje je ranije izabrala stručna komisija. Ubacivanjem glasačkog listića u kutiju građani odlučuju između predloga idejnog rešenja „Termoprojekta” iz Beograda, kojem je pripalo prvo mesto po oceni stručnog žirija, i preostala dva rešenja arhitekata Stefana Nikolića iz Beograda i Milana Radovanovića iz Prokuplja. Jedno od idejnih rešenja Trga Topličkih junaka (Foto Grad Prokuplje) Na konkurs za idejno rešenje trga „Topličkih junaka” koji je raspisao Grad Prokuplje, stiglo je 12 predloga idejnih rešenja. – Mišljenje građana nam je veoma\nProkuplje: Uhapšene dve osobe zbog pokušaja ubistva\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Prokuplju danas su, brzom i efikasnom akcijom, uhapsili I. A. (40) i njegovog sina F. A. (21) iz Prokupllja, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela ubistvo u pokušaju i teška telesna povreda, saopštava Policijska uprava Prokuplje. I. A. se sumnjiči da je sinoć u Prokuplju, nakon verbalne rasprave, nožem naneo više ubodnih rana četrdesetdevetogodišnjem muškarcu, dok ga je njegov sin tukao motkom, a tom prilikom povređen je i tridesetčetvorogodišnjak koji je pokušao da ih razdvoji. Navodi se da je osumnjičenima određeno zadržavanje do 48 sati i oni će, uz krivičnu prijavu, biti privedeni nadležnom tužilaštvu, prenosi Tanjug.\n18.03.2022 u 17:35\nUčenicima „Ćićkove” škole zabranjeni mobilni telefoni\nProkuplje ‒ Odluka da od danas učenici Osnovne škole „Ratko Pavlović Ćićko” u Prokuplju ne smeju da nose sa sobom mobilne telefone dok su u školi, izazvala je potpuno suprotne reakcije roditelja, od onih koji takvu odluku podržavaju do roditelja koji smatraju da to nije u redu i da se time ugrožava čak i bezbednost dece. Iz škole kažu da je odluka doneta u interesu učenika, ali da nisu očekivali da odluka privuče toliku pažnju. Vesna Todorović, direktorka „Ćićkove” škole, tvrdi da im je bio cilj da preventivno „prodrmaju” decu da ne koriste telefone za ono što nije dozvoljeno i da u pravilniku o vaspitno-disciplinskim merama piše da je zabranjena zloupotreba telefona. ‒ Odlučili smo da\n17.03.2022 u 20:19\nIzazvala sudar vozeći s 2,13 promila alkohola\nPROKUPLjE - Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Prokuplju, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u ovom gradu, podneće krivičnu prijavu protiv tridesetčetvorogodišnje žene, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršila krivično delo ugrožavanje javnog saobraćaja. Ona se sumnjiči da je upravljajući „fijatom” sa 2,13 promila alkohola u organizmu udarila juče u „pežo” jedne auto škole kojim je upravljao sedamnaestogodišnji mladić uz nadzor instruktora.\n08.03.2022 u 17:17\nŽitelji Pasjačke ulice ponovo blokirali put\nProkuplje ‒ Nekoliko desetina žitelja Pasjačke ulice u Prokuplju, treći put u poslednjih dvadesetak dana blokiralo državni put koji od prokupačke Opšte bolnice vodi ka Belom Kamenu, jer im teški kamioni natovareni rizlom i kamenom privatne firme „Vodogradnja” koji tu prolaze, oštećuju kuće, vodovodnu instalaciju i potporne zidove. Put je bio blokiran samo za kamione, dok su putnički automobili sve vreme nesmetano prolazili. Kao i prethodna dva puta u vreme blokade nije bilo kamiona firme „Vodogradnja” osim jednog koji je „zalutao” i sačekao na parkingu da se nezadovoljni meštani raziđu, zbog čega oni najavljuju radikalizaciju protesta i potpunu blokadu puta. ‒ Zbog igre mačke i miša mi više nećemo najavljivati blokadu policiji jer onda neko dojavi firmi „Vodogradnja” pa oni u tom periodu ne\n24.02.2022 u 14:51\nZa dva meseca u Prokuplju više beba nego prošle godine\nOd početka ove godine u prokupačkom porodilištu, koje je jedino u Topličkom okrugu, rođeno je 80 beba što je za 20 više nego u istom periodu prošle godine, kazali su Beti u prokupačkoj bolnici. U cilju podizanja nataliteta Grad Prokuplje već nekoliko godina dodeljuje po 20.000 dinara roditeljima za svako prvorođeno i drugorođeno dete. Natalitet u Topličkom okrugu je u stalnom opadanju, pa se od oko 2.000 beba, koliko se godišnje rađalo na tom području krajem prošlog veka, sada, kako navodi Beta, rodi oko 600 novorođenčadi za godinu dana.\n03.02.2022 u 11:48\nOsuđeni predsednici prokupačkih mesnih zajednica\nProkuplje – Zato što početkom 2021. nisu u predviđenom roku od 15 dana odgovorili na zahteve za pristup informacijama od javnog značaja, desetak predsednika mesnih zajednica dobili su osuđujuće nepravosnažne presude Prekršajnog suda u Prokuplju. Iako je reč o opomeni i kazni od 1.000 dinara, njih sada brinu naknadni troškovi koje će morati da plate advokatu tražioca informacije, a za koje tvrde da će biti u proseku oko 50.000 dinara. Predsednike mesnih zajednica u udaljenim prokupačkim selima je početkom marta prošle godine tužio blački košarkaški klub „Zone boys” koji je u njihovim mestima tražio podatke o registrovanim klubovima, igračima, košarkaškim terenima, mlađim selekcijama. – Vanredno stanje, nevreme, potpuna neprohodnost puta od našeg sela do Prokuplja u dužini od oko 40\n01.02.2022 u 15:04\nNema više vozova od Niša ka Prokuplju i Kuršumliji\nProkuplje – Česta obustava zbog rekonstrukcija i problemi u infrastrukturi godinama unazad, samo su neki od razloga zašto je od ove godine u voznom redu „Železnice Srbije”, prvi put od 1925. godine, definitivno ukinut putnički voz od Niša ka Prokuplju, Kuršumliji i Merdaru. Iz Infrastrukture „Železnice Srbije” najavljuju da će uslovi za uspostavljanje putničkog železničkog saobraćaja dolinom Toplice i Kosanice biti stvoreni kada budu završeni radovi na deonici pruge od Niša do Doljevca koja je i deo pruge Niš–Merdare, u okviru modernizacije i rekonstrukcije pruge Niš–Brestovac. Pokušaj ukidanja 88 kilometara železničkog saobraćaja na relaciji Doljevac–Merdare koji povezuje Nišavski i Toplički okrug dogodio se i 2016. godine, ali je tada na sastanku predsednika svih topličkih opština


U sedištu Ujedinjenih nacija u Njujorku sinoć je održana sednica Saveta bezbednosti o situaciji na Kosovu, a stavove Srbije zastupa šef diplomatije Ivica Dačić.\nPredsedavajući iz Ekvatorijalne Gvineje predsavio je ministra Dačića kao zvaničnika Srbije, a Floru Čitaku samo po imenu i prezimenu.\nKao i na prošloj sednici Saveta bezbednosti o sitiaciji na Kosovu, predsedavajući nije spominjao lažnu državu Kosovo. Flora Čitaku, predstavljena je samo kao gospođa.\nPredstavnica lažne države države Kosova u SAD Flora Čitaku oglasila se na Tviteru.\n– Idem u Njujork na još jedan besmislen sastanak SB povodom (tzv.) Kosova. Uznemirujuće je videti u kojoj meri se platforma SB UN izobličuje u teatar u kom Srbija dolazi i deli priče u koje čak ni sama ne veruje – napisala je Čitaku i dodala da je „tzv. Kosovo tu da ostane“.\nPored zalaganja za očuvanje redovne dinamike i formata sednica Saveta bezbednosti o radu UNMIK-a, kao i podrške radu ove misije u nesmanjenom obimu i sa neizmenjenim mandatom, ministar Dačić u svom izlaganju daje osvrt na izveštaje generalnog sekretara Ujedinjenih nacija o radu UNMIK-a.\nPored toga, iznosi i našu ocenu aktuelne situacije na Kosovu i Metohiji, posebno u kontekstu niza provokativnih i jednostranih poteza Prištine u prethodnom periodu, kao i povećanog broja napada na Srbe i njihovu imovinu u Pokrajini.


Позив оштећеним пензионерима да покрену поступак за накнаду штете због смањења пензија - Између сна и јаве\nPoziv oštećenim penzionerima da pokrenu postupak za naknadu štete zbog smanjenja penzija\n29/08/2021 29/08/2021 | by Prenosimo\nRok za podnošenje prijava za 840.000 oštećenih penzionera je 1. oktobar\nUdruženje Sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije (USPVLS) poziva oštećene penzionere koji nisu pokrenuli postupke za naknadu štete da to urade do 1. oktobra 2021. godine\nTraži se naknada štete koju su pretrpeli zbog smanjenja penzije u periodu od 1. novembra 2014. godine do 30. 09. 2018. Godine\nUkupna šteta penzionerima je 98,9 milijardi dinara ili oko 840 miliona evra.\nU ovom trenutku pred sudovima u Republici Srbije vodi se preko deset hiljada parničnih i drugih postupaka oštećenih penzionera i njihovih naslednika za naknadu štete nanete smanjivanjem penzija.\nPozivamo oštećene penzionere koji nisu pokrenuli postupke za naknadu štete da to urade do 1. oktobra 2021. godine\nOštećenim penzionerima i naslednicima penzionera koji su u međuvremenu preminuli 1. oktobra ističe rok za pokretanje postupka radi naknade štete koju su pretrpeli zbog smanjenja penzije u periodu od 1. novembra 2014. godine do 30. 09. 2018. godine. Zakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija usvojen je u oktobru 2014. godine („Službeni glasnik RS“ br. 116/14 i 99/16 ) a prestao je da važi 30. 09. 2018. godine, stupanjem na snagu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o PIO („Službeni glasnik RS“ br. 73/18).\nPrimenom Zakona je na početku oštećeno oko 710 000 penzionera da bi svake naredne godine preminula oko 34 000 oštećenih penzionera ali je pravo na penziju sticalo novih oko 30 000 penzionera kojima su smanjivane penzije, tako da je smanjenjem penzija oštećeno oko 840 000 penzionera i naslednika penzionera (onih koji su preminuli).\nDržava da vrati oteto, jer “oteto je prokleto”\nPrema podacima koje je država dostavila Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu, ostvarena ušteda odnosno ukupna šteta penzionerima je 98,9 milijardi dinara ili oko 840 miliona evra.\nEvropskom sudu za ljudska prava u Strazburu, od strane oštećenih, do sada je dostavljeno i od suda prihvaćeno, nekoliko desetina predstavki od kojih je jedanaest već objedinjeno u predmet „ Žegarac i drugi protiv Srbije“ koji se nalazi u postupku rešavanja. Sud je stranama u postupku ostavio rok do 9. februara 2021. godine za sklapanje poravnanja. Kako država Srbija, kao tužena, nije ponudila poravnanje to joj je sud dao rok do 4. juna 2021. godine da podnese svoja pisana Zapažanja o prihvatljivosti i osnovanosti predstavki, što je i učinjeno podneskom Zapažanja zastupnika Republike Srbije pred Evropskim sudom za ljudska prava. Procenjujemo da će odluka suda u ovom predmetu biti doneta u roku do dve godine.\nUstavni sud Srbije nije u skladu sa Ustavom RS i Zakonom o Ustavnom sudu prihvatio nekoliko stotina inicijativa za ocenu ustavnosti Zakona i njegove usklađenosti sa prihvaćenim pojedinačnim međunarodnim ugovorima niti sproveo postupke ocene ustavnosti Zakona koje su dva puta, u skladu sa Ustavom RS, pokrenuli poslanici Narodne skuopštine Republike Srbije, zbog čega su penzioneri pokrenuli sudske postupke pred sudovima u Srbiji i Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu.\nNamera aktuelne vlasti je da ignorisanjem obaveze ocene ustavnosti Zakona i odugovlačenjem postupaka koji se vode pred redovnim sudovima i Ustavnim Sudom Srbije, vremenski odloži obraćanje oštećenih penzionera Evropskom sudu za ljudska prava (ESLJP) u Strazburu i tako dovede do zastarevanja nastale štete penzionerima koja po Zakonu o obligacionim odnosima nastupa posle tri godine od ukidanja Zakona o privremenom uređivanju način isplate penzija, odnosno 1. 10. 2021. godine.\nU takvoj situaciji i kada ESLJP donese pozitivnu presudu, penzioneri koji do 1. 10. 2021.godine ne pokrenu postupke za naknadu štete, zbog zastarevanja bi to pravo izgubili.\nNapominjemo da je ESLJP u Strazburu 2014. godine, u predmetima ostvarivanja prava na penziju građana KiM, ocenio stav Vrhovnog kasacionog suda Srbije o zastarevanju potraživanja u periodu od tri godine kao prihvatljiv.\nPostupak se može pokrenuti pred parničnim sudom ili upravnim putem pred Fondom PiO podnošenjem zahteva za donošenje Rešenja o isplati neisplaćenih delova penzije u periodu primene Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija.\nAdvokatske kancelarije sa kojima Udruženje ima sporazum o saradnji, zastupaju oštećene penzionere pred Fondom PiO i sudovima, pod uslovom da oštećeni plaćaju sudsku taksu a da one kao naknadu za zastupanje dobiju dosuđene advokatske naknade i do 10 odsto dosuđene naknade štete.\nPokretanje upravnog postupka pred Fondom PiO i postupka pred Upravnim sudom ne iziskuje sudske takse tako da je povoljniji. U slučaju pozitivne presude ESLJP naknada štete će moći da se ostvari pred parničnim sudom na kojem će pokrenuti upravni postupak biti dokaz njegovog pravovremenog pokretanja. Isto tako će svi sudski postupci pred parničnim sudovima koji su završeni odbijajućim presudama moći da se obnove.\nZato pozivamo oštećene penzionere koji nisu pokrenuli postupke za naknadu štete da to urade do 1. oktobra 2021. godine i tako obezbede pravo da posle pozitivne presude ESLJP pokrenu i sudski postupak za naknadu štete. Oštećeni i naslednici oštećenih penzionera koji su preminuli o detaljima mogu da se obaveste na sajtu penzionervojni.rs.\n<< Prethodni: Kako je „nad Bošnjacima izvršeno deset genocida“ i posle svakog genocida su sve brojniji\nSledeći: >> Mitropolit Joanikije je iznikao u velikog pravoslavnog podvižnika i narodnog pastira\nMilov tj Judin režim u Crnoj Gori guši Mitropolita i neda da se ustoliči na Cetinju isto tako guši i crnogorski narod srbske vjeroispovjesti, neka ga Bog sveti nagradi za to i Majka Božija


Cisco sertifikati, Aranđelovac, Beograd, Bor, Čačak, Ćuprija, Inđija, Jagodina, Kikinda,…\nKako su oblasti koje su predmet provere na ispitima broj 300 - 460 CLDINF i 300 - 465 CLDDES specifične i prilično obimne, to se zahteva viši nivo znanja, uzevši u obzir da svako ko položi ove ispite stiče Cisco sertifikat na nivou Professional (CCNP Cloud).\nSertifikat koji nosi oznaku Cisco CCNA Collaboration je namenjen IP telefonskim i IP mrežnim inženjerima, odnosno onim osobama koje su trenutno zaposlene na radnom mestu Video inženjera, a koje žele da svoju profesionalnu biografiju poboljšaju.\nNa nivou Professional u oblasti Collaboration, kompanija Cisco zahteva od svakoga da položi čak četiri ispita da bi postao vlasnik čuvenog Cisco CCNP Collaboration sertifikata.\nAssociate CyberSecurity Operations\nSertifikat koji je označen kao Cisco CCNA CyberOps zapravo odgovara znanju na nivou Associate, a u okviru oblasti ispitivanja Cybersecurity Operations.\nAssociate Data Center\nCele kalendarske godine Cisco centar za testiranje, Akademija Oxford nudi zainteresovanima da pohađaju Cisco kurs i obuku za polaganje ispita broj 640 - 911 DCICN i 640 - 916 DCICT.\nPolaganjem svih šest ispita koliko ih ima u oblasti Data Center i to na nivou Professional, svaki pojedinačni kandidat će zvanično da postane vlasnik Cisco CCNP Data Center sertifikata.\nNakon što zainteresovani kandidat bude sa uspehom položio samo jedan ispit, koji je označen kao 200 - 310 DESGN, on će pokazati dovoljan nivo znanja da razume osnove dizajniranja mreže i samim tim će postati vlasnik Cisco CCDA sertifikata.\nBudući da se na nivou Professional, a u okviru oblasti dizajna nalaze tri ispita, to se i zahteva da svaki pojedinačni kandidat koji želi da postane vlasnik Cisco CCDP sertifikata položi sve njih.\nAssociate Routing & Switching\nSamim tim što je Akademija Oxford od strane Cisco kompanije ovlašćena za postupak sertifikacije u našoj zemlji, to je i svakome koga zanima Cisco CCNA Routing & Switching sertifikata, u velikoj meri olakšano njegovo sticanje.\nProfessional Routing & Switching\nOnog trenutka kada zainteresovani kandidat bude položio ispit broj 210-260 IINS, on će i postati vlasnik Cisco CCNA Security sertifikata, koji je namenjen osobama čije znanje u okviru oblasti Security odgovara nivou Associate.\nUzevši u obzir da na nivou Professional u okviru oblasti Security, kompanija Cisco navodi čak 5 ispita, a koje mora da položi svaki kandidat koji je zainteresovan da stekne CCNP Security sertifikat.\nPostoji čak četiri ispita na nivou Professional u okviru oblasti Service Provider, a koje treba da položi svako ko je zainteresovan za sticanje Cisco CCNP SP sertifikata.\nKandidati koji hoće da postanu vlasnici Cisco sertifikata i to na nivou Associate, a u okviru oblasti Wireless, koji je označen kao Cisco CCNA Wireless će morati da polože jedan ispit, kako bi ga stekli.\nUspešnim polaganjem četiri ispita, koliko ih u oblasti Wireless i to u okviru nivoa Professional predviđa kompanija Cisco kandidati stiču Cisco CCNP Wireless sertifikat.


Radio TV Stara Pazova - NIKOLA GAŠPAROVIĆ IZ GOLUBINACA: Pola veka u poslastičarstvu\nNIKOLA GAŠPAROVIĆ IZ GOLUBINACA: Pola veka u poslastičarstvu\nSvako od nas je bar jednom kao dete vukao maminu ili bakinu kecelju nestrpljivo čekajući da obliže posudu u kojoj se mutio fil, ne mogavši da dočeka da torta bude gotova. Poslastičarstvo i njegove raskošne kreacije prate nas od naših najranijih dana i za njega vezujemo najslađe uspomene našeg detinjstva. Ima i one dece koja u određenom trenutku požele da poslastičarstvo bude njihovo životno opredeljenje. Nikola Gašparović iz Golubinaca nakon završetka ugostiteljske škole rešio je da svoj radni vek posveti profesionalnom poslastičarstvu čija je suština, kako kaže, hedonizam. Kao i svakom detetu, pažnju je privukao jedan odlazak u beogradsku poslatičarnicu. Zanat je učio u poznatim beogradskim poslastičarnicama u kojima su gostovali velemajstori iz Beča, Praga i Budimpešte i tokom pet decenija, koliko se bavi ovom poslom, trudio se da prati dolazeće trendove u poslastičarstvu kontunirano istražujući ovu vrstu umetnosti. Ljubav prema poslastičarstvu preneo je na sina i ćerku, danas je uspešan preduzetnik, a njegova poslatičarnica u Golubincima jedna je od najpoznatijih u ovom delu Srema koja mekanim slojevima krema, vazdušastim patišpanjima, penastim talasima šlaga, skarletnim sokovima i purpurnim bojama mami mališane, ali i nešto stariju populaciju.


• O srpskoj prozi na tlu Mađarske\nPosle mozaik-romana „Živa slika” (2016), ovih dana još jedno delo Davida Kecmana Dake objavljeno je u Budimpešti.\nReč je o knjizi obimnijih književnih kritika, recenzija i osvrta „Provid kroz sva vremena” kojom ovaj, inače, plodni stvaralac sa opusom od dvadeset i četiri do sada objavljena dela, znalački i uvek na sebi svojstven način osvetljava tokove savremene srpske proze na tlu Mađarske. Knjigu otvaraju fragmenti iz obimnijeg zapisa „Tragom usudnih seobnika“, koji je pre tri godine objavljen u zborniku književne manifestacije „Savremena srpska proza” u Trsteniku, u tematu posvećenom srpskoj prozi koja nastaje u rasejanju. Kecman tu daje potpunije odgovore na pitanje koje se odnosi na razloge koji su ga podstakli da se osvetljavanju tokova srpske književnosti na tlu Mađarske posveti tokom minule tri decenije.\nKnjiga „Provid kroz sva vremena” objavljena je u izdanju Zadužbine Jakova Ignjatovića i Srpske narodnosne samouprave u Eržebetvarošu u Budimpešti, a biće korišćena i kao deo udžbeničke literature u oviru nastave predmeta Srpska proza u Mađarskoj.\ntam @ Sre, 05.06.2019. 22:00\nbudimpešta david kecman knjiga provid kroz sva vremena sombor tragom usudnih seobnika zadužbina jakov ignjatović\n• Somborac u društvu domaćih prozaista\nDavid Kecman Dako, književnik i kritičar iz Sombora, bio je učesnik 32. manifestacije „Savremena srpska proza” koja je upriličena u Trsteniku.\n- Specifičnost ovog tradicionalno književno-naučnog događaja sadržana je u tome što u njenom programu, samo po pozivu uglednim stvaraocima, profesorima univerziteta, istoričarima i teoretičarima književnosti, istaknutim piscima i književnim kritičarima, bivaju osvetljene novije književne tendencije, kao i opus savremenog srpskog proznog pisca čija dela poslednjih godina dobijaju najznačajnija književna priznanja - rekao je David Kecman. On je ukazao da je na ovogodišnjem skupu u središtu pažnje bilo je stvaralaštvo Draga Kekanovića, srpskog pisca koji živi i stvara u Zagrebu. Kekanović je dobitnika prestižnih književnih nagrada (NIN-ova za roman Veprovo srce, Andrićeve nagrade, Nagrade Bora Stanković, Branko Ćopić, Danko Popović...). Centralna tema književno-naučnog skupa, odnosno okruglog stola kritike, bila je „Srpski prozaisti van matice”. Kecman je na skupu govorio o srpskim piscima, pesnicima i prozaistima u Mađarskoj tokom minulog 20. i početkom 21. veka veka, počev od Marka Dekića (1937), Ljubinka Galića (1922-1983), Stojana Vujičića (1933-2002), sve do najmlađih i još nedovoljno afirmisanih stvaralaca rođenih pred kraj minulog veka, Grge Olaha (1983), Danice Brcan (1985) i Viktora Dobromirovića (1984). U središtu njegovog izlaganja bile su knjige pripovedaka i romani čiji su autori pisci i univerzitetski profesori Predrag Stepanović (1942, u Mohaču), Petar Milošević (1952. u Kalazu) i Dragomir Dujmov (1963. u Sentešu), profesor Srpske gimnazije „Nikola Tesla” u Budimpešti. Izlaganje je sačinjeno od fragmenata iz obimnijeg kritičko-analitičkog osvrta, koji će u Zborniku „Srpski prozaisti van matice” naredne godine biti objavljen pod nazivom „Tragom usudnih seobinika”.\nsavamajstor @ Čet, 12.11.2015. 02:31\n32. manifestacija savremena srpska proza david kecman dako drago kekanović kultura sombor srpski prozaisti van matice tragom usudnih seobnika\nPosetilaca online: 58


Slovenačka vlada usvojila je sinoć odluku o izmenama pravila za ulazak u državu i ukinula neke izuzetke za ulazak u zemlju bez karantina i negativnog testa na koronavirus.\nNova pravila stupaju na snagu u petak, objasnio je na konferenciji za novinare zamenik policijskog komesara Tomaž Pečjak. Odluka će ostati na snazi do 12. februara.\nPrema novim pravilima, dnevni migranti koji rade u bilo kojoj od zemalja EU ili zemalja šengenske zone koji se vraćaju u zemlju nakon više od 14 sati provedenih u inostranstvu takođe će biti obavezni da pokažu negativni test, PCR ili brzi test sproveden u EU, ne stariji od sedam dana.\nOni koji na granici ne pokažu negativan test, a koji su stanovnici Slovenije, dobiće nalog za karantin, koji se negativnim testom može prekinuti, objasnio je Pečjak.\nNegativni testovi biće potrebni i za osobe koje povremeno prelaze granicu zbog svog rada u brizi o deci, obrazovanju ili nauci u Sloveniji ili EU, kao i za građane EU koji dolaze iz drugih zemalja EU gde pružaju negu ili podršku ranjivim grupama, rade na održavanju imovine ili su uključeni u napore da zaštite živote, zdravlje ili imovinu ljudi i vraćaju se u roku od 12 sati od prelaska granice.\nNegativan test će morati pokazati i osobe koje imaju zakazan medicinski pregled u Sloveniji.\nUlazak u zemlju bez negativnog testa i karantina biće moguć u samo deset slučajeva, uključujući osobe koje obavljaju međunarodni prevoz, osobe koje prevoze robu ili osobe u Sloveniju, tranzitni putnički i teretni prevoz ako lice napusti zemlju u roku od osam sati ili se vrati u zemlju nakon ne više od osam sati.\nVlada je takođe malo izmenila listu crvenih zemalja sa zahtevom za karantin, proširivši je na neke administrativne jedinice Norveške i Danske.


Ovako Željka Cvijanović zamišlja ulogu OHR-a u BiH: "Visoki predstavnik ne bi smio prijetiti, pisati izvještaje i uplitati se u dnevnu politiku!"\nOvako Željka Cvijanović zamišlja ulogu OHR-a u BiH: “Visoki predstavnik ne bi smio prijetiti, pisati izvještaje i uplitati se u dnevnu politiku!”\nZeljka Cvijanović navodi da je visoki predstavnik jeste dejtonska kategorija, ali da bi ta pozicija i funkcija s vremenom trebala da nestane sa scene.\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je danas da je stav RS da Bosni i Hercegovini više ne treba visoki predstavnik ovakav kakav jeste i koji se upliće u dnevnopolitičke stvari, daje teške kvalifikacije, doprinosi neredu i lobira samo za jednu stranu.\n“Stoga, ne vidim razlog za njegovo postojanje”, rekla je Cvijanovićeva novinarima u Banjoj Luci.\nOna je navela da visoki predstavnik jeste dejtonska kategorija, ali da bi ta pozicija i funkcija s vremenom trebala da nestane sa scene.\nOna smatra da bi visoki predstavnik ili trebalo da nestane apsolutno ili da se, ako je već dejtonska kategorija, drži mandata i ne upliće u dnevnopolitičke stvari, ne iznosi i ne daje teške kvalifikacije i ne svrstava se i ne lobira samo za jednu stranu u BiH s obzirom na to da je ovo višenacionalna zajednica gdje je potrebno da se poštuju prava svih.


Bend Artan Lili dobio nagradu Milan Mladenović! (VIDEO) - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\n13:44 22. SEP 2019.\nBeogradska pop-nois grupa "Artan Lili" dobitnik je nagrade Zadužbine "Milan Mladenović". Na svečanosti u Narodnoj biblioteci u Beogradu članovima grupe nagradu je uručio Zoran Kostić Cane, lider sastava "Partibrejkers".\nOsim Kostića, u žiriju koji je preslušao 126 prispelih pesama, nalazali su se i džez pijanista Vasil Hadžimanov i rok kritičar Aleksandar Žikić. U obrazloženju odluke žirija, Žikić je napomenuo da je sastav "Artan Lili" svojom kompozicijom "D.E.P.R.A." zadovoljio sve kriterijume koje muzičko delo čini izuzetnim.\nMilan MladenovicnagradabendArtan Lilimuzika


Dodik: Članovi CIK nisu izabrani u skladu sa zakonom – kako onda mogu raspisivati izbore? - Sve o Srpskoj\nDodik: Članovi CIK nisu izabrani u skladu sa zakonom – kako onda mogu raspisivati izbore?\nUPOZORIO U EMISIJI PEČAT: „BiH JE STRUKTURA KOJA GENERIŠE SAMO PROBLEME, A NE I RJEŠENJA“\n„Kako obaviti izbore na bazi nelegalne, nekompetentne i potpuno pritivzakonite komisije, kako će se na njima učestvovati?“\n„Srpska sigurno neće bankrotirati. Oni koji se bave spekulacijama, podmetanjima i lažima, a nisu imali šta da rade ovih dana, samo susmišljali budalaštine. Isplaćujemo obaveze za april, to je plata od 520 KM plus doprinosi i to se već realizuje. Podržali smo svega zdravstvene radnike, policiju, inspektore i ostale. Sada ćemo pomoći i medijima i nekim drugim strukturama. Mi radimo svoj posao“\nSRPSKI član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je da članovi Centralne izborne komisije BiH nisu izabrani u skladu sa zakonom i upitao kako neko ko nije legitiman može raspisivati izbore u BiH.\nDodik je, gostujući u emisiji Pečat, naglasio da to samo govori o BiH, koja je uspješna jedino u tome da stalno akumulira neriješene probleme i onima kojima djeluje da su riješeni pridaje novi predznak neriješenosti.\nPrema njegovim riječima, postavlja se pitanje – šta sad, kako obaviti izbore na bazi nelegalne, nekompetentne i potpuno pritivzakonite komisije, kako će se na njima učestvovati?\n„To je još jedna neriješena stvar na svemu onome što je prtljag BiH ionako loš, koji se vuče i trese niz cestu, praveći zaglušujuću buku“, rekao je Dodik za RTRS.\nNavodeći da je osnovna stvar – kako može neko ko nije legitiman raspisati izbore, koji će biti legitimni, Dodik je istakao da užasava činjenica da su stranci dali legitimitet.\n„Pričao sam sa njima prije nekoliko dana i oni kažu da je to u redu. Kako može biti u redu, gdje je tu pravna država, poštovanje zakona, gdje je konsenzus u BiH? Kako je moguće da promijenite Izbornu komisiju kada piše da novu komisiju ne možete birati dok ne završite konstituisanje organa po prethodnim izborima? Odjednom ništa ne važi, što dovodi do razmišljanja da je sve namjerno napravljeno da bi se izbori održali i kreirali onako kako nekome odgovara“, rekao je Dodik.\nKada je riječ o Mostaru, Dodik ističe da ga isključivo zanima srpski narod koji je kroz tamošnje procese bio uvijek skrajnut i gdje su i bošnjačke i hrvatske stranke tražile nekoliko „svojih“ Srba da bi pokazali da imaju kvotu.\n„Mi tragamo za autentičnim predstavnicima srpskog naroda u Mostaru i, u tom pogledu, ćemo pokušati da sačekamo. Veoma smo zainteresovani za način kako će se završiti izbori tom gradu“, rekao je Dodik.\nOn je podsjetio da je o tome nešto odlučivao Ustavni sud BiH, koji uprkos svim prigovorima iz Srpske, sada pokušava i na tom planu da sebi pribavi zakonodavnu moć, što je apsurdno.\nKomentarišući činjenicu da je zbog Izbornog zakona, kojeg godinama ne mogu da riješe u FBiH, predsjednik HDZ BiH Dragan Čović ignorisao ad hok grupu koju je formiralo Predsjedništvo BiH, Dodik je rekao da je BiH struktura koja samo generiše probleme, a ne rješenja.\nDodik pita: postoji li ta grupa i kako da postoji ako u njoj nisu Hrvati?\n„Sama suština BiH, da u njoj odlučuju entiteti i tri konstutivna naroda, izgubljena je i kroz strukturu ad koh grupe. Meni je bilo važno da se kroz same zaključke Predsjedništva BiH reafirmiše mehanizam koordinacije“, rekao je Dodik.\nOn smatra da nema smisla da dva naroda, bez obzira u kom kapacitetu, rade nešto bez trećeg naroda, te da, osim zdravstvenih mjera, Republika Srpska treba da se usmjeri i na ekonomske mjere.\nNavodeći da neke ekonomske mjere ne zavise od Srpske, Dodik je podsjetio na sredstva od Međunarodnog monetarnog fonda, koja Srpska ne može da koristi zbog konflikta u FBiH.\n„Svaki dan o tome nešto pričamo, pokušavamo naći način kako će to ići, ne ide i to nas bitno zaustavlja. U svakom slučaju, Srpska pokazuje da svojim vlastitim sredstvima i potencijalima još uvijek reaguje ne samo na krizu i na njene posljedice i drago mi je da smo obezbijedili da na našim javnim računima ima dovoljno sredstava za isplatu penzija“, rekao je on.\nDodik je poručio da Republika Srpska sigurno neće bankrotirati. Naglasio je da su oni koji se bave spekulacijama, podmetanjima, lažima i nisu imali šta da rade ovih dana samo smišljali budalaštine.\n„Isplaćujemo obaveze za april, to je plata od 520 KM plus doprinosi i to se već realizuje. Izvršili smo podršku prije svega zdravstvenim radnicima, policiji, inspektorima i ostalim. Sada ćemo pomoći i medijima i nekim drugim strukturama, tako da mi u tom pogledu radimo svoj posao“, naglasio je Dodik.\nTagoviizbori Milorad Dodik Mostar Predsjedništvo Srbi Hrvati CIK


Tokom 2016. godine započeta je realizacija GEO-CRADLE projekta koji ima za cilj da unapredi postojeće kapacitete za osmatranje Zemlje u regionu Balkana, Severne Afrike i Bliskog Istoka, i ponudi pristupe za rešavanje regionalnih izazova sa posebnim akcentom na klimatske promene. GEO-CRADLE projekat se finansira u okviru programa Evropske Unije Horizon 2020 Istraživanje i razvoj, glavni koordinator projekta je Nacionalna Opservatorija u Atini, a projekat okuplja 25 institucija partnera sa 3 kontinenta formirajući tim sa svetski priznatom naučnom izvrsnošću. U okviru projekta tim naučnika iz Instituta za fiziku u Beogradu, pod vođstvom prof. dr Slobodana Ničkovića rukovodi aktivnostima koja se odnose na modeliranje atmosfere.\nU cilju boljeg razumevanja ovih mehanizama u okviru GEO-CRADLE projekta u aprilu je na Kritu započela velika međunarodna eksperimentalna kampanja PRE-TECT, koja će trajati oko mesec dana. U PRE-TECT (http://pre-tect.space.noa.gr) kampanji učestvuje veliki broj instituta, univerziteta i istraživačkih organizacija među kojima su i nemački institut za troposferska istraživanja (TROPOS) u Lajpcigu, italijanski institut IMAA/CNL, Institut za optoelektroniku INOE iz Rumunije, Finski meteorološki zavod, Univerzitet u Lilu, kao i UK Met Office.


najviše volim one ljude… – Tanjin Blog\nnajviše volim one ljude…\n19. februara 2020. / 0 komentara\nNe delim ljude po polu, po veri i naciji, po tome koliko mudre razgovore sa njima mogu da vodim.\nNe delim ih po obrazovanju, o tome su često odlučile okolnosti života i neke njihove karakterne crte… neki su se, prosto, uspeha uplašili i nisu mogli da predju granice uspešnosti koje im je neko nekad postavio a oni su stali pred svojim ostvarenjem kao ispred minskog polja.\nNe delim ih po tome koliko novca imaju… nisu svi bogataši loši i siromasi dobri… to je netačno baš kao i sve uopštene stvari, ne verujem u opšta mesta… uvek postoji crni krug na beloj površini i beo na crnoj, jin i jang.\nNe delim ih po knjigama koje čitaju i muzici koju slušaju… neki od najgorih ljudi čitaju najbolje knjige, neki ih čak i pišu.\nNe delim ljude na zabavne i dosadne jer zabavni umeju da razočaraju kad svetla pozornice utihnu i dosadni mogu da budu tu kad nesrećne okolnosti raščiste gužvu oko nas.\nNe delim ljude na lepe i ružne, to je, tek, najrelativnija stvar i posle pola sata s čovekom osetite energiju privlačnosti koja mnoge lepe pojave obori nisko na lestvici a mnoge neugledne vrtoglavo podigne… za onoliko koliko se vi pored njih osetite ženom ili muškarcem… ljudi su privlačni onoliko koliko se vi sa njima osećate privlačnim.\nNe delim ljude po tome jesu li mi rod ili samo prijatelji, s nekim se rodjacima završi na sudu.\nRazumem ja i nestrpljivost i oštru reč i nemanje vremena, školovana sam da razumem loše ponašanje čak i kada me ugrožava (istina, radim na tome da ga ne tolerišem, iako ga razumem).\nNe delim ljude po tome koliko im je dobro ili loše jer osećanja su faze koje se najčešće smenjuju i životi imaju cikluse kad tonemo, kad se samo održavamo na vodi i kad preplivavamo velike daljine.\n… Meni je važna ona iskra u oku čoveka kad završavamo razgovor, privatni, poslovni, kako god… ona zadnja svetlost u oku, onaj izraz oko usana, ona misao koja ostaje kao talog na licu kada se čovek isključi iz svoje socijalne uloge gde ste sa njim pričali a još uvek je dostupan oku… onaj kratak trenutak pre nego se sa čovekom rastanem i ono elementarno njegovo što se tada vidi… plahost, nesigurnost, ambicija, laž, zlo, čestitost, toplina, arogancija, praznina… mnogo mi je važna čestitost, ona zadnja dobra misao ispod svega, i važno mi je odsustvo zla, svakog i najmanjeg… onog ljudskog malog zla što podriva živote svima okolo a vinovnik nikad ne završi u zatvoru… ono sitno a krupno zlo koje boji nesrećom živote ljudi oko tog čoveka, koje plete mreže, spletkari bez svesne namere, prosto samo tka mreže, insinktivno, jer mu je to priroda, kao pauku.\n… I najviše volim one ljude sa kojima mogu sita da se ispričam, bez da kažem ijednu reč, ćuteći negde pored neke vode.


Kina i Rusija su pojačale kampanje "dezinformacija koje sponzoriše država" ocrnjujući vakcine protiv COVID-19 razvijene na Zapadu, istovremeno promovišući svoje, navodi se u izveštaju Evropske službe za spoljne poslove (EEAS), prenosi redakcija RSE na engleskom jeziku.\n„Takozvana ‘diplomatija vakcina’ sledi logiku nulte igre” koja pokušava da „potkopa poverenje u vakcine zapadne proizvodnje, institucije EU i zapadnoevropske strategije vakcinacije,“ ističe EEAS.\nU pomenutom dokumentu se naglašava da su se ruski mediji, vlasti i državne kompanije ujedinili u cilju promovisanja vakcine Sputnjik V, dok su „antagonističkim porukama“ optuživali EU za „sabotiranje“ ruskog proizvoda.\nTo je, kako navode u Briselu, deo kampanje sejanja nepoverenja u Evropsku agenciju za lekove (EMA).\n„Mediji pod kontrolom Kremlja, uključujući zvanični Tvitter nalog Sputnik V, nastojali su da potkopaju poverenje javnosti u [EMA] i bace sumnju u njene procedure i političku nepristrasnost,“ ocenjuje EEAS.\n“Od početka 2021. u bazi podataka EUvsDisinfo registrovano je više od sto novih primera dezinformacija o vakcinaciji, koji se mogu pripisati Kremlju,” navodi se u izveštaju.\nRusko 'ratovanje' dezinformacijama o vakcinama\nKremlj je u martu odbacio slične optužbe američkih zvaničnika, navodeći da Rusija nikada nije učestvovala u kampanjama širenja dezinformacija na štetu vakcina protiv korona virusa drugih zemalja.\nU međuvremenu, Kina promoviše svoje vakcine kao „pogodnije za zemlje u razvoju“, uključujući i one sa zapadnog Balkana, dok istovremeno koristi „obmanjujuće narative“ o bezbednosti zapadnih vakcina, pa čak i o poreklu korona virusa, navodi se u izveštaju.\nMađarska je u februaru postala prva članica EU koja je počela da koristi rusku vakcinu, kao i kinesku, iako ih EMA nije odobrila, dok Austrija i Nemačka ističu da pregovaraju o kupovini Sputnjika V.\nNjemačka pokrajina kupuje rusku vakcinu Sputnik, čeka odobrene EMA-e\nEMA je u martu započela procenjivanje ruske vakcine "Sputnjik V", ali još nije odobrila njenu upotrebu na teritoriji Unije.\nEvropska agencija 'istražuje standarde ruske vakcine Sputnik V'\nProšlog meseca je pala Vlada Slovačke nakon što je njen premijer sklopio tajni dogovor o kupovini 2 miliona doza Sputnjika V, uprkos neslaganju koalicionih partnera.


Čolović: Šetnja sa lavom je originalna tvorevina\nTanjug 27. decembra 2021. 09:42\nBEOGRAD – Gost nove epizode video serijala „Tanjug Reflektor“ bio je reditelj Filip Čolović, koji je govorio o projektu „Šetnja sa lavom“, za koji je scenario napisao glumac Andrej Šepetkovski.\n„Scenario za projekat „Šetnja sa lavom“ čitao sam davno. Zapravo sam pre deset godina prvo odgledao predstavu po kojoj je sve nastalo, a koju je napisao Šepetkovski. Ono što me je u tom tekstu privuklo je bila njegova neobičnost“, rekao je Čolović.\nPrema njegovim rečima, u ovom trenutku u Srbiji ne postoji ništa slično ovom projektu.\n„Pokušao sam da ga uporedim sa nekim svetskim okvirima, ali nisam uspeo da nađem neki pandan, tako da je ovo jedna originalna tvorevina“, kaže Čolović.\nPrema njegovim rečima, „tekst je u srži duhovit iako humor nije osnovna komponenta“, a Šepetkovski je želeo da se bavi duhovnošću i stoga u tekstu ima mnogo „preispitivanja toga gde mi kao društvo idemo.“\n„Rekao bih i da ima pomalo i filozofije i drugih stvari osim humora, ali humor je ono što sam siguran da privlači ljude i mislim da će on, pored fenomenalne glumačke postave, biti mamac za publiku“, smatra Čolović.\nReditelj je ocenio da je Srbija „tek na začetku pravljenja ozbiljnih serija, što se i vidi u njihovoj ekspanziji.“\n„Većina produkcija su se odlučile da prave kriminalističke, triler žanrove jer je to za najširu publiku i daje instant rezultate. Međutim, u moru takvog sadržaja fali nešto što je drugačije i što bi ljudi lakše gledali“, kaže Čolović.\nPrema njegovom mišljenju, zbog toga će „Šetnja sa lavom“ definitivno biti osveženje.\nČolović takođe smatra da Srbija „sledi svetski trend.“\n„Svuda u svetu postoji takozvano „bindžovanje“ epizoda… Ljudi u jednom danu odgledaju čitavu sezonu, to je nešto što i nas čeka. Ali, mi smo još uvek na začetku. Tamo gde je Amerika bila 80-ih godina s telenovelama, to tek sada kod nas doživljava svoju ekspanziju“, rekao je Čolović.\nOn za sebe kaže da je „čovek filma“ i da je na filmu rastao, ali i da primećuje sve veću tendenciju pravljenja drugačijeg igranog programa, naročito serija.\n„Film u tom smislu gubi trku, ali iskreno verujem da je neće izgubiti jer je on prošao dalek put od atrakcije s početka 20. veka, uplovljavanja u intelektualne umetničke vode i zaokreta ka zabavi… Verujem da će se film adaptirati i na ovu situaciju i preživeti“, ocenio je Čolović.


Vikend avio-aranžman u Boki - TU magazin\nVikend avio-aranžman u Boki\nSvi znamo koliko je „Nevesta Jadrana“ privlačna leti, ali se često zaboravlja na turistički potencijal Boke, van sezone. S obzirom na saradnju koju imamo sa ovom izuzetnom destinacijom, jedan od osnivača redakcije TU magazina, Miroslav Mladenović pokrenuo je nedavno inicijativu da se za srpske turiste organizuje vikend avio-aranžman u Boki. Tim povodom razgovarali smo sa direktnim akterima ovog turističkog proizvoda, Mirkom Baukom iz Odeon World Travel-a, Dejanom Pižuricom ispred Air Montenegra i Dejanom Perićem iz Premium Spa Resort-a, Blue Kotor Bay\nTU: Kako je došlo do toga da se turistima ponudi vikend avio-aranžman u Crnoj Gori?\nMB: Naša odluka da putnicima ponudimo paket aranžman u vidu produženog vikenda u Crnoj Gori, doneta je pre svega na osnovu dobre saradnje sa određenim hotelima tokom prethodne letnje sezone. Situacija sa nastalom pandemijom nas je naterala da ponovo razmišljamo o putovanjima u regionu koji je bio poprilično zanemaren u poslednjih par godina. To se poklopilo sa željom hotelijera, ali i Air Montenegra da napravimo lep paket za produženi vikend, koji je obuhvatao avio-let, hotel i transfer. Svi zajedno smo formirali veoma povoljnu cenu i na taj način privukli putnike i podsetili ih na sve što Crna gora može da ponudi. U našoj ponudi su bili hoteli sa 5*, sa lepim spa centrima i dobrom uslugom i to se pokazalo kao pun pogodak.\nDP: Činjenica je da je situacija sa pandemijom uticala u velikoj meri na organizaciju putovanja, vikend aranžmani izdvojili su se kao pristupačniji. Dobru saradnju sa turističkim agencijama u Srbiji i hotelijerima iz Boke odlučili smo da unapredimo i budemo podrška u aktuelizaciji ponude tokom zimske sezone.\nDP BKB: Svako putovanje vas nadograđuje, a putovanje kao koncept se ubrzano menja prouzrokovano pandemijom. Definisanje potreba i slušanje želja putnika nas je usmerilo na to da glavni akteri treba da zajedno rade da bi unapredili našu industriju i odazvali se potražnji.\nTU: Da li ste zadovoljni odazivom putnika i rezultatima aranžmana?\nMB: Zadovoljni smo odazivom putnika, a i reakcije su bile odlične. U razgovoru sa svim putnicima nakon putovanja, saznali smo da su bili prezadovoljni celom organizacijom, hotelima i uslugom. Svi su istakli da je ovo odlična opcija za kratki odmor i naglasili da je osoblje, od aviona do transfera i hotela bilo veoma ljubazno i pokazalo veliku naklonost prema nasim putnicima. Hoteli su se naročito potrudili da pored povoljne cene, svima daju još bolje i veće sobe od onih koje su uplatili.\nDP: S obzirom na to da je ovo početak saradnje i otvaranje skoro pa novog tržista, verujemo da razvoj tek sledi i da će klijenti prepoznati potencijal koji Crna Gora kao destinacija pruža.\nDP BKB: Pošto je ovo početak, naravno da jesmo. Iako je gost vremenski najduže sa nama u rezortu, svaki segment je podjednako bitan i svaka aktivnost koja unapredi celokupno iskustvo gosta je dobro za nas, ali pokazuje i korisnicima da idemo korak dalje i da pratimo i ispunjavamo želje. Činjenica je da čak i poznavaoci i zaljubljenici u primorje Crne Gore nisu upućeni u raznovrsnu i bogatu ponudu tokom jeseni i zime, i to je nešto što samo svi zajedno treba da promenimo i možemo da prenesemo gostima.\nTU: Koji su vaši planovi za budućnost i da li bi ovakav aranžman mogao da uđe u redovnu ponudu?\nMB: Svi ovi hoteli se nalaze u našoj redovnoj ponudi tokom letnje sezone, ali je naša namera da u saradnji sa Air Montenegrom i crnogorskim hotelijerima nastavimo uspešnu saradnju i van sezone, i da našim putnicima omogućimo ovakve kraće odmore tokom zimske i prolećne sezone.\nDP: Ovo je projekat na kom ćemo definitivno raditi u narednom periodu sa partnerskim agencijama i hotelima. Cilj je razvoj tržišta i povećanje broja posetilaca, kao i povećanje raznovrsnosti ponude, čime će Crna Gora kao turistička destinacija postati prepoznatljiva klijentima u celom regionu i van sezone.\nDP BKB: Naravno da nam je cilj popunjavanje kapaciteta, ali mnogo važnije je da pratimo i trendove industrije, te da radimo na tome da nam se gosti vraćaju zbog drugačijeg iskustva koje dobiju boravkom kod nas. Ovakav aranžman podseća na klasične turoperatorske ponude koje se vezuju za lowcost odmore, međutim gosti vide razliku od samog starta, jer dobijaju najbolje od svakog segmenta i praktično dobijaju personalizovan i dizajniran vikend. Ovakvo iskustvo je ključ današnjim putnicima, a naš pristup će svakako to pratiti.\nPrethodni tekstMeđunarodni dan Mediterana\nSledeći tekstVakcinacija i testiranje i na Kopaoniku


Hotel za Bodø (Норвешка) : 11 pronađenih hotela\nThon Hotel Nordlys Hotel sa 3 zvezdice\nStil hotela Thon Hotel Nordlys je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan par...Još informacija\nSkagen Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nNa 5 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Nyholmsgata 11, a pozicija mu je jugozapad za grad Bodo. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog hot...Još informacija\nBodø Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je zapad za grad Bodo, a nalazi se u ulici Prof.Schyttes Gt. 5, na samo 2 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Bodø Hotel je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su:...Još informacija\nRadisson Blu Hotel Bodø Hotel sa 4 zvezdice\nHotel ima 184 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Business Class Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Radisson Blu Hotel Bodø kreću se od 57 122 dinar - Srbija . Na 5 minuta hodom udaljeno...Još informacija\nRica Hotel Bodø Hotel sa 4 zvezdice\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad Bodo, a nalazi se u ulici Sjøgt. 23, na samo 3 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Bodo. U njemu će...Još informacija\nBodø Vandrerhjem Hostel Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Bodø Vandrerhjem Hostel je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Bodo, a nalazi se u ulici Sjøgata 57, na samo 6 minuta hodom...Još informacija\nRadisson Blu Bodo Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Storgata 2, P.o. Box 371, pozicija mu je zapad za grad Bodo, a od centra je udaljen samo 5 minuta hodom.U hotelu Radisson Blu Bodo pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kat...Još informacija\nBodo Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nNa 3 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Prof. Schyttesgt. 5 sa pozicijom zapad za grad Bodo, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dan...Još informacija\nComfort Home Grand Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Bodo je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Room Service, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija.Na 3 minuta hodom udaljenosti o...Još informacija\nRica Hotel sa 4 zvezdice\nNalazi se u ulici SJOGATA 23, pozicija mu je istok za grad Bodo, a od centra je udaljen samo 10 minuta hodom.Stil ovog hotela za grad Bodo je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći...Još informacija\nTHON NORDLYS Hotel sa 4 zvezdice\nNa 13 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici MACVEIEN 14 sa pozicijom zapad za grad Bodo, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili ...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Bodø (Норвешка) : 11 pronađenih hotela


» U Euteka biblioteci u Lazarevcu o budućnosti RB „Kolubara“ i energetskoj politici EU\nZaposleni u Rudarskom basenu „Kolubara“, poljoprivrednici, predstavnici udruženja građana, preduzetnici ali i predstavnici lokalnih vlasti, bili su gosti tribine „Lazarevac posle Kolubare – šta nas čeka kad kopovi utihnu i možemo li nešto da naučimo iz iskustava Evropske unije“, održane u sredu, 8.februara 2017. godine biblioteci „Dimitrije Tucović“ iz Lazarevca, članici Euteka mreže biblioteka.\nPosećenost tribine i živa diskusija nakon izlaganja, pokazali da je ovo tema od vitalne važnosti za Lazarevčane, opštine koja ekonomski gotovo u potpunosti zavisi od ovog basena, jer je od ukupnog broja zaposlenih u RB „Kolubara“ čak oko 40 % iz Lazarevca. Lokalna sredina je, pokazala je ova tribina, svesna da je neminovno da ovaj državni sistem prođe kroz određenu transformaciju tokom procesa priključivanja Srbije Evropskoj uniji ali i da su oni, kao žitelji ove opštine, spremni da i sami učestvuju u tome i doprinesu da ta promena, na kraju, ima pozitivan uticaj na život Lazarevčana. Osim direktnog ekonomskog uticaja na Lazarevac, „Kolubara“ ima i neposredan uticaj na nivo ekološke zaštite u ovoj sredini i to je, čulo se na tribini, ne samo ozbiljan problem već i uzrok čestih polemika u ovoj opštini.\nDr Slobodan Radosavljević, rukovodilac Sektora za zaštitu životne u RB „Kolubara“ upoznao je prisutne sa naporima koje ovaj basen ulaže ne bi li podigao standarde ekološke zaštite u svom radu i najavio da će 2017.godina, prema planiranim ulaganjima u ovaj segment rada i odobrenim projektima, biti najdinamičnija do sada. Zanimljivo je bilo čuti da RB „Kolubara“ ima jedan od najsavremenijih sistema za površinsku eksploataciju u Evropi. Nabavljena je i mobilna laboratorija za kontrolu kvaliteta vazduha, obezbeđeni svi uslovi za dobijanje integrisane dozvole za postrojenje toplane u Vreocima.\nRekultivacija korišćenog zemljišta i pošumljavanje– vrlo važan način minimiziranja štetnog uticaja basena na okolinu ali i dobar primer za usmeravanje sudbine ovog sistema u budućnosti – teme su koje zaokupljaju Lazarevčane. Predstavnici pčelarskih udruženja, vrlo aktivnih u ovom kraju, bili su zainteresovani da čuju kako se pošumljavaju površine na kopovima, koje vrste biljaka se sade. „Koristimo svaku slobodnu površinu za pošumljavanje, naša služba za biološko pošumljavanje je angažovana svakodnevno, trenutno sadimo drveće bele trešnje i oraha, uradićemo biološku rekultivaciju na svim slobodnim površinama“, objasnio je dr Radosavljević, dodajući da su neki pošumljeni delovi Kolubare sada već ucrtani u turističke mape pa ih zainteresovani turisti obilaze. Na nekadašnjem odlagalištu, tako, sada rastu sekvoje i drugo tropsko drveće, moglo se čuti na tribini.\nIpak, neminovnost transformacije ovog državnog sistema, uslovljena ne samo procesom priključenja EU već i globalnim ekonomskim, klimatskim, društvenim promenama, biće značajna tema za Lazarevčane narednih godina zbog jasne ekonomske zavinosti opštine od Kolubare ali i zbog toga što se ne vidi jasna strategija kako će se to odraziti na njihovu budućnost.\n„Srbija je deo jedinstvenog energetskog tržišta Evrope i kroz tu prizmu treba posmatrati buduće promene. Mi smo, kao država, preuzeli na sebe određene obaveze u tom smislu i, da bismo mogli da funkcionišemo na tom jedinstvenom tržištu, mi određene promene svog energetskog sistema treba da izvedemo“, pojasnio je Aleksandar Macura, iz Tima Evropa Srbija, ekspert za javne politike Evropske unije iz oblasti energetike. „Odluka o nastanku RB „Kolubare“ je posledica određenih političkih i ekonomskih kretanja u tom trenutku, ne samo u tadašnjoj Jugoslaviji nego u svetu. Okolnosti su se od tada, a to je bilo pre četrdesetak godina, znatno promenile i treba da svi budemo svesni toga i da tražimo rešenje koje najviše odgovara sadašnjim, novim okolnostima. Ima brojnih iskustava u Evropi, u zemljama koje su se prilagođavale jedinstvenom energetskom tržištu ili koje su zatvarale rudnike ili im menjale namenu, pa tu možemo tražiti korisna rešenja“, dodao je Macura.\nGovoreći o tome da će usklađivanje sa standaradima Direktive EU o zaštiti životne sredine Srbiju koštati više od osam milijardi evra, Macura je pojasnio da ekspertske procene pokazuju, a iskustvo dokazuje da će koristi od tog usaglašavanja, biti znatno više.\nNa tribini je govorila i Gordana Stević, članica Opštinskog veća zadužena za ekologiju, koja je građane informisala da će opština ove godine sredstva namenjena za očuvanje životne sredine usmeriti na poboljšanje kvaliteta vazduha, zaštitu vode i na edukaciiju stanovnika o značaju ekologije.\nBiblioteci „Dimitrije Tucović“ iz Lazarevca, inače smeštenoj u impresivnu zgradu koja je zadužbina kraljice Natalije Obrenović, pre tribine je uručena Euteka polica koja je samo prvi deo opreme budućeg EU info kutka u ovoj biblioteci.\nPred praznik, o nasleđu Sretenjskog ustava


Đukanović: Parlament želi da zatvori KAP\nPredsednik Vlade Crne Gore Milo Đukanović izjavio je u ponedeljak uveče da je crnogorski parlament, neizglasavanjem rebalansa budžeta, poslao poruku da želi da zatvori Kombinat aluminijuma Podgorica (KAP).\nĐukanović je istakao da KAP može opstati samo ako ima potpisan dugoročni ugovor o snabdevanju električnom energijom.\n"Tog ugovora nema jer 'Elektroprivreda Crne Gore' nije spremna da potpiše ugovor bez prethodnog regulisanja duga KAP-a prema tom preduzeću. Svesni toga, a procenjujući da je KAP važan za državu, u Vladi smo predložili rebalans, kako bi postao atraktivan za strane investitore", rekao je Đukanović za Radio-televiziju Crne Gore.\nOn je dodao da je crnogorska Skupština neizglasavanjem budžeta otvorila i pitanje da li aktuelna Vlada ima podršku koalicione većine formirane u parlamentu i izrazio uverenje da će Vlada opstati uprkos nesuglasici koalicionih partnera.\nĐukanović je istakao da je ta odluka parlamenta štetna jer se gubi sada 1.200, a u perspektivi još 500 radnih mesta.\n"Kroz želju da se demonstrira neka nova većina u odnosu na Vladine predloge, parlametu se daju ovlaštenja koja mu po Ustavu ne pripadaju", rekao je Đukanović.


Moderno doba, podstaknuto kako modernim tehnologijama i novim mogućnostima koje one podrazumevaju, tako i globalnom pandemijom virusa korona i novom normalnošću koja je pod uticajem ove situacije formirana, dovodi do značajnih izmena na planu dinamike poslovanja i rada uopšte.\nSve su češće situacije u kojima zaposleni rade na daljinu, odnosno iz svojih domova, te se polako prilagođavamo tome da je ovaj alternativni vid rada normalizovan kao legitiman princip po kojem mnoge kompanije rešavaju pitanje angažovanja zaposlenih i organizuju radne procese. S druge strane, postoje i određene oblasti poslovanja za koje je rad od kuće najsrećnije rešenje, neovisno o aktuelnoj situaciji na planu opšteg zdravlja ili mogućnostima koje nagli tehnološki uspon donosi, a to su uglavnom preduzetnički poduhvati manjeg obima i zanatske radnje.\nU svakom slučaju, jasno je da je pitanje organizovanja rada od kuće danas izuzetno aktuelno, a osnovna tačka koja može biti predmet diskusije u ovom kontekstu je pitanje produktivnosti. Da li komfor koji nam pruža rad od kuće podstiče produktivnost ili joj šteti? Kako organizovati radne procese u okvirima svoga doma i izbeći distrakcije koje sama dinamika svakodnevnog života u njemu podrazumeva?\nU tekstu koji sledi ćemo otvoriti ova pitanja i ponuditi određene savete koji bi mogli doprineti uspešnoj organizaciji i efikasnom radu od kuće.\nKućna kancelarija: Prilagođen, izdvojen i opremljen prostor\nKako je rad od kuće na prvom mestu specifičan zbog prostora u kojem se obavljaju radni zadaci, osnovni korak ka uspešnoj organizaciji jeste odabir i opremanje prostora koji će biti namenjen isključivo ovoj svrsi, barem u toku vašeg radnog vremena. Vrlo je važno opredeliti se za prostor koji će biti prilagođen zahtevima izvršavanja specifičnih radnih zadataka koje vaše radno mesto podrazumeva, iz više od jednog razloga. Na prvom mestu, ukoliko se u toku radnog vremena premeštate iz prostorije u prostoriju, dolazite u situaciju da vašu koncentraciju prekidaju svakodnevna dešavanja u vašem domu, izlažete se brojnim distrakcijama i sve ovo rezultira time da prosto ne završite istu količinu posla koju biste uradili prilikom rada iz tradicionalne kancelarije.\nS druge strane, prilikom rada će vam u većini slučajeva biti potrebna određena oprema, koju bi trebalo da imate na jednom mestu, dakle koja bi trebalo da vam bude lako dostupna u svakom momentu. Zbog toga je organizovana kancelarija u kojoj ćete biti usmereni isključivo na rad u toku radnog vremena ključ uspešnosti kada je rad od kuće u pitanju. Ovaj prostor ne mora nužno biti prostran da bi bio funkcionalan, a funkcionalnost ćete postići ukoliko prilikom njegovog opremanja imate na umu da svi njegovi elementi treba da idu u prilog što lakšem obavljanju svih koraka rada. Opremite ovaj prostor neophodnom računarskom opremom i kancelarijskim materijalom koji redovno koristite. Pokušajte da isključite glomazne i kitnjaste elemente dekoracije, koji bi takođe mogli biti distrakcija pri radu, te se vodite minimalističkim pristupom kada je samo uređenje ovog prostora u pitanju.\nBilo bi dobro da vam u vidokrugu prilikom rada budu i bele table ili panoi, gde biste mogli da beležite ključne korake rada, dodatne zadatke i podsetnike, te budete sigurni da niste prevideli neko dodatno zaduženje, sastanak ili rok za izveštaj. U idealnom scenariju, ovaj prostor bi trebalo da bude relativno izolovan od ostalih delova vašeg doma, ne bi li vam bilo u potpunosti omogućeno fokusiranje na rad, ali ukoliko to nije moguće, dogovorite se sa svojim ukućanima da imaju u vidu vaše radno vreme i vode računa da vas ne ometaju u ovom periodu u toku radnog dana.\nJasno definisano radno vreme i ciljevi\nJedna od najčešćih zamki rada od kuće je nedefinisano radno vreme, koje je u vezi sa time na koji način pristupamo poslu, odnosno pitanju postavljanja dnevnih ciljeva na osnovu realnih mogućnosti. Vrlo je važno da pored definisanog prostora za rad imamo i definisano radno vreme, te da ne uzimamo dostupnost kancelarije kao olakšavajuću okolnost, koja čini mogućim završavanje radnih zadataka kasnije u toku dana. Takav pristup može dovesti do toga da odgađamo ostvarivanje dnevnih poslovnih ciljeva ili postavljamo pred sebe previsoke ciljeve na dnevnom nivou, koje ne bismo mogli da ostvarimo da nam fizički odlazak iz tradicionalne kancelarije znači i pauziranje svih procesa do narednog radnog dana. Dok isprva mnogima mogućnost ovakvog žongliranja poslovnim obavezama u toku dana deluje kao prednost, naposletku se ispostavlja da nam dani bivaju sačinjeni od preplitanja poslovnih i privatnih obaveza i da nam se radno vreme zapravo uopšte ne završava.\nDa biste izbegli takozvano pregorevanje i naposletku svakodnevicu koja ne podrazumeva slobodno vreme u pravom smislu te reči, pored toga što ćete se odlučiti za jedinstven prostor za rad, vodite se svojim radnim vremenom prilikom organizacije rada. Rasporedite svoje obaveze spram procene vremena koje je potrebno za njihovo finalizovanje, ali i spram toga kada je vreme da iskljulčite računar i zatvorite kancelariju. Ubrzo ćete prepoznati prednosti ovakvog odnosa prema radu, jer iako je posvećenost poslu pohvalna, vi zapravo nećete doprineti svojoj kompaniji više ukoliko prožmete čitav svoj dan radom, jer je ovakav pristup poslu na duže staze zaista teško održiv i može rezultirati potpunim gubitkom entuzijazma i energije.\nOrganizacija timskog rada, komunikacija i sastanci\nUkoliko ste u situaciji da radite od kuće, a pri tome ste deo tima u okviru kompanije i vaši radni procesi su i u vezi sa radom vaših kolega, pitanje komunikacije je veoma važno. Ne bi li produktivnost bila na željenom nivou, bitno je da komunikacija sa timom protiče neometano i da bude dobro organizovana, da ustanovite termine redovnih sastanaka i imate uvid u rad vaših kolega u onoj meri u kojoj je to relevantno za vaš posao, te i da i sami budete transparentni u tom smislu. Ukoliko članovi tima rade od kuće, jasno je da komunikacija među kolegama nije neposredna, kakva bi bila da oni rade u zajedničkom radnom prostoru, ali moderne tehnologije nesumnjivo čine mogućim ovakav rad i putem aplikacija za timsku komunikaciju oni mogu razmenjivati mišljenja i informacije.\nOno što može ometati produktivnost jeste razgovor na teme koje nisu vezane za rad ovim putem, budući da to oduzima više vremena i pažnje no što bi povremena ćaskanja u kancelariji oduzela. Zbog toga vodite računa da sa timom budete u redovnom kontaktu pre svega povodom tekućih poslovnih pitanja, kao i da redovno prisustvujete timskim sastancima koji se uglavnom organizuju u vidu grupnih video poziva. Ukoliko ne uzmete za ozbiljno svoju dužnost da komunicirate sa timom na ovaj način, možete ostati uskraćeni za određene važne informacije povodom svojih obaveza i aktuelnosti u kompaniji ili oduzimati vreme vašim kolegama, naknadno razgovarajući o pitanjima koja su bila otvorena na sastancima koje ste propustili.\nUkoliko radite od kuće, imajte u vidu da je ovakva organizacija rada kompleksnija od tradicionalne, te i da zahteva od vas određena organizaciona rešenja i prilagođavanje specifičnoj dinamici. Potrudite se da pristupite ovome postupno i odgovorno i zasigurno ćete prepoznati benefite ovakvog rada i postići zaista dobre rezultate.\nOne thought on “Rad od kuće: Kako održati produktivnost”\nPingback: Rad od kuće i deca - Milana Sweet Life