SRBI OZNAČENI KAO AGRESORI: Hrvatska od Srbije zahteva 40 milijardi evra RATNE ODŠTETE\nU novom Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz domovinskog rata Srbi su označeni kao agresori, zbog kojeg se sada najavljuje da će Hrvatska tražiti 40 milijardi evra ratne odštete od Srbije.\nPo najavama političara iz Hrvatske, ovaj zakon će da posluži i kao povod da se od Srbije traži oko 40 milijardi evra ratne odštete. Iako su Srbi već proglašeni agresorima u Deklaraciji o domovinskom ratu koja je usvojena 2000. godine.\nNovi zakon je od početka bio sporan zbog rečenice „agresiju na Hrvatsku izvršile su Srbija, Crna Gora, JNA i paravojne jedinice iz BiH, uz pomoć velikog broja pripadnika srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj”.\nReakcija javnosti i srpskih predstavnika u Hrvatskoj samo je malo ublažila tu formulaciju i iz korigovanog teksta su izbačene „paravojne jedinice iz BiH”, dok je „veliki broj pripadnika srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj” zamenjen sa „delom srpskog pučanstva u Republici Hrvatskoj”. Zanimljivo je da su troje Srba, iz redova Samostalne demokratske srpske stranke, ipak bili suzdržani kada je ovaj zakon usvojen u parlamentu.\nMilorad Pupovac, lider SDSS koji je pre dva meseca digao priličnu buru i uputio oštre kritike zbog novog zakona, objasnio je kako „biti suzdržan može značiti i biti protiv“.\nNovi zakon je od početka bio sporan zbog rečenice „agresiju na Hrvatsku izvršile su Srbija, Crna Gora, JNA i paravojne jedinice iz BiH, uz pomoć velikog broja pripadnika srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj”. Reakcija javnosti i srpskih predstavnika u Hrvatskoj samo je malo ublažila tu formulaciju i iz korigovanog teksta su izbačene „paravojne jedinice iz BiH”, dok je „veliki broj pripadnika srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj” zamenjen sa „delom srpskog pučanstva u Republici Hrvatskoj”. Zanimljivo je da su troje Srba, iz redova Samostalne demokratske srpske stranke, ipak bili suzdržani kada je ovaj zakon usvojen u parlamentu. Milorad Pupovac, lider SDSS koji je pre dva meseca digao priličnu buru i uputio oštre kritike zbog novog zakona, objasnio je kako „biti suzdržan može značiti i biti protiv“.\nSa druge strane, Milorad Pupovac smatra da ovaj zakon stigmatizuje veći deo Srba u Hrvatskoj, ima negativne političke i pravne konsekvence i dodatno otvara sukobe između Hrvatske, Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore pošto ponovo otvara pitanje o uzrocima i posledicama rata.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je donošenje ovog zakona za Srbe veoma teško.\n– Zamoliću i predstavnike EU da razgovaraju sa Hrvatskom ako uopšte budu želeli bilo koga da čuju. U svakom slučaju, s naše strane postoji dobra volja da stvari rešavamo na najbolji mogući način, dobrosusedskim odnosima – rekao je Vučić.\nIz Crne Gore, koja je takođe označena kao agresor, za sada nema zvaničnih reakcija.\nInače, novi zakon skupo će da košta građane Hrvatske, procenjuje se da će se zbog njega od 2018. do 2025. godine izdvajanja za branitelje povećati za oko 490.000.000 evra.\nŽivot bez plaćanja računa: Energetski nezavisne kuće (FOTO)\nSMEJE IM SE CEO SVET: Crnogorci uputili\nSEKUNDE ODLUČIVALE O ŽIVOTU I SMRTI: Na putu u


27.01.2018 u 23:14\nUstavni sud Španije: Puđdemon mora fizički da prisustvuje\nMADRID – Ustavni sud Španije saopštio je danas da bivši katalonski lider Karles Puđdemon može da položi zakletvu u regionalnom parlamentu i postane lider samo ukoliko je tu fizički prisutan i ako dobije pristanak sudije da prisustvuje, javlja Rojters. Kako agencije prenose, separatisticki katalonski poslanici razmatrali su izglasavanje Puđdemona za regionalnog predsednika bez njegovog povratka u Španiju, ali je ovom odlukom Ustavnog suda Španije ta opcija onemogućena. Puđdemon (55), koji se od oktobra nalazi u Belgiji, jedini je kandidat za predsednika regionalne vlade, a na tu dužnost ga je u ponedeljak predložio novi predsednik katalonskog parlamenta i zagovornik nezavisnosti Katalonije Rože Torent, uprkos njegovom statusu begunca od pravde Španije. Torent je rekao da Puđdemon,\n26.01.2018 u 14:22\nVlada Španije se žali Ustavnom sudu na kandidaturu Puđdemona\nMADRID - Vlada Španije odlučila je da uloži žalbu Ustavnom sudu na odluku novog predsednika katalonskog parlamenta Rođera Torenta da za kandidata za novog lidera Katalonije imenuje bivšeg predsednika tog regiona Karlesa Puđdemona, prenosi Rojters. Katalonski parlament juče je saopštio da će 30. januara glasati o izboru novog regionalnog lidera i da je jedini kandidat za predsednika ovog severoistočnog španskog regiona bude Puđdemon koji se nalazi u egzilu u Belgiji. Rojters je podsetio da se Puđdemon sklonio u Brisel prošlog oktobra, nakon što je smenjen sa vlasti zbog proglašenja nezavisnosti Katalonije od Španije, a njegove pristalice smišljaju načine da se on vrati na funkciju iako mu preti hapšenje. Španska vlada saopštila je ranije juče da je zatražila pravni savet kako bi\n25.01.2018 u 14:35\nŠpanska vlada traži način da spreči izbor Puđdemona\nMADRID - Španska vlada saopštila je danas da je zatražila pravni savet kako bi sprečila izbor bivšeg katalonskog lidera Karlesa Puđdemona, koji je u egzilu u Belgiji, za predsednika te španske pokrajine. Zamenica španskog premijera Soraja Saens de Santamarija rekla je da je vlada zatražila od konsultativnog Državnog saveta mišljenje da li takva vrsta osporavanja može da bude zatražena od Ustavnog suda, prenela je agencija AP. Ako bi odgovor Saveta bio pozitivan, žalba bi istog trenutka bila gotova, rekla je Saens. Katalonski parlament mora da održi prvu rundu glasanja za novog regionalnog lidera najkasnije do 31. januara, navela je agencija Rojters. Puđdemon je pobegao u Brisel prošle godine u oktobru, nakon što je sklonjen s vlasti zbog proglašenja nezavisnosti Katalonije od\n24.01.2018 u 15:01\nFelipe VI: Katalonska pobuna je lekcija svim demokratijama\nMADRID - Španski kralj Felipe VI izjavio je da su nedavni pritisci za postizanje nezavisnosti Katalonije bili napad na demokratski sistem Španije i da oni treba da posluže kao lekcija demokratijama širom sveta kako bi očuvale vladavinu prava i nacionalni suverenitet. Govoreći na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu u Švajcarskoj, kralj je rekao da je ono što se dogodilo u Kataloniji bio „pokušaj podrivanja bazičnih pravila našeg demokratskog sistema”, prenosi AP. Kada je katalonski parlament proglasio nezavisnost u oktobru, Španija je ušla u najgoru političku krizu koju je iskusila u poslednjoj deceniji. Španija je posle toga raspustila regionalnu vladu i parlament i sazvala regionalne izbore u decembru, podseća agencija. (Tanjug)\n24.01.2018 u 14:31\nMadrid: Zaustavićemo Puđdemona da se sastane sa Torentom\nMADRID - Španska vlada saopštila je da će sprečiti katalonskog premijera Karlesa Puđdemona da uđe u prostorije katalonske vlade u Briselu i tako onemogućiti zakazani sastanak sa novim predsednikom katalonskog parlamenta Rožeom Torentom. Španska vlada, pozivajući se na član 155 Ustava u vanrednim situacijama, saopštila je da će da zatraži od privatnog obezbeđenja da spreči Puđdemona da uđe u zgradu, javio je španski list Pais. Španski premijer Marijano Rahoj rekao je da ne vidi ništa loše u toj odluci. Sastanak između Puđdemona i Torenta pomeren je na drugu lokaciju u Briselu. Španija je pojačala mere nadzora da bi sprečila Puđdemona da se krišom vrati u zemlju. Puđdemon je pobegao u Brisel prošle godine u oktobru, nakon što je sklonjen s vlasti zbog proglašenja nezavisnosti\nPuđdemon u Danskoj, Španija ne raspisuje poternicu\nU danu kada je ponovo postao mandatar bivši katalonski premijer napustio je Belgiju, ali njegovo jučerašnje putovanje u Kopenhagen na debatu o Kataloniji nije dovelo do toga da Španija za njim ponovo raspiše međunarodnu poternicu. Kada se saznalo da je Karles Puđdemon prvi put otišao iz Belgije otkako se prošle jeseni tamo sakrio od španskih vlasti, tužilaštvo u Madridu zatražilo je da se ponovo izda nalog za njegovo hapšenje. Vrhovni sud je odbacio zahtev tvrdeći da je putovanje u Dansku bila provokacija svrgnutog predsednika vlade u Barseloni. Shvativši da Belgija neće isporučiti katalonskog lidera, iberijska kraljevina je krajem godine odustala od naloga za njegovo hapšenje. Tužilaštvo je tražilo da se nalog ponovo aktivira, nadajući se da bi Danska pozitivno odgovorila na špansku\n22.01.2018 u 13:47\nPuđdemon ponovo kandidat za predsednika Katalonije\nBARSELONA - Predsednik parlamenta Katalonije Rože Torent predložio je danas Karlesa Pudždemona (55) kao jedinog kandidata za formiranje vlade tog španskog regiona, uprkos njegovom statusu begunca od španske pravde. Kako prenosi AP, Torent je rekao da Puđdemon, koji je i ranije bio na čelu Katalonije, ima dovoljnu podršku za formiranje vlade u parlamentu formiranom na osnovu regionalnih izbora u decembru. O imenovanju Puđdemona, koji je u poslednja tri meseca u inostranstvu, katalonski parlament treba da glasa krajem januara. "Svestan sam njegove lične i pravne situacije, ali on je apsolutno legitiman kandidat za predsednika vlade”, rekao je Torent novinarima. On kaže da je od španskog premijera Marijana Rahoja, koji treba da poveri mandat za sastavljanje vlade u Kataloniji,\n19.01.2018 u 16:38\nMadrid: Puđdemon neće opet biti lider\nMADRID - Smenjeni katalonski lider Karles Puđdemon neće ponovo biti na čelu te španske pokrajine, izjavio je danas portparol španske vlade Inigo Mendes de Vigo, navodeći da će španska vlada nastaviti da direktno upravlja Katalonijom dok god je to neophodno. „On neće biti predsednik”, rekao je Mendez de Vigo, koji je i španski ministar obrazovanja, kulture i sporta u intervjuu za Rojters. Na pitanje da li bi Pudždemon mogao da sprovede svoje planove da bude izabran za predsednika Katalonije, iako je u Briselu, i da odatle vlada Katalonijom, dok španska vlada nastavlja da zvanično upravlja tom najbogatijom pokrajinom, na osnovu člana 155 špankog ustava, Mendes de Vigo je rekao da se „to neće dogoditi”. On je dodao da ukoliko situacija ostane „zaglavljena” kao što je sada, biće novih


Klub iz Humkse prihodovao je skoro osam miliona evra, ali je imao troškove koji su bili 17,8 miliona. To znači da su u 2018. u kojoj nije bilo igranja evropskih takmičenja, niti velikih transfera, a samim tim ni velikog priliva novca, crno-beli bili u minusu skoro deset miliona evra.\nNajveći pojedinačni prihod prošle sezone bio je od transfera Dušana Vlahovića, za koji je Fiorentina uplatila obeštećenje u iznosu 1.958.000 evra.\nLjudi iz Partizana su pre nekoliko nedelja najavili sličan dug, a sada je on samo potvrđen od strane APR i revizorke Danijele Krtinić.\nKoliko je igranje u Evropi važno pokazuje podatak da su crno-beli 2017. godine bili u plusu dva miliona evra. Tada je Partizan igrao grupnu i nokaut fazu Lige Evrope.\nU dokumentu piše da je Partizan zaključio sporazum sa Ministarstvom finansija Republike Srbije o odlaganju plaćanja poreskog duga.\nKlub iz Humske ima mnogo prostora da napreduje u marketingu, pošto je prihod od njega prethodne godine bio svega 17.000 evra. Od Telekoma su crno-beli inkasirali 850.000 evra, od sponzorskog ugovor s "Najkijem" 380 hiljada, dok su od Fiorentine dobili oko dva miliona za Dušana Vlahovića.\nKoliki će dug biti u budućnost dosta zavisi od ovog leta, odnosno kvalifikacija za Ligu Evrope.


Prema podacima iz novog istraživanja, ako ste jutarnji tip osobe, verovatno imate smanjen rizik od toga da patite od duboke depresije.\nIpak, treba imati u vidu da, na primer, ljudi koji su ranoranioci mogu imati druga zdravstvena ili životna ponašanja koja smanjuju rizik od depresije - zdravije se hrane ili redovno vežbaju.\nStudija, objavljena u naučnom časopisu "JAMA Psychiatry", koristi metodu istraživanja pod nazivom Mendelova randomizacija, koja pomaže da se precizno utvrdi uzročno-posledična veza.\nTom metodom istraživači mogu upoređivati velike grupe ljudi na osnovu genetskih varijanti koje su nezavisne od drugih zdravstvenih karakteristika ili karakteristika ponašanja - u ovom slučaju tendencija da budemo ranoranilac ili noćna ptica.\nIstraživači su mogli da prate i "sredinu sna", što je korisna naučna mera nečijih tendencija spavanja. Na primer, jutarnja osoba koja ima naviku da ide u krevet u 22 sata i da se budi se u 6, ima sredinu spavanja od dva sata ujutru.\nOtkrili su da je za svaku nižu "sredinu spavanja" postojao čak 23 odsto niži rizik od obolevanja od velike depresije.\nko je sklon depresiji


Pobednik „Slagalice“ radi na pijaci\nPobednik „Slagalice“ radi na pijaci\nSrđan Stanković (35) iz Požarevca, preko noći je postao slavan u svom gradu, zahvaljujući pobjedi u 78. ciklusu najgledanijeg domaćeg TV kviza „Slagalica“.\nTim povodom, čelnici grada upriličili su za njega svečani prijem, na kojem su mu čestitali i uručili ručni sat.Tada se saznalo da je Srđan studirao na Beogradskoj poslovnoj školi, na odsjeku za finansije, računovodstvo i bankarstvo, a diplomirao na bankarskom osiguranju.\nOvi podaci ne bi bili čudni da je Srđan zaposlen u nekoj banci ili kompaniji. Međutim, umjesto u struci za koju se školovao, on radi kao prodavac ribe na zelenoj pijaci Krug, u centru grada. Srđan ne samo da je među pijačnim prodavcima najobrazovaniji, već sigurno ima i najviši koeficijent inteligencije.“Prošlog oktobra učestvovao sam na testiranju Mense u Požarevcu, i početkom godine dobio rezultat, prema kome mi je količnik inteligencije 156“, kaže Srđan.\n„Slao sam prijave na brojne adrese, ali bez uspeha. Konkurisao sam i za radna mesta za koja se traži srednja škola, ali i to je ostalo bez rezultata“, kaže Srđan, koji radi još od studentskih dana, ne birajući poslove.


Predrasude su samo plod našeg neznanja\nZoran Kovačić, diplomirani defektolog-oligofrenolog održao je predavanje na temu „Bonton ponašanja prema osobama sa invaliditetom“, u prostorijama Udruženja penzionera, u organizaciji Društva za borbu protiv raka, Sombor.\nKovačić se u svom predavanju osvrnuo na trenutni položaj osoba sa invaliditetom, ali i generalno manjinskih grupa u našoj zemlji. On napominje da je veliki problem što osobe sa invaliditetom u našoj zemlji veoma često nemamo prilike da vidimo, a razloge toga objašnjava izuzetno složenom situacijom, pre svega u infrastrukturnom smislu, velikim brojem arhitektonskih barijera koje doprinose teškoćama u svakodnevnom funkcionisanju ove populacije. Naglašavajući značaj prihvaćenosti socijalnog modela ometenosti, Kovačić naglašava potrebu menjanja šire društvene zajednice, koja mora postati inkluzivnija i pristupačnija, kako bi osobe sa invaliditetom u punom kapacitetu mogle da ostvaruju svoje ciljeve. Nadalje, defektolog objašnjava važnost usklađivanja zakonske regulative trenutnoj situaciji u društvu, koja je, po rečima Kovačića, veoma složena, komplikovana i teška kada je populacija o kojoj govori u pitanju. Mediji igraju izuzetno važnu ulogu u destigmatizaciji ove populacije, ali nažalost i u tom segmentu situacija nije baš najbolja, jer smo često svedoci neadekvatnog, pa ponekad i zlonamernog izveštavanja sa događaja koji se tiču osoba sa teškoćama u razvoju.\nNaše ponašanje u neposrednom kontaktu sa osobama sa invaliditetom mora da bude prirodno, te da pokušamo da se ponašamo adekvatno situaciji u kojoj se nalazimo. Pravila poput sedenja kada razgovarate sa osobom koja se kreće pomoću invalidskih kolica, zatim empatičnog odnosa prema eventualnoj pomoći koju bi osoba sa invaliditetom i drugim vrstama teškoća tražila od vas, veoma su bitna u neposrednom odnosu sa ovom populacijom. Međutim, najvažnija stavka našeg ponašanja prema osobama sa invaliditetom jeste upravo prirodnost i neposrednost, jer kako naglašava Kovačić, naše ponašanje mora da bude isto kao kada razgovaramo sa bilo kojom drugom osobom, jer naravno, svaka različitost ne donosi ništa dobro.\nInkluzivno društvo je upravo ono koje se menja, zarad zadovoljavanja svih potreba svakog pojedinca ponaosob.


Obim razmjene RS za 11 mjeseci 4,41 milijarda dolara - Akta.ba\nVrijednost uvoza u ovom periodu bila je nešto više od 2,5 milijardi dolara ili manje za 14,4 odsto.\n02.01.2020. 09:17 / Izvor: Agencije\nRepublika Srpska je za 11 mjeseci prošle godine ostvarila ukupan obim spoljnotrgovinske razmjene sa inostranstvom od 4,41 milijardu dolara, dok je pokrivenost uvoza izvozom bila 76 odsto, podaci su Republičkog zavoda za statistiku.\nVrijednost ostvarenog izvoza za 11 mjeseci prošle godine bila je 1,9 milijardi dolara, ili manje za devet odsto nego u istom periodu 2018. godine.\nRepublika Srpska je za 11 mjeseci prošle godine imala najveći spoljnotrgovinski obim razmjene od 722,3 miliona dolara sa Srbijom, te više od 677 miliona dolara sa Italijom, skoro 410 miliona dolara sa Njemačkom.\nU spoljnotrgovinskom poslovanju sa EU Republika Srpska je za 11 mjeseci prošle godine ostvarila izvoz od 1,4 milijardi dolara, a uvoz od 1,44 milijardi dolara, gdje su vrijednost izvoza manja za 8,7 odsto, a uvoza manje za 1,5 odsto u odnosu na isti period 2018. godine.


vatrogasci policija-banjaluka 04-foto-g-surlan-10\nVatrogasno odeljenje je dojavu o izbijanju požara primilo u 14.49, te je pozvalo u pomoć vatrogasce iz Rogatice, sa Pala i iz Istočnog Novog Sarajeva, prenosi Srpskainfo.\nOn je naveo da su izgoreli kotlovnica, objekat u kojem se nalazi savremena brenta, dio upravne zgrade, pogon za proizvodnju peleta i sušare.\n– Preduzeće zapošljava veliki broj radnika i apelujem da nadležna ministarstva i Vlada Republike Srpske pomognu ovom privrednom društvu, čiji vlasnik neće moći sam da nadoknadi nastalu štetu – izjavio je Bjelica.\nPORODIČNA KUĆA NESTALA U PLAMENU Na zgarištu pronađeni ostaci tela, sumnja se da je u požaru izgorela starica\nOn kaže da će opština Sokolac pomoći u otklanjanju posledica požara u skladu sa svojim mogućnostima, ali da to neće biti dovoljno.\nBjelica je naveo da je obišao objekte preduzeća “Stolarija Podromanija” koje je zahvatio požar, te da se uverio da je vatra stavljena pod kontrolu i da su spašeni dio u kome se obavlja finalna proizvodnja i solarni paneli na objektu.\n“Stolarija Podromanija” je preduzeće koje ima dugu tradiciju u proizvodnji i ugradnji spoljnih i unutrašnjih vrata i prozora, u modernim pogonima i na mašinama vodećih svetskih brendova.\nPožar Sokolac Vatrogasci\n18:39 Sa "Zaljubljenim Šekspirom" na početku, do "Demokratije" na kraju POČEO FESTIVAL "NAŠI DANI" u Srpskom narodnom pozorištu


“Zaratili“ ruski i američki muzeji | SerbianForum\n“Zaratili“ ruski i američki muzeji\nVišedecenijski spor između Rusije i jevrejske grupe "Čabad-Lubavič“ oko prava na posedovanje svetih jevrejskih tekstova, koje su sovjetske vlasti zaplenile 1945. godine, uzdrmao je umetnički svet u SAD i preti da stavi tačku na velike kulturne zajmove SAD i Rusije.\nRusija je početkom godine zamrzla sve pozajmice umetničkih predmeta vodećim američkim institucijama, uključujući i Metropoliten muzej, iz straha da bi umetnički predmeti mogli da budu zaplenjeni jer je Okružni sud u SAD 2010. godine presudio da "Čabad“ polaže pravo na svete tekstove.\nAmeričkim zakonima, predmeti kulture pozajmljeni drugim državama zaštićeni su od potraživanja sve dok su tretirani kao predmeti od "nacionalnog interesa" i "kulturnog značaja", što je slučaj sa velikim izložbama.\nNeki ruski zvaničnici su, međutim, uvereni da je krajnji cilj odluke američkog suda zaplena kulturnog bogatstva Rusije.\n,,Znamo šta se dešava u takvim slučajevima: državna imovina - avioni, brodovi, slike - biva zaplenjena", rekao je direktor ruskog muzeja Ermitaž Mihail Borisovič Pjotrovski.\n,,Kao posledicu toga, ruska vlada neće izdavati dozvole za izložbe u SAD", dodao je on.\nRuski zvaničnici smatraju i da "Čabad" nema prava na kolekciju i da o celom slučaju treba da odlučuju ruski sudovi, pošto je reč o ruskom kulturnom nasleđu.\n"Čabadovi" advokati sa druge strane tvrde da grupa ne namerava da traži zaplenu ruske kulturne imovine.\n,,'Čabad' neće tražiti od suda da zapleni bilo koji predmet od kulturnog značaja koji je zaštićen federalnim zakonom i koji je Ruska federacija pozajmila američkim muzejima", rekao je advokat Set Gerber.\n"Čabad“ je hasidski ortodoksni jevrejski pokret koji decenijama pokušava da povrati na hiljade religijskih knjiga, rukopisa i dokumenata poznatih kao „Kolekcija Šnirson“ koja se nalazi u ruskim riznicama.\nKolekciju su od 1772. godine prikupljali lideri pokreta i u njoj se nalaze suštinska učenja i tradicije pokreta.\nSastoji se iz dva dela - "Biblioteke" koju su Boljševici zaplenili 1917. godine i "Arhive“ za koju stručnjaci tvrde da je dva puta kradena - jednom nacisti 1939. godine, a potom Crvena armija 1945. godine kada je odneta kao "trofej“ u Sovjetski savez.\nZbog odluke ruskih vlasti da zaustave pozajmice američkim muzejima nekoliko izložbi je odloženo ili otkazano, a mnoge su prekinute ranije.\nMetropolitan muzej i druge vodeće institucije sada razmatraju mogućnost prestanka slanja svojih umetničkih dela u Rusiju.


Dodik poslije susreta sa Vučićem: Udar na `Dejton` značiće da je Srpska izvan BiH - Sve o Srpskoj\nZAJEDNO ĆE 29. JANUARA POSJETITI DRVAR I MRKONJIĆ GRAD\nMilorad DODIK: Republika Srpska nema namjeru da razgovara o bilo čemu osim o povratku na izvorni Dejtonski sporazum i ustavne nadležnosti\nAleksandar VUČIĆ: Za Srbiju je naročito važan stav našeg naroda u Republici Srpskoj i Srbija će slediti stav srpskog naroda u RS i BiH. Nijedan od tri naroda u BiH ne može da nameće odluku o promeni Dejtonskog sporazuma, niti bilo ko sa strane može da utiče na Dejtonski sporazum bez saglasnosti sva tri naroda koji žive u BiH\n„Zajednička je obaveza – i Dodikova, i moja, a i Željke Cvijanović, Radovana Viškovića, Zorana Tegeltije i Ane Brnabić – da uradimo sve da pomognemo našem narodu u FBiH koji je veoma siromašan“, naglasio je predsjednik Srbije\nSRPSKI član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas da će bilo kakva priča o promjeni Dejtonskog mirovnog sporazuma predstavljati smrtnu presudu BiH i da bi to značilo da Republika Srpska više nije u BiH.\n– Republika Srpska nema namjeru da razgovara o bilo čemu osim o povratku na izvorni Dejtonski sporazum i ustavne nadležnosti – rekao je Dodik na konferenciji za novinare u Beogradu nakon sastanka sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nNapomenuo je da je međunarodna zajednica devastirala Dejtonski mirovni sporazum.\n– Srbija je garant Dejtonskog sporazuma, ali je ona odstranjena iz važnog tijela kao što je Savjet za sprovođenje mira (PIK), u kojem su neke druge zemlje. A PIK je zajedno sa visokim predstavnikom deklasirao Dejtonski sporazum i on je urušen – naglasio je Dodik.\nDodao je da će srpski predstavnici u institucijama BiH raditi na tome da problem u vezi sa granicom između Bih i Srbije bude riješen što prije.\n– BiH ima probleme u vezi sa definisanjem granice i srpski predstavnici u institucijama BiH stoje na stanovištu da je zahtjev Srbije opravdan – rekao je Dodik.\nVučić je istakao da je nasušna potreba srpskog naroda očuvanje mira i političke stabilnosti. Dodao je da su on i Dodik dogovorili da se uradi sve što je u njihovoj moći da se u potpunosti očuvaju politička stabilnost i mir.\nVučić je naglasio da je Dejtonski mirovni sporazum od istorijskog značaja, jer je to bilo jedino moguće rješenje u kome su svi gubili i svi pomalo dobijali i jedino takav sporazum mogao je da očuva mir na teritoriji BiH.\nDodao je da je u razgovoru sa Dodikom istakao da će Srbija prihvatiti svaku odluku o Dejtonskom sporazumu kojoj se saglase sva tri naroda u BiH.\n– Za Srbiju je naročito važan stav našeg naroda u Republici Srpskoj i Srbija će slediti stav srpskog naroda u RS i BiH. Nijedan od tri naroda u BiH ne može da nameće odluku o promeni Dejtonskog sporazuma, niti bilo ko sa strane može da utiče na Dejtonski sporazum bez saglasnosti sva tri naroda koji žive u BiH – zaključio je Vučić.\nPredsednik Srbije je prenio da se razgovaralo i o položaju Srba u regionu i da su on i Dodik podržali zalaganje Srpske pravoslavne crkve za očuvanje srpskih svetinja u Crnoj Gori.\nVučić je najavio da će 29. januara posjetiti opštinu Drvar u FBiH, povodom otvaranja pogona tekstilne industrije, kompanije „Jumko“, kao i Mrkonjić grad u Republici Srpskoj.\nIstakao je da će u Drvaru i Komercijalna banka otvoriti svoju poslovnicu.\n– Obećano smo ispunili i ti ljudi će imati nešto lakši život – rekao je Vučić.\nNaveo je da je zahvalan zbog otvaranja fabrike u Drvaru, jer u FBiH, kaže, živi srpski narod, koji je veoma siromašan.\n– Zajednička je obaveza – i Dodikova, i moja, Željke Cvijanović, Radovana Viškovića, Zorana Tegeltije i Ane Brnabić – da uradimo sve i da našim ljudima pomognemo – rekao je Vučić.\nNajavio je da će posetiti Mrkonjić Grad da bi se vidjelo šta još može da se uradi i pomogne građanima u tom dijelu Srpske.\nIstakao je da su on i Dodik razgovarali o saradnji Srbije i RS, te o sprovođenju u djelo zajedničkih planova.\n– Srbija i BiH imaju dobre uslove za dalje unapređenje trgovinske razmene i još mnogo toga možemo zajednički da uradimo, a infrastrukturni projekti su od suštinskog značaja i tu dubinsku saradnju niko više ne može da spreči i zaustavi – rekao je Vučić.\nPodsetio je da uskoro slijedi ratifikacija kreditnog aranžmana sa Turskom u vezi sa izgradnjom autoputa Beograd–Sarajevo.\n– Krećemo u fizički rad na deonici Kuzmin–Rača, a pošto Srbija gradi most prema RS i BiH, spremni smo da vidimo kako da pomognemo partnerima iz RS i BiH da se gradi put do Bijeljine – rekao je Vučić.\n– Činimo sve da u narednih pet godina bude završen auto-put od Doboja do Rače, čime će Srpska biti povezana sa Beogradom – istakao je Dodik.\nOn je zahvalio Vučiću za podršku srpskom narodu u Drvaru, navodeći da će u pogonu preduzeća „Jumko“ biti zaposleno oko 100 radnika.\nDodik je izrazio očekivanje i da će za godinu i po biti stavljen u funkciju most „Bratoljub“ u Bratuncu jer su otklonjeni zastoji na nivou BiH.\n(Srna – Tanjug)\nTagoviAleksandar Vučić Dejton Dejtonski sporazum Milorad Dodik Srbija


Press Online :: Hronika :: DARKO ŠARIĆ IZNEO ODBRANU Nova presuda za šverc kokaina 10. decembra\nŠarić je, obraćajući se sudskom veću, rekao da mora da "ukaže na ključne stvari rekavši da su svedoci saradnici direktno lagali pred sudom".\nŠarić se osvrnuo na ispitivanja koja je tokom ovog procesa vodio sa svedocima saradnicima Draganom Adamovicem, Draškom Vukovićem i Nebojšom Joksovićem u sudnici Specijalnog suda.\nŠarićevi advokati su ranije molbu sudu da njihovog branjenika oslobodi, jer, kako tvrde, nema dokaza da je on organizovao kriminalnu grupu koja je krijumčarila kokain prekookeanskim brodovima iz Urugavaja, Brazila i Argentine.\nTužilaštvo za organizovani kriminal je sa druge strane, zatražilo od suda da Šarića osudi na maksimalnu zakonom predviđenu kaznu zatvora kao organizatora kriminalne grupe.\nZa trojicu svedoka saradnika tužilaštvo je predložilo kazne manje od godinu dana, dok je za ostalog 21 optuženog tužilaštvo u završnim rečima predložilo maksimalne kazne za krivična dela "udruživanje radi vršenja krivičnih dela" i "neovlaćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga".\nŠarić se tereti za organizovanje šverca ukupno 5,7 tona kokaina iz Latinske Amerike u Evropu, a pored njega optuena su još 24 okrivljena, od kojih su njih osmorica u bekstvu.\nŠarićevoj grupi je ponavljeno suđenje po jedinstvenoj optužnici spojenoj od ranijih šest optužnica, kojom se terete za verc vie od 5,7 tona kokaina iz Urugvaja, Brazila i Argentine u zapadnu Evropu tokom 2008. i 2009. godine.\nPrema optužnici, članovi Šarićeve organizovane kriminalne grupe međusobno su komunicirali preko SMS poruka i ifrovanih telefonskih brojeva, mada su im policija i domaće i strane tajne službe ušle u trag, pa je prvo hapšenje ove grupe usledilo u Urugvaju 15. oktobra 2009. godine i istovremeno u Srbiji u akciji Balkanski ratnik.


Republička izborna komisija postaje korisnik Državnog data centra\nDirektor Kancelarije za IT i eUpravu dr Mihailo Jovanović i predsednik Republičke izborne komisije Vladimir Dimitrijević danas su potpisali Sporazum o korišćenju usluga državnih data centara, čime RIK postaje još jedan korisnik Državnog data centra u Kragujevcu.\n„Izgradnjom Državnog data centra u Kragujevcu dobili smo najbezbednije mesto za skladištenje i čuvanje podataka. Državni data centar predstavlja centralno mesto u kome se smešta ključna informaciono-komunikaciona infrastruktura i oprema državnih organa Republike Srbije, koji je po tehničkim i bezbednosnim standardima jedan od najsavremenijih u regionu i veoma mi je drago što je Republička izborna komisija smestila svoju opremu i podatke na čuvanje kod nas“, izjavio je Jovanović.\nOn je dodao da očekuje da svi državni organi svoje podatke smeste u Državni data centar do kraja 2022. godine, koji je posebno projektovan i izgrađen za tu namenu, a centralizacijom državne infrastrukture doprinosimo i racionalizaciji budžeta – kako po pitanju korišćenja postojećeg državnog hardvera i softvera, tako i po pitanju budućih investicija.\nPodsetimo, Državni data centar u Kragujevcu se nalazi na parceli od 4ha i predstavlja kompleks od 2 objekta od ukupno oko 14.000m2 sa predviđenom instalisanom snagom u punom kapacitetu od 14MW i kapacitetom od 1080 REK ormana, koji se izvodi u 3 faze.


Šta dogovor dveju Koreja donosi Rusiji, a šta SAD - 27.04.2018, Sputnik Srbija\nUživo: Đere počeo brejkom protiv Medvedeva, Aleksandra gubi od Ruskinje\nVest da su Severna i Južna Koreja objavile kraj primirja, koje traje od 1953. godine, sa ciljem da ga pretvore u trajni u mirovni sporazum, predstavnik Kremlja... 27.04.2018, Sputnik Srbija\n© SputnikSeverna i Južna Koreja\nVest da su Severna i Južna Koreja objavile kraj primirja, koje traje od 1953. godine, sa ciljem da ga pretvore u trajni u mirovni sporazum, predstavnik Kremlja Dmitrij Peskov je ocenio kao „veoma pozitivnu“ i istakao da je predsednik Rusije Vladimir Putin više puta naglasio da je rešavanje krize na Korejskom poluostrvu od životne važnosti.\n„Korejski narod je jedan, i ne treba da ratuje“, izjavio je severnokorejski predsednik Kim Džong Un, nakon što je danas postignut istorijski dogovor o denuklearizaciji Korejskog poluostrva.\nKomentarišući ovaj istorijski događaj, profesor Sanktpeterburškog državnog univerziteta i direktor Instituta „Ho Ši Min“ Vladimir Kolotov za Sputnjik naglašava da bi svakako trebalo pozdraviti napore dva korejska lidera u vezi sa denuklearizacijom Korejskog poluostrva i transformacijom ovog područja u zonu mira i bezbednosti.\nIstorijski zaokret: Ovaj snimak bi do pre neki dan bio naučna fantastika\n„Najvažnije je to što su se dogovorili da prekinu neprijateljstva i da ustanove direktne veze u vojnom resoru kako bi se izbegli nepotrebni incidenti ili nerazumevanja kojih je bilo u prošlosti. Takođe, postignut je dogovor da se radi na prekidu različitih oblika konfrontacija, da se radi na spajanju porodica i zajedničkim ekonomskim projektima, poput pomenute transkorejske železnice. Veoma pozitivan korak je i to što će se smanjiti davanja za vojsku, jer oružje neće više uperivati jedni protiv drugih. Sve ovo bi trebalo da dovede do jačanja bezbednosti u celoj severoistočnoj Aziji“, objašnjava Kolotov.\nNaš sagovornik objašnjava da postignuti sporazum u potpunosti odgovara nacionalnim interesima Rusije, tim pre što je južnokorejski lider pozvao da se radi na izgradnji transkorejske železnice, što je takođe korisno i za Rusiju. Kolotov dodaje da bi sve zdrave snage u savremenom svetu trebalo da podrže napore Koreja u prekidu međusobnog neprijateljskog delovanja.\nPošto se u dokumentu još navodi da će se „Severna Koreja, Južna Koreja i SAD zalagati za održavanje trostranog ili četvorostranog samita sa ciljem uspostavljanja sistema čvrstog mira“, Vladimir Terehov, stručnjak za probleme Azijsko-pacifičkog regiona, za Sputnjik kaže da je time izvesno ko od „zakulisnih igrača“ gura dve Koreje u međusobni zagrljaj.\n„Nije isključeno da je stabilizacija situacije na Korejskom poluostrvu zapravo jedan od koraka za povlačenje SAD, što bi u celini odgovaralo značajnom delu američkog establišmenta, ali će tu mnogo zavisiti od opšteg stanja u američko-kineskim odnosima“, smatra naš sagovornik.\nTerehov dodaje da ne bi trebalo ispustiti iz vida da su SAD već nekoliko decenija važan bezbednosni instrument Južne Koreje, koja se praktično više od 60 godina nalazi pod nuklearnim kišobranom SAD.\n„Seul se, bez obzira na pozitivne tonove, ne bi obradovao ako bi sad odjednom, preko noći, američke snage jednostavno otišle. Zato bi trebalo imati svest o tome da ispred dveju Koreja sada stoji dugotrajan proces. Obim pregovora prevazilazi očekivanja SAD, jer je Vašington zainteresovan samo za raketni program Severne Koreje, dok lideri Severne i Južne Koreje, Kim Džong Un i Mun Džae In, imaju želju da ubuduće razmotre daleko širi krug pitanja i problema“, objašnjava Terehov.\nMeđutim, zvanična Moskva je svesna ukupne važnosti uspeha svih budućih pregovora. „Proces rešavanja treba da bude zasnovan isključivo na direktnim razgovorima dveju strana. Činjenica da je takav kontakt danas ostvaren izaziva zadovoljstvo“, prokomentarisao je Peskov važnost sastanka Kim Džong Una i predsednika SAD Donalda Trampa u kontekstu sastanka lidera Severne i Južne Koreje.\nPeskov je dodao da Moskva pozdravlja sastanke koji mogu da dovedu do smanjenja napetosti na poluostrvu i da omoguće dalji napredak u rešavanju krize, a Ministarstvo inostranih poslova Rusije je saopštilo da je spremno da pomogne u uspostavljanju saradnje Severa i Juga putem razvoja trilateralne kooperacije u oblasti železnica, energije, gasa i u drugim oblastima.\nSaopšteno je da će predsednik Južne Koreje posetiti Pjongjang na jesen, a još jedan sagovornik Sputnjika, Aleksandar Voroncov, šef odeljenja za proučavanje Koreje i Mongolije sa Instituta za orijentalistiku Ruske akademije nauka, smatra da je ovo značajno približavanje stavova dveju Koreja sada moguće pre svega zato što vladajuća partija u Južnoj Koreji podržava dijalog i saradnju sa Severom.\n21 April 2018, 07:00\n„Od početka godine smo svedoci veoma pozitivne dinamike međukorejskog dijaloga, i nadajmo se da će se ovaj trend nastaviti. Mada, se ne sme zanemariti da je Južna Koreja, što se ovog pitanja tiče, prilično podeljena, i da ima mnogo onih koji ne podržavaju približavanje stavova Severa i Juga“, upozorava Voroncov.\nRuski stručnjak podseća da je ovo treći samit lidera dveju Koreja, nakon onih održanih 2000. i 2007. godine, a tokom višedecenijske podele poluostrva na Sever i Jug.\n„Znamo da je istorija dveju Koreja uglavnom bila puna različitih konfrontacija i nerazumevanja. Lider Južne Koreje Mun Džae In ima priliku, odnosno dovoljno vremena da sprovede ono što se bude dogovorio sa Kim Džong Unom. Nadajmo se da će rezultati samita zaista otvoriti potpuno novo poglavlje u odnosima dveju Koreja“, oprezan je Voroncov.


Hala A beogradskog Sajma će i ove godine okupiti najprestižnija imena iz oblasti građevinarstva\nPod sloganom „Pomeramo granice“ u periodu od 12. do 16. aprila 2011. održaće se međunarodni sajam građevinarstva u Beogradu – SEEBBE.\nIako je kriza u građevini i dalje primetna, očekuje se da će ovogodišnji sajam okupiti veći broj izlagača nego prethodne godine. Kako je 2011. godina proglašena godinom energetske efikasnosti, stručni, prateći program sajma će i ove godine biti posvećen toj temi i biće podržan od Agencije za energetsku efikasnost.\nCena zakupa zatvorenog neobrađenog izložbenog prostora košta 5.800 dinara po metru kvadratnom dok je obavezna izlagačka upisnina 14.500 dinara.\nPojedinačna ulaznica za posetioce iznosiće 500 dinara dok će propusnica (narukvica) za sve vreme trajanja sajma, koja važi od 11h, koštati 900 dinara. Ukoliko dolazite grupno, cena ulaznice po osobi je 350 dinara. Kao i do sada, članovi Inženjerske komore Srbije neće plaćati ulaz.\n#cena #sajam gradjevinarstva #sajam gradjevine #SEEBBE #ulaznice\nPosle renoviranja, fontana Di Trevi lepša nego ikad\nPogledajte kako će izgledati rekonstuisana biblioteka u Vršcu\nNEsto sumnjam da ce biti veci od proslogodisnjeg. Stanogradnja je stala!


Londonska berza (LSE) je dogovorila kupovinu provajdera finansijskih informacija, kompanije “Refinitiv”, sporazumom vrednim 27 milijardi dolara.\nCilj Londonske berze je da proširi ponudu trgovanja u raznim regionima i valutama i da se pozicionira kao konkurent Blumbergu.\nDogovor koji će biti predmet odobrenja regulatora i akcionara LSE, transformisaće Londonsku berzu u glavnog distributera, kao i autora podataka sa finansijskih tržišta.\n"Ova transakcija je odlučujući trenutak za LSE u smislu njenog strateškog značaja", naveo je predsednik ove berze Don Robert u saopštenju, kojim je potvrdio dogovor koji će LSE-u pomoći da svoje poslovanje, pored trgovanja akcijama i finansijskim derivatima, proširi i na valute preuzimanjem FXALL i odgovarajućih platformi Refinitiva.\n"Sve veći broj naših klijenata želi da trguje širom raznih regiona i različitim valutama", rekao je glavni izvršni direktor LSE Dejvid Švimer u telefonskoj izjavi za novinare nakon dogovora, koji dolazi deset meseci nakon što je jedan konzorcijum, pod vođstvom investicionog fonda Blekstoun, otkupio deo “Refinitiv”-a od Tomson Rojtersa.\nPrema sporazumu, akcionari “Refinitiv”-a će na kraju imati oko 37 odsto udela u LSE-u, ali manje od 30 procenata ukupnih glasačkih prava, prenosi B92.\nAkcije LSE-a porasle su za više od 6,0 odsto na rekordnih 7,152 penija, nakon što je saopšteno da je berza povećala ukupne prihode u prvoj polovini godine za 8,0 odsto na 1,1 milijardu funti (1,33 milijarde dolara) i posle potvrde o kupovini “Refinitiv”-a, koja je prvobitno najavljena prošle nedelje.


KONTIĆ MENJAO STANOVE I PROMENIO LIČNI OPIS: Evo kako je nasilnik iz Novog Sada izbegavao hapšenje | Novosti.RS\nDok nije uhapšen, promenio je nekoliko stanova u Podgorici i promenio lični opis da bi pobegao policiji.\n- Saglasio se da po skraćenoj proceduri bude izručen Srbiji, a sudija za prethodni postupak mu je odredio ekstradicioni pritvor do 30 dana. Namera mu je da u Srbiji iznese sve činjenice i dokaže da kvalifikacija krivičnog dela ni u kom slučaju ne može biti pokušaj ubistva, kako tvrdi Više tužilaštvo u Novom Sadu, već mnogo blaže. Rekao je i da je spreman da peške krene u Srbiju, na šta mu je sudija odgovorio da ne može - rekao je podgorički advokat Damir Lekić, Kontićev branilac, i dodao da je odbrana bila drugačijeg stava, na kojem je instistirao Kontić.\nPrema rečima advokata, za nekih 30 do 60 dana Kontić bi trebalo da bude izručen Srbiji. Prvo Ministrastvo pravde Srbije treba da dostavi neophodna dokumenta za ekstradiciju, krivično vanraspravno veće odlučuje o uslovima za izručenje, i na kraju treba da ga odobri ministar pravde Crne Gore - objasnio je advokat Lekić.\n"TI PRLJAVI SRBINE" Čečen maltretirao srpskog dečaka u Beču, sada ga je stigla kazna - islamski "čuvari morala" na udaru\n13. 10. 2020. u 19:59\nSMRT UŽIVO: Opasan trend među mladima u Srbiji koji odnosi živote\n13. 10. 2020. u 21:51\nČetiri nedelje od momenta kada je za njim raspisana međunarodna poternica, Kontić je uhapšen u nedelju uveče, u 17.50 sati u iznajmljenom stanu u podgoričkom naselju Zabjelo.\nU glavnom gradu Crne Gore nekoliko puta je menjao stanove, što je policiji predstavljalo poteškoće u njegovom lociranju i privođenju. Pored toga što je menjao "štekove", problem je predstavljalo i to što je pustio bradu i delimično izmenio lični opis. Uprkos svemu tome, policija ga je u nedelju našla i uhapsila.\nKontić, koji ima i crnogorsko i srpsko državljanstvo, tereti se da je pokušao da ubije Miljana M, u brutalnom napadu ga je teško povredio - prelom glavice žbične kosti, višestruke oguljotine i poderotine po glavi.\nNekoliko sati posle prebijanja u Jevrejskoj ulici 24. avgusta, Miljan M. je otišao u KCV gde mu je ukazana lekarska pomoć i pušten je na kućno lečenje. Kako u to vreme nije bila raspisana nikakva potraga za Kontićem, ni policiju ni tužilaštvo ni sud nije zanimalo njegovo kretanje, on je bez ikakvih problema napustio Srbije, a posle nekoliko dana, takođe bez ikakvih problema na granici - zadržavanja, vratio se u drugu domovinu.\nNekoliko dana po dolasku u Srbiju, 8. septembra je bio u Osnovnom javnom tužilaštvu u Novom Sadu potpisao je oportunitet u drugom postupku, što je potvrđeno iz ovog tužilaštva, uz napomenu da u to vreme za njim nije bila raspisana potraga. Kontićevi nesmetani prelasci granice potvrđuje da se danima posle incidenta u Jevrejskoj ulici za njim nije tragalo i mogao je da se kreće slobodno, da izlazi iz Srbije i vraća se.\nSnimak brutalnog prebijanja Miljana M. osvanuo je u javnosti 11. septembra uveče. Javnost je bila zgrožena snimcima brutalnog nasilja kada je tada još neidentifikovani počinilac tukao onesvešćenog momka. Kako se na snimku vidi, prolaznici i obezbeđenje su pokušali da ga odvoje od žrtve, ali bezuspešno. Haos je nastao kasnije, kada je napadač okrenuo isprebijanog muškarca na stomak i lomio mu ruke. Uzrok brutalnog premlaćivanja do danas nije otkriven javnosti. Dan posle objavljivanja snimka obelodanjen je identitet batinaša - Ivan Kontić, da nije u Srbiji i da je verovatno u Crnoj Gori. Sumnja da se ovaj diplomirani pravnik krije u državi u kojoj je rođen, i čiji dres je nosio dok se bavio džudom, u nedelju su se i potvrdile.\nMinistar policije Stefanović juče je izrazio nadu da će Kontić stići u Srbiju i da će mu se ovde suditi. Stefanović je dodao da je "sada sve u rukama pravosuđa".\nIvan Kontić hapšenje prebijanje Novi Sad Podgorica Damir Lekić Miljan M\nPOVODOM hapšenja Ivana Kontića, za koga se sumnja da je u avgustu brutalno pretukao jednog mladića u Novom Sadu, nanevši mu teške povrede na svirep način, oglasila se crnogorska policija.\nZA kontićem je bila raspisana i međunarodna poternica.\nIZMAKLO IM 200 MILIONA €: Nisu uplatili tiket\nMOMAK i devojka iz Velike Britanije propustili šansu su da uzmu oko 200 miliona evra na Juromilions džekpotu, pošto su izašli brojevi koje redovno uplaćuju, ali ovog puta nisu uplatili dobitni tiket jer na platnoj kartici devojke nije bilo dovoljno sredstava.\nKAMERE pomoću kojih je moguće prepoznati registarske tablice i, uz korišćenje softvera u policijskim kolima, utvrditi koje su nevažeće, ugrađene su zasad u 50 patrolnih vozila.\nMINISTAR finansija Siniša Mali danas je rekao da Republika Srbija beleži odlične rezultate po pitanju ekonomije, što potvrđuju i podaci o stopi rasta u prošloj godini i ponovio da je naša zemlja zabeležila najbolje rezultate Evorpi, što je potvrdio i Republički zavod za statistiku.\n11:42 OBAVEŠTENJE GRAĐANIMA VOŽDOVCA: Prevaranti nude vaučere za Vrnjačku Banju\n11:39 PREDSEDNIK VUČIĆ: Ne mislim da je Srbija blizu vanrednog stanja\n11:39 "STRANI MEDIJI SU NAD NOVAKOM IZVŠRILI TEKSAŠKI MASAKR": Ivanišević brutalnim rečima stao u Novakovu odbranu\nSVETSKI mediji ne prestaju da prozivaju Novaka Đokovića. Ipak, Srbin sve te prepreke, baš kao i one na terenu uspešno preskače.\n11:34 IZMAKLO IM 200 MILIONA €: Nisu uplatili tiket\n11:34 "KRETALA SAM SE ZARAŽENA": Emina Jahović otkrila kako je saznala da ima koronu


Jeftini letovi iz Srbije za Palestinu - Avionske karte Srbija Palestina - eSky.ba\nLetovi iz Srbije za Palestinu\nPretražite letove iz Srbije za Palestinu\nProvjerite najbolje ponude letova iz Srbije za Palestinu\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije za Palestinu na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije za Palestinu?\n✔ Ako rezerviram let iz Srbije za Palestinu, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije za Palestinu?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Srbije za Palestinu uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Tiket dana (četvrtak, 06.08.2020) – Kladjenje.rs\nHomeTiket danaTiket dana (četvrtak, 06.08.2020)\n6 Avgusta, 2020 Peca Tiket dana 0\nEvropske utakmice, kao i mečevi kupova i prvenstava u Skandinaviji, glavna su ponuda ovog četvrtka. Ovo je predlog našeg tiketa.\nVulverhempton – Olimpijakos – 1 @ 1.75 u Meridianbet\nNa volšeban način su ”vukovi” ostali bez Evrope u Premijer ligi. U jednom trenutku su bili ozbiljan kandidat i za plasman u Ligu šampiona, a na kraju su bili tek sedmi i, pošto je Arsenal pobedio u FA kupu Čelsi, ostali i bez kvalifikacija za Ligu Evrope. Prava šteta, pogotovo jer su još u igri, kada je ovo takmičenje u pitanju za ovu sezonu. U prvom meču u Pireju rezultat je bio 1:1. Takav ishod daje veće šanse ”vukovima”, ali podsetimo, Olimpijakos je već izbacio jednog engleskog predstavnika, ekipu Arsenala, i to posle poraza na svom terenu u prvom meču. Dakle, Vulverhemptonu nije ostalo ništa drugo nego da pokušaju da osvoje Ligu Evrope i tako odu u još jednu evropsku avanturu, i to direktno u grupnu fazu Lige šampiona. Neko bi rekao da je to gotovo nemoguće, ali tim Nuna Espirita Santa može da pobedi svaku ekipu u jednom meču. Očekujemo da ”vukovi” pobede Grke, a onda će ih u četvrtfinalu čekati Roma ili Sevilja, baš teško, ali ko zna. Naš predlog je jedinica, a koeficijent u kladionici Meridianbet za trijumf Vulverhemptona iznosi 1.75.\nLucern – Jang Bojs – GG @ 1.72 u Bet365\nNije još vreme za slavlje u timu ”mladih momaka” iz Berna, pošto ih očekuje još jedan meč u aktuelnoj sezoni. Posle osvojene treće uzastopne titule u Švajcarskoj, ovaj tim želi i plasman u polufinale domaćeg Kupa, da bi na početku nove sezone mogao i do duple krune. Jang Bojsi će uskoro saznati i ime prvog rivala u kvalifikacijama za Ligu šampion a, od koje ih je prošlog leta rastavila Crvena zvezda. U poslednjem kolu Jang Bojs je pobedio Sent Galen, i mada meč nije imao takmičerski značaj, pokazali su svom najvećem rivalu u ovoj sezoni ko je gazda u državi podno Alpa. Što se Lucerna tiče, oni su prvenstvo okončali na šestom mestu, ali nisu izborili plasman u Evropu, što su stidljivo najavljivali prethodnog leta. Na kraju im je nedostajala jedna pobeda, dakle tri boda, a u poslednjem kolu su remizirali bez golova sa Bazelom u gostima. Čak i da su slavili, isto ne bi bili na mestu koje vodi u kvalifikacije za LIgu Evrope. U četiri međusobne utakmice ova dva rivala u prošlom prvenstvu, dve je dobio šampion, jednu Lucern, a jednom je bilo nerešeno. Jang Bojs nije uspeo da slavi u Lucernu, pa će i sada to teško učiniti. Zato je naš predlog igra gol-gol, za koju se u kladionici Bet365 dobija kvota 1.72.\nSoligorsk – Dinamo Brest – 1 @ 1.63 u 1xbet\nDa li je ovo ta sezona u kojoj će Šahtjor iz Soligorska podiši šampionski pehar u Belorusiji? Kada je to uspelo prošle godine Dinamu iz Bresta, zašto ne bi njima, koji su već godinama tu negde oko vrha. BATE Borisov više nije tako neprikosnoven u ovoj zemlji i to je najbolje demonstrirao Dinamo iz Bresat u prethodnoj sezoni. Odigrano je već 20 kola, a tim iz Soligorska se nalazi na čelu tabele, sa tri boda više od ekipe iz Borisova. U igru se uključio i Neman iz Grodna, koji takođe ima tri boda manje od Šahtjora, ali i meč manje odigran, pa bi BATE lako mogao da bude tek treći. Dakle, još samo deset utakmica, pa će Šahtjor morati da povede računa o svakoj. Mada im sada u goste dolazi šampion, apsolutni su favoriti. Dinamo nije onaj od prošle godine i trenutno je na 7. mestu, doduše sa dve utakmice manje. Uskoro ih očekuju i kvalifikacije za Ligu šampiona i verujemo da neće mnogo pažnje posvećivati prvenstvu, pošto su im šanse za neki bolji plasman samo teoretske. Predlog je jedinica, a koeficijent za pobedu Soligorska u kladionici 1xbet iznosi 1.63.\nUkupna kvota na tiketu za četvrtak u kladionici 1xbet iznosi 4.91.\nOsvoji bonus u Meridianu i kladi se na mečeve osmine finala Lige Evrpe


Led Zeppelin na sudu zbog pesme "Stairway to Heaven"\nGitarski rif iz pesme „Stairway to Heaven“, koji je rok grupa „Led Zeppelin“ navodno ukrala pre 45 godina od drugog benda nije jedinstven, izjavio je advokat pevača Zeppelina Roberta Planta i gitariste Džimija Pejdža.\nMuzički pečat britanske grupe „Led Zeppelin“, pesma „Stairway to Heaven“ smatra se jednom od najprepoznatljivijih pesama u istoriji rok muzike.\n„Niko ne poseduje zajedničke muzičke elemente,“ rekao je branilac Piter Anderson tokom uvodnog obraćanja na suđenju za povredu autorskih prava na sudu u Los Anđelesu, prenosi Rojters.\nPrema optužbi, britanski bend je ukrao prve akorde pesme „Stairway to Heaven“ iz instrumentala „Taurus“ iz 1967. godine koji izvodi američka grupa „Spirit“.\nOvaj slučaj plagijata, usledio je samo godinu dana nakon što su Robin Tik i Farel Vilijams zbog plagiranja Marvina Geja u njihovom hitu „Blurred Lines“, odukom suda, morali da isplate odštetu od 7,4 miliona dolara.\nU slučaju grupe „Led Zeppelin“, prema rečima Majkla Skidmora, koji je pokrenuo tužbu kao poverenik kompozitora grupe „Spirit“, Pejdž je možda bio inspirisan da napiše „Stariway to heaven“ pošto je tokom zajedničke turneje dveju grupa tokom 1968. i 1969. čuo izvođenje pesme „Taurus.“\nAmerički sudija Geri Klausner izjavio je u aprilu da će sud pokušati da utvrdi „suštinsku“ sličnost u prva dva minuta obe sporne pesme, kako bi se utvrdilo da li su Plant i Pejdž odgovorni za povredu autorskih prava.


Gojković i Izetbegović: Prioritet mir i stabilnost regiona - Nova Borba\nGojković i Izetbegović: Prioritet mir i stabilnost regiona\nGojković, koja boravi u prvoj poseti nakon što je ponovo izabrana za presednicu parlamenta, odvojeno se sastala sa Izetbegovićem i predsedavajućim Saveta ministara Denisom Zvizdićem\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković poručila je danas u razgovoru sa zvaničnicima Bosne i Hercegovine da je ta zemlja jedan od najznačajnijih političkih i ekonomskih partnera Srbije u regionu, te da je EU zajednički prioritet dve države.\nPredsedavajući Predsedništva BiH Bakir Izetbegović poručio je da odnosi dve države idu u pozitivnom smeru, da ima prostora za njihovo unapređenje, jer, kako je istakao, "mir i stabilnost dugujemo našim građanima".\nGojković, koja boravi u prvoj poseti nakon što je ponovo izabrana za presednicu parlamenta, odvojeno se sastala sa Izetbegovićem i predsedavajućim Saveta ministara Denisom Zvizdićem.\nIstakla je da su Srbija i parlament spremni na dalje unapređenje bilateralnih odnosa, dobrosusedske saradnje i političkog dijaloga, kao i da upravo susreti i redovni kontakti mogu učvrstiti saradnju u mnogim domenima, posebno u oblastima evrointegracija, ekonomije i privrede, kao i u regionalnom okviru, gde postoje zajednički interesi.\nGojković je, kako se navodi u saopštenju Skupštine Srbije, navela da Srbija i BiH imaju i zajednički prioritet i cilj, a to je članstvo u Evropskoj uniji i pozdravila parafiranje prilagođenog Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između BiH i EU.\nOna je poručila da je otvaranje pregovaračkih poglavlja 23 i 24 važna poruka ne samo građanima Srbije, koji su na proteklim izborima potvrdili opredeljenje za evropski put, već i drugim zemljama u regionu, kandidatima za članstvo u EU, što pokazuje snagu EU i pored izazova sa kojima se suočava.\nGojković je navela i da je prioritet Srbije očuvanje stabilnosti i razvoj regiona i izrazila uverenje da dve zemlje dele snažan interes za saradnju u okviru Berlinskog procesa, koji ima veliki značaj za proces evropskih integracija čitavog regiona, kao i stabilnosti Zapadnog Balkana.\nPredsednica parlamenta istakla je da je posebno značajno podstaći razvoj ekonomske saradnje, pre svega po pitanju revitalizacije infrastrukture koja nas povezuje, energetike, mogućnosti zajedničkog nastupa na trećim tržištima, u čemu parlamenti mogu dati svoj doprinos kroz proceduru ratifikacije konkretnih dogovora vlada.\nPredsedavajući Saveta ministara Denis Zvizdić je na sastanku sa Gojković ukazao da saradnja Srbije i Bosne i Hercegovine ima pozitivan trend, posebno imajući u vudu uzajamnu podršku po pitanju evrointegracija i saradnje u ekonomiji i naglasio da ona može biti sadržajno obogaćenja i drugim oblastima, kao što je kultura, sport i saradnja mladih.\nOn je ukazao i da je regionalna saradnja prioritet, jer su mir i stabilnost preduslovi razvoj čitavog regiona, a da ukoliko sačuvamo stabilnost i region će biti privlačniji za investitore.\nTokom jednodnevne posete Bosni i Hercegovini, Gojković se predhodno sastala sa predsedavajućima oba doma Parlamente Mladenom Bosićem i Safetom Softićem, a posetu je završila šetnjom Baščaršijom i obilaskom pravoslavne crkve i Begove dzamije u Sarajevu.


Poziv za dodjelu bespovratnih sredstava - ZENIČKA RAZVOJNA AGENCIJA ZEDA\nPoziv za dodjelu bespovratnih sredstava\nPoziv za podnošenje prijava za dodjelu bespovratnih sredstava je jedna od aktivnosti u okviru druge faze projekta Via Dinarica, koji implementira i sufinansira Razvojni program Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini (UNDP BiH), uz finansijsku podršku Agencije Sjedinjenih Američkih Država za međunarodni razvoj (USAID BiH) i Agencije za razvojnu saradnju Republike Italije (AICS). Druga faza ovog projekta se provodi u saradnji sa domaćim partnerima – Ministarstvom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine, Federalnim ministarstvom okoliša i turizma, Ministarstvom trgovine i turizma Republike Srpske, lokalnim vlastima, nevladinim i privatnim sektorom aktivnim u turizmu. Inicijativa Via Dinarica ima za cilj da promovira značajne prirodne i kulturne resurse područja Zapadnog Balkana, da omogući bavljenje avanturističkim aktivnostima ljubiteljima prirode iz cijelog svijeta te da očuva planinska područja, kulture i predjele koji predstavljaju oazu netaknute prirode u Evropi.\nOvaj javni poziv sufinansiraju AICS, Federalno ministarstvo okoliša i turizma i jedinice lokalne samouprave: Centar Sarajevo, Kalinovik, Prijedor, Prozor – Rama, Ravno, Stolac i Tomislavgrad, a cilj mu je da dodatno doprinese razvoju inicijative Via Dinarica.\nU skladu s gore navedenim, ovaj Javni poziv za podnošenje prijedloga projekata se odnosi na sljedeće 2 prioritetne oblasti:\nPrioritetna oblast 1: Poboljšanje uslova i proširenje kapaciteta turističkih smještajnih objekata duž staza Via Dinarice unutar sljedećih jedinica lokalne samouprave: Centar Sarajevo, Kalinovik, Prijedor, Prozor – Rama, Ravno, Stolac i Tomislavgrad.\nPrioritetna oblast 2: Unapređenje postojećih i povećanje raznolikosti turističkih usluga u oblasti turizma u prirodi (kulturnog, istorijskog, sportsko-rekreativnog i avanturističkog turizma i slično) duž staza Via Dinarice unutar sljedećih jedinica lokalne samouprave: Centar Sarajevo, Kalinovik, Prijedor, Prozor – Rama, Ravno, Stolac i Tomislavgrad.\nPodnosilac prijave može podnijeti maksimalno jedan projektni prijedlog po svakoj prioritetnoj oblasti ovog javnog poziva.\nUkoliko podnosilac prijave dostavi više od jednog projektnog prijedloga po prioritetnoj oblasti, nijedan projektni prijedlog se neće uzeti u razmatranje.\nPodnosioci prijava za prioritetnu oblast 1 trebaju pročitati detaljne informacije u odjeljku 2.1 Smjernica.\nPodnosioci prijava za prioritetnu oblast 2 trebaju pročitati detaljne informacije u odjeljku 2.2 Smjernica.\nPozivaju se svi zainteresirani i kvalifikovani potencijalni podnosioci prijava, koja žele sudjelovati u ovoj aktivnosti projekta, da dostave svoje prijedloge projekata, uključujući i svu prateću dokumentaciju, najkasnije do četvrtka, 20.02.2020. godine do 16:00 sati. Sve prijave slati isključivo na adresu:\nZmaja od Bosne bb, 71 000 Sarajevo, BiH\nDruga faza projekta Via Dinarica\nSmjernice za podnošenje prijedloga projekata i ostali potrebni obrasci mogu se preuzeti ovdje.\nSva dodatna pitanja u vezi ovog poziva se mogu dostaviti isključivo putem elektronske pošte, najkasnije 7 dana prije isteka roka za podnošenje prijava, sa jasno naznačenim nazivom poziva u predmetu poruke, i to na sljedeću e-mail adresu: registry.ba@undp.org. Molimo da u e-mail-u naznačite da se pitanja odnose na projekat Via Dinarica.\nNeposredno nakon objave javnog poziva projekat Via Dinarica će organizovati info sesije tokom kojih će se prezentirati svi aspekti javnog poziva te pojasniti uslovi i kriteriji. Pored ovoga, tokom sesija potencijalni podnosioci prijava će imati priliku postavljati pitanja o javnom pozivu.\nVrijeme i lokacije info sesija će biti objavljene na UNDP-ovoj web stranici http://www.ba.undp.org/ i na stranici projekta http://viadinarica.com/.


Migranti i izbjeglice su i juče iz voza premješteni u autobuse koji su ih odvezli u pripremljeni smještaj od Sarajeva\nSvi migranti i izbjeglice koji su sinoć doputovali u Bihać talgo vozom i autobusom, vraćeni su kao i prethodnog dana autobusima u Sarajevo, potvrđeno je Radiju Slobodna Evropa u MUP-u Unsko –sanskog kantona (USK).\n„Više od stotinu migranata, koji su vozom i autobusom sinoć stigli na područje Unsko-sanskog kantona, odmah je vraćeno nazad, kao što smo i najavili. Talgo vozom iz Sarajeva je krenulo 69 migranata, dok se autobusom na područje Unsko-sanskog kantona pokušalo prebaciti 57 migranata. Svi oni su po dolasku, bez zadržavanja, prebačeni u jedan autobus i minibus te su u pratnji policije upućeni nazad, odnosno u novootvoreno prihvatilište za migrante kraj Sarajeva, u kasarnu Ušivak“, kazala nam je Snežana Galić, portparolka policije USK.\nGalić dodaje da će policija nastaviti sa ovim aktivnostima do daljnjeg, odnosno dok se ne stabilizira stanje u USK, a prije svega dok se ne napravi adekvatan smještaj za one koji već borave u ovom dijelu BiH.\n„Mora se prioritetno obezbijediti adekvatan, human smještaj za one koji su već tu kako bi mogli znati koliko izbjeglica i migranata imamo na kantonu i koji su to ljudi na kantonu. Od početka godine do danas u USK stiglo je preko 10.500 izbjeglica i migranata, a samo u nekih 20 dana ovog mjeseca stiglo novih 2.500“, naglašava Galić.\nKada je u pitanju situacija na graničnom prelazu Maljevac kod Velike Kladuše, gdje je grupa od nekoliko stotina migranata provela i drugu noć pod vedrim nebom u nadi da će preći granicu, situacija je pod kontrolom, kažu u MUP-u USK.\n„Migranti su povučeni u unutrašnjost, granični prelaz je odblokiran, ali još uvijek nije pušten za promet ljudi i roba.. Osim incidenta koji se desio među samim migrantima, gdje je intervenisala policija Velike Kladuše, drugih incidenata nije bilo“, kazala je jutros za RFE Snežana Galić, portparolka policije USK.


Google Chromecast 2 Crveni cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nGoogle Chromecast 2 Crveni cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Google Chromecast 2 Crveni po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Google Chromecast 2 Crveni na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju TV dodatna oprema cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Google TV dodatna oprema, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Google Chromecast 2 Crveni sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Google Chromecast 2 Crveni. Pre kupovine, podatke za Google Chromecast 2 Crveni proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Da li je država dobar investitor? – Zrenjanin\nŽelja i potreba uvek ima više nego novca. To važi kako u slučaju domaćinstava (kućnih budžeta), tako i kada su u pitanju javne finansije (državna kasa). Kao što porodice odlučuju koji će deo raspoloživog dohotka opredeliti za tekuću potrošnju (odlazak na more, kupovinu hrane, garderobe itd.), a koji za ulaganje u kapitalna dobra (PVC stolarija, demit fasada, automobil, obrazovanje), tako i kreatori ekonomske politike biraju između tekuće i investicione potrošnje novca.\nNedavnim rebalansom republičkog budžeta je predviđeno povećanje izdvajanja iz javnih izvora za više od 400 miliona evra. Tako će u 2021. godini udeo javnih investicija u BDP-u zabeležiti rekordni nivo od oko 7,8%. Ova dodatna sredstva su pretežno namenjena za izgradnju saobraćajne infrastrukture i investiranje u zdravstvo, dok će se oko jedna petina utrošiti za vojsku i policiju.\nČinjenica da se povećavaju ulaganja u javnu infrastrukturu ohrabruje, pošto bi to moglo da deluje podsticajno na rast BDP-a. Do ovakvog efekta, po pravilu, dolazi iz dva razloga. Prvi je povećanje tražnje – upošljavaju se domaća građevinska preduzeća i radnici, materijal se prevashodno nabavlja na domaćem tržištu itd. Drugi se odnosi na stranu ponude – nova i/ili obnovljena infrastruktura je bitna komponenta povoljnog ambijenta koji pogoduje razvoju poslovanja privatnih preduzeća. Država ima ključnu ulogu u stvaranju okruženja putem ulaganja u infrastrukturu, javne objekte i usluge (između ostalog u obrazovanje i zdravstvo).\nIpak, povećanje javnih ulaganja (i njihovog udela u BDP-u) je samo potreban, ali ne i dovoljan uslov za dinamiziranje privrednog rasta. Potrebno je i da se otklone brojne barijere – unapređenje u oblasti kvaliteta i poštovanja institucija, vladavine prava, smanjivati korupciju i dr.\nNeophodno je i da se uspostavi sistem za rangiranje investicionih projekata prema stepenu prioriteta i isplativosti. Potrebni su i odgovarajući mehanizmi za praćenje realizacije i ocenu ostvarenih efekata (finansijskih i nefinansijskih) od kapitalnih ulaganja iz javnih izvora. Važno je da se poštuju objektivni i metodološki jasni i precizni kriterijumi prilikom izbora prioritetnih projekata. Treba birati one kapitalne projekte koji imaju najveći potencijal da građanima i privredi obezbede kvalitetne javne usluge. Adekvatnom selekcijom programa za finansiranje bi se mogle ostvariti značajne uštede, čime bi se smanjio pritisak na porast budžetskog deficita i javnog duga.\nU našoj državi još uvek ima mnogo prostora za unapređenje u ovoj oblasti. Nije uvek najjasnije po kojim kriterijumima se biraju prioritetni projekti za finansiranje. Tako su, prema podacima Svetske banke, ukupna izdvajanja za bezbednosni sektor (vojsku i policiju) u Srbiji za oko 1,5 puta veća (mereno njihovim udelom u BDP-u) u poređenju sa državama Centralne i Istočne Evrope, kao i sa prosekom EU. Ukoliko bi se izvršila realokacija (preusmeravanje) kapitalnih ulaganja iz bezbednosnog sektora u produktivnije sfere (recimo u saobraćajnu infrastrukturu ili obrazovanje) moglo bi se ostvariti dodatno ubrzanje rasta BDP-a u budućnosti.\n← KOMPANIJA „PERSU“ REALIZOVALA AKCIJU „TOPLI DINAR“: Obezbeđen ogrev za 100 porodica\nNOVA CRNJA: Mladi znanjem do novih projekata →


„Hansgrohe group“ besplatno dobija 13 hektara zemljišta | Patak Online – Valjevo vesti\n„Hansgrohe group“ besplatno dobija 13 hektara zemljišta\nObjavljeno 14. decembra 2021.\nVALJEVO- Nemačka kompanija „Hansgrohe group“ dobiće besplatno oko 13 hektara zemljišta u privrednoj zoni u Valjevu. Odbornici gradskog parlamenta doneli su odluku da zemljište koje je kupljeno novcem iz gradske kase ustupe Republici Srbiji, a nakon toga zemljište će biti poklonjeno novom nemačkom investitoru, koji u Valjevu planira da izgradi novu fabriku u oblasti sanitarije.\nKako je obrazloženo, zaključkom Vlade Srbije je utvrđeno da je investicioni projekat „Hansgrohe group“ projekat od značaja za državu, a nemački investitor planira da u novu fabriku uloži 85 miliona evra i da zaposli 1.000 radnika na neodređeno vreme.\nOva nemačka kompanija posluje u industriji sanitarija, aktivna je već 120 godina na tržištu i poseduje pet pogona u četiri države širom sveta.\nValjevska vlast je u prvoj polovini ove godine donela odluku da oko 12 hektara zemljišta, koje je u vlasništvu Grada, pokloni državi Srbiji bez naknade, da bi to zemljište, na kraju, bilo poklonjeno nemačkoj kompaniji “Bizerba”.\nTa kompanije, koja je svetski lider u proizvodnji vaga, kako je ranije saopšteno, planira da najkasnije u četvrtom kvartalu 2022. godine na 10.000 kvadrata pokrene proizvodnju u fabrici u Valjevu, gde će, na startu, kako je obećano, biti otvoreno 305 radnih mesta.\nPrethodni članak Protiv sezonskog gripa vakcinisano skoro 3.800 Valjevaca\nSledeći članak Preminulo pet osoba od posledica korona virusa


IZBORI:Vujović predstavio prve projekcije rezultata - indeksonline.me\nHome Istaknuto IZBORI:Vujović predstavio prve projekcije rezultata\nIZBORI:Vujović predstavio prve projekcije rezultata\nKo će osvojiti najviše glasova na današnjim lokalnim i parlamentarnim izborima, ko će biti vlast u naredne četiri godine – saznaćete u emisiji Izborna noć koja se emituje uživo na Javnom servisu. Lajv strim i tekstualni pregled rezultata pratite direktno na Portalu RTCG. Donosimo vam rezultate, po prvi put, i iz virtuelnog studija, a sve podatke o glasovima moći ćete da pratite u realnom vremenu, uz najsavremenija vizuelna i tehnička rješenja.\nNa danas održanim parlamentarnim izborima u Crnoj Gori, biračko pravo iskoristilo je 409.880 građana, odnosno 75,9 odsto od ukupnog broja birača.\n21:09 – Zlatko Vujović iz CEMI-ja kaže da imaju 49,9 odsto uzorka. Prve procjene su takve da je izjednačena borba između kolalicija Odlučno za Crnu Goru – Milo Đukanović (34,2 odsto) i Za budućnost Crne Gore (33,7 odsto). Koalicija okupljena oko Alekse Bečića ima 12,6 odsto, a koalicija okupljena oko Ure pet odsto.\n“Bošnjačka stranka ima 4,4 odsto, Socijaldemokrate 4,3 odsto, SDP – Jaka Crna Gora tri odsto, Albanska koalicija Jednoglasno 1,1 odsto, Albanska lista 1,4 odstom HGO 0,21 odsto”, rekao je Vujović, pozivajući na strpljenje kad su u pitanju rezultati.


Milo Đukanović - Sputnjik Srbija\n23:02 15 Novembar 2019\nDan: Knežević platio Milov odmor u Dubaiju\nPredsednik „Atlas grupe“ Duško Knežević plaćao je privatne račune predsednika Crne Gore i DPS-a Mila Đukanovića prilikom njegovog boravka u Dubaiju, u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, od 25. marta do 2. aprila 2011. godine, tvrdi podgorički dnevnik „Dan“.\nKnežević: Sledi cunami, Milo je šef kriminalne hobotnice\nPredsednik „Atlas grupe“ Duško Knežević, kog Crna Gora traži zbog finansijskih malverzacija, ponovo je izneo teške optužbe na račun šefa crnogorske države i vladajućeg DPS-a Mila Đukanovića, za kog kaže da je „šef kriminalne hobotnice“ u toj državi.\nKako je albanski predsednik dočekan u Podgorici uz najviše počasti (video)\nPredsjednik Albanije Iljir Meta stigao je u dvodnevnu zvaničnu posjetu Crnoj Gori. Njega je uz najviše državne počasti dočekao predsjednik Crne Gore Milo Đukanović, a Podgorica je tim povodom okićena crnogorskim i albanskim zastavama.\nVučić odgovorio Đukanoviću: Srbija izvozi ideje, a ne ubice\nSrbija izvozi ideje, ima intelektualni potencijal, ali ne izvozi pucače i ubice, i nikada više neće biti unižena, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić na kritike predsednika Crne Gore Mila Đukanovića da je Srbija svojim ponašanjem zaoštrila situaciju sa zemljama u regionu.\nĐukanović: Beograd naseda na žalopojke, SPC istrajno podriva nezavisnost Crne Gore\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović ocenio je da je u poslednjih godinu došlo do zaoštravanja odnosa Srbije sa komšijama — Zagrebom, Prištinom, pa i Podgoricom, kao i da vlasti Crne Gore ne donose antisrpske, već odluke u crnogorskom interesu.\nĐukanović: Crna Gora će postati prva naredna članica EU\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović izjavio je da će ta država biti prva naredna članica Evropske unije.\nĐukanović zabrinut: Da se ne osokole pristalice „Velike Srbije“\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović smatra da je napredak ugrožen u celom regionu Zapadnog Balkana.\nLekcija iz istorije koju je Milu održao rektor Cetinjske bogoslovije\nRektor Cetinjske bogoslovije Gojko Perović upitao je u otvorenom pismu predsednika Crne Gore Mila Đukanovića „šta to ima agresivno u vezi sa svetosavljem u Crnoj Gori“.\nPrava Crna Gora: Papa nije dobrodošao dok se srpski patrijarh proganja\nPovodom posete Mila Đukanovića Vatikanu i najave dolaska pape Franje u Crnu Goru oglasila se Prava Crna Gora Marka Milačića.\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović sastaće u prvoj polovini oktobra sa papom Franjom.\nMilo preti EU: Preispitaćemo odnose!\nCrnogorski predsednik Milo Đukanović rekao je da će Crna Gora preispitati odnose sa Evropskom unijom ako u Briselu počnu premišljanja o proširenju.\nĐukanović: Mekejn je neodvojivi deo crnogorske istorije\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović uputio je porodici preminulog senatora Džona Mekejna telegram saučešća, ocenivši da je Mekejn neodvojivi deo novije crnogorske istorije.\nSPC odgovara Đukanoviću: Patrijarh Irinej se neće izviniti\nPatrijarh srpski Irinej neće se izviniti Crnoj Gori zbog svoje izjave o položaju tamošnjeg srpskog naroda i crkve, pišu Novosti.\nĐukanović o patrijarhu Irineju: Nepristojan gost, ali neće biti zabrane ulaska\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović očekuje od patrijarha Srpske pravoslavne crkve Irineja da demantuje izjavu o položaju Srba u Crnoj Gori.\nŠta piše u Vučićevoj čestitki Đukanoviću\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić uputio je čestitku novoizabranom predsedniku Crne Gore Milu Đukanoviću.\nMilo, Milo... Sirene i vatromet u Podgorici (video)\nPrema preliminarnim podacima, Milo Đukanović pobedio je na predsedničkim izborima u Crnoj Gori i tako obezbedio sebi još pet godina na vlasti u toj zemlji. Ubrzo nakon objave preliminarnih rezultata, pristalice Demokratske partije socijalista Crne Gore izašle su na ulice Podgorice kako bi proslavile izbornu pobedu.\nIzbori u Crnoj Gori: Otkriven štab DPS-a za deljenje novca, prijavljeno policiji\nCrna Gora bira predsednika, a građani će moći da biraju između sedam kandidata, među kojima je ponovo i Milo Đukanović, ali i jedna žena, prvi put u istoriji Crne Gore, kandidatkinja opozicione SDP Draginja Vuksanović. Do 13 časova na birališta je izašlo 32,8 odsto glasača, saopštio je CEMI.


Država mora smanjiti namete na gorivo | BL Portal\n“Država treba da reaguje preko robnih rezervi, ali toga nema. Dakle, u toj situaciji distributeri bi trebalo da imaju razumijevanja i rade sa manjim profitom. A, jedna od mjera bi trebalo da bude smanjenje akciza ili taksa”, rekao je Komljenović.\n“S druge strane, kad uspemo 50 maraka u rezervoar, 24 marke damo državi. Tu smo prevareni, jer nismo dobili ono što smo platili – mogli smo bez kredita izgraditi tri auto-puta i da se po njima vozimo besplatno”, rekao je Bago, koji takođe dodaje da bi jedna od mjera trebalo da bude i smanjenje nameta.


KRAJINOVIĆ DONEO POBEDU U PETOM MEČU I TRIJUMF SRBIJI ZA PLASMAN U FINALE SVETSKE GRUPE | Nenad Zimonjić\nŽreb za finalni turnir Svetske grupe Dejvis kupa 2019. na programu je 14. februara 2019. u Madridu. Na finalnom turniru (18-24. novembra 2019) koji će biti odigran u čuvenom teniskom centru „kaha magika“, magičnoj kutiji od čelika, drveta i stakla, sportskom kompleksu koga je dizajnirao francuski arhitekta Dominik Perault. čuvenom teniskom centru „kaha magika“, magičnoj kutiji od čelika, drveta i stakla, sportskom kompleksu koga je dizajnirao francuski arhitekta Dominik Perault, takmičiće se 18 selekcija podeljenih u šest grupa po tri ekipe. Pobednici svake grupe i dve drugoplasirane ekipe sa najboljim procentom osvojenih setova, gemova i poena plasiraće se u nokaut fazu. Na žrebu biće šest nosioca, prvi i drugi nosioci su finalisti Svetske grupe 2018. dok će se preostala četiri odrediti na osnovu nove rang liste koja će biti objavljena 4. februara 2019. Direktan plasman u finalni turnir 2019. obezbedili su polufinalisti Svetske grupe Dejvis kupa 2018: Francuska, Hrvatska, USA i Španija, kao i dve „vajld karte“ – Velika Britanija i Argentina.


ZAKON O ZAŠTITI PODATAKA O LIČNOSTI: POVERENIK NAVODI DA SE JAVNA KOMUNALNA PREDUZEćA MORAJU ODNOSITI ODGOVORNO PREMA LIčNIM PODACIMA GRAđANA\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, ocenio je skandaloznim dostavljanje građanima Beograda od strane JKP Infostan računa, u koji je uključena i nedugovana stavka za osiguranje.\nTo je još jedna potvrda neodgovornog odnosa javnih komunalnih preduzeća prema ličnim podacima građana, navodi se u saopštenju Poverenika.\nPoverenik navodi da JKP raspolažu velikim bazama podataka građana, kao i da su u u obavezi da se prema tim podacima odnose na zakonit način i koriste ih samo u svrhe predviđene Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti("Sl. glasnik RS", br. 97/2008, 104/2009 - dr. zakon, 68/2012 - odluka US i 107/2012), a u druge svrhe eventualno i isključivo uz prethodno pribavljen pristanak.\nOsim što izaziva probleme u vezi sa mogućim plaćanjem nedugovanog i povraćajem novca, stvaranjem neželjene "obaveze" i nužnih formalnosti za njeno anuliranje i sl. postupak JKP Infostan je i direktno ugrožavanje prava građana iz Zakona. U tom kontekstu jeste normalno što je gradonačelnik Beograda najavio da će tražiti da se kritična stavka izostavi iz računa, navodi se u saopštenju.\nPoverenik je još pre nekoliko godina (u septembru 2011.) sličnim povodom sproveo nadzor u JKP Infostan, i uputio mu odgovarajuće upozorenje. Nakon toga Poverenik je uputio javno upozorenje svim komunalnim preduzećima. Infostan je pismeno obavestio Poverenika da će u potpunosti postupiti u skladu sa upozorenjem i prekinuti sa dotadašnjom praksom dostavljanja raznoraznog promotivnog i reklamnog materijala, ponuda za zaključenje ugovora i slično.\nPoverenik je naglasio da je otklanjanje nezakonitosti isključivo obaveza JKP Infostan i da to nikako ne sme podrazumevati nepotrebno trošenje vremena građana.\n"Građani nisu dužni da potpisuju bilo kakve izjave, da šalju mejlove, da čekaju pred šalterima i slično, oni imaju puno pravo da od javnih komunalnih preduzeća zahtevaju poštovanje svojih Zakonom utvrđenih prava", saopštio je Poverenik najavljujući da će i ovim povodom sprovesti postupak nadzora u JKP Infostan i potom preduzeti odgovarajuće korake.\nIzvor: Vebsajt Poverenika za informacije od javnog značaja, 04.10.2015.


Kovačević: Nema informacija da će Crna Gora postati dio migracione rute, pratimo šta radi EU | EUME\nNaslovnica Info Press info Kovačević: Nema informacija da će Crna Gora postati dio migracione rute, pratimo...\nKovačević: Nema informacija da će Crna Gora postati dio migracione rute, pratimo šta radi EU\nMinistarstvo rada i socijalnog staranja nema zvaničnu informaciju da će Crna Gora postati dio migracione rute, ali se pripremaju sve aktivnosti u vezi sa potencijalnim prilivom izbjeglica, saopštila je ministarka Zorica Kovačević.\nOna je kazala da ministarstva vanjskih i unutrašnjih poslova imaju dnevnu komunikaciju sa zemljama u okruženju i predstavnicima Evropske unije (EU).\n„Pratimo šta radi EU i koje preopruke daje, tako da prema svim tim kretanjima i mi preduzimamo aktivnosti“, rekla je Kovačević nakon sjednice Vlade.\nNa pitanje da li je Crna Gora spremna za prihvat izbjeglica, Kovačević je podsjetila na Plan aktivnosti u slučaju priliva migranata, koji je Vlada usvojila prošle godine.\nPrema tom Planu, kako je pojasnila, postoji Koordinacioni odbor kojim rukovodi potpredsjednik Vlade Duško Marković i postoji Operativni tim u čijem su sastavu predstavnici svih ministarstava, Crvenog krsta i nadležnih institucija.\n„Danas smo na Vladi imali izvještaj Operativnog tima i razgovarali o trenutnoj situaciji koja se mijenja iz dana u dan. Zaključak Vlade je da Operativni tim izvještava svakog utorka komisiju kakva je situacija na terenu“, navela je Kovačević.\nOna je dodala da Operativni tim razmatra mjere predviđene Planom aktivnosti i pripreme o eventualnom prilivu izbjeglica u Crnu Goru.\nPrema njenim riječima, Ministarstvo vanjskih poslova i evropskih integracija komunicira sa drugim državama u regionu i najvažnije je što Operativni tim u dnevnoj komunikaciji razmatra sve mogućnosti evenutanog priliva izbjeglica.\n„Ako se to desi, Vlada će imati posebnu sjednicu na kojoj ćemo razgovarati o zaključcima vezanim i za eventaulnu novu rutu kroz Crnu Goru ili eventualno donošenje odluke u vezi sa granicama, kako će Vlada u tom slučaju postupiti“, pojasnila je Kovačević.\nOna je dodala da se pripremaju sve aktivnosti u vezi sa potencijalnim prelaskom migranata preko države ili obezbjeđivanjem smještaja za njih.\n„Vlada je dala nalog da Operativni tim redovno obavještava predsjednika Koordinacionog odbora i šefa Opretivnog tima i Vlada će svakog utorka na sjednicama komisije takođe davati ocjenu stanja na terenu“, rekla je Kovačević.


Agencija za borbu protiv korupcije pripremila je mišljenje o proceni rizika korupcije u odredbama Nacrta zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja – Agencija za sprečavanje korupcije\nNacrtom zakona nisu, ili nisu u potpunosti, obuhvaćene sve potrebne izmene, na koje je ukazano u Nacionalnoj strategiji za borbu protiv korupcije u Republici Srbiji za period od 2013. do 2018. godine i Revidiranom akcionim planom za njeno sprovođenje.\nNa primer, Nacrtom zakona nije na adekvatan način uređena kontrola upravljanja sredstvima koja ustanove dobijaju od donacija, sponzora, kao i sredstvima dobijenih od roditelja i jedinice lokalne samouprave, niti je obezbeđen odgovarajući nivo transparentnosti podataka o raspolaganju ustanova finansijskim sredstvima koja se stiču iz republičkog budžeta, budžeta lokalne samouprave, odnosno prihodima od proširene delatnosti. S druge strane, imajući u vidu da je Nacrtom zakona propisano formiranje različitih komisija koje, pored ostalog, učestvuju u procesu donošenja odluka o izboru direktora ustanove i prijemu u radni odnos stručnog osoblja, jasno je da postoji opasnost da u njihovom radu dođe do slučajeva potencijalnog ili stvarnog sukoba interesa, trgovine uticajem ili neke druge forme koruptivnog ponašanja. Međutim, Nacrt zakona ne sadrži mere za upravljanje sukobom interesa prilikom izbora direktora, zapošljavanja i radnog angažovanja stručnog osoblja u ustanovama.\nPoseban problem predstavlja činjenica da su određene obaveze relevantnih subjekata u oblasti sistema obrazovanja i vaspitanja neprecizno formulisane što u velikoj meri onemogućava adekvatno propisivanje i utvrđivanje njihove odgovornosti. Pored pomenutih, Nacrt zakona sadrži i druge nedostatke i rizike korupcije, koji se, pre svega odnose na upotrebu nepreciznih formulacija; nepostojanje precizno određenih uslova i/ili kriterijuma ili elemenata kriterijuma za predlaganje, izbor ili imenovanje lica za članove raznih kolektivnih tela, funkcije ili radno angažovanje; davanje širokih diskrecionih ovlašćenja ustanovama i ministru, kao i prepuštanje ministru da veliki broj značajnih pitanja uredi svojim aktima, iako je neophodno da ta pitanja budu detaljnije regulisana zakonskim odredbama. Agencija za borbu protiv korupcije smatra da bi otklanjanje identifikovanih nedostataka i rizika korupcije doprinelo stvaranju adekvatnog pravnog okvira u oblasti sistema obrazovanja i vaspitanja, kao i ostvarenju ciljeva iz strateških dokumenata za borbu protiv korupcije. Mišljenje koje je Agencija prosledila Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja možete preuzeti ovde.


28-11-2017 09:42 Ratni izveštaji Naoružanje Izdvojeno Svet Planeta\nRusija je u prošlosti kaskala sa AUV vozilima, ali čini se da se stvari menjaju. AUV "Harpsichord-2R-PM", težak dve tone i dugačak 6 metara, trenutno se testira u Crnom moru, a vozilo je napravljeno upravo za potrebe projekta "Santa leda".\nOdluka SAD da ostanu u Siriji i nakon pobede Rusije dovodi Putina u ovu poziciju. Više o tome čitajte OVDE.\nVojska Rusije - Ruske podmornice\nU JURIŠU NA ISTOČNU GOTU: Rusi dali teroristima dva dana primirja, da ih ne bi sravnila sa zemljom!\nPUTINOV POTPIS IH STAVIO NA CRNU LISTU: Mediji finansirani spolja dobili status stranih agenata


Lane Gutović u Mojih 50: Otac me je naučio kako da poštujem žene\nGlumac Milan Lane Gutović, koga obožavaju sve generacije, a čije je ime sinonim za dobru šalu u domaćim filmovima, ove nedelje biće gost emisije “Mojih 50” na Naxi radiju.\nIako se retko pojavljuje u medijima, poznati glumac se odlično snašao u ulozi radijskog “di-džeja” i za slušaoce Naxi radija odabrao pedeset domaćih pesama koje najviše voli, a za svaku od njih imao je posebnu priču.\nJedna od njih vezuje se za pevačicu Aleksandru Radović i njenu pesmu “Bivši dragi”, koja Gutovića uvek asocira na savete koje je dobijao od svoga oca.\n- Moj otac je imao veću slabost prema mojoj sestri nego prema meni, pa kada mi je davao uputstva kako da se ponašam prema ženama kada stasam kao muškarac, uvek mi je govorio da bi trebao da se čuvam toga da ne “ojadim” neku devojku, da je svojim ponašanjem ne učinim nižom, zato što je njeno mesto daleko više od onoga gde smo mi kao ljudi uglavnom spremni da je smestimo - prisetio se popularni Lane.\nOve nedelje, od 18 do 19 časova, u emisiji “Mojih 50” poznati glumac ispričaće šta je po prvi put zapevao u jednoj predstavi na početku karijere, prisetiće se koja pesma ga čini ranjivim, a koju smatra “pijanom pesmom”.\nPored gostovanja glumca Milana Gutovića u “Mojih 50”, ovaj ponedeljak na Naxi radiju poseban je i po tome što se tokom celog dana u programu obeležava Svetski dan radija, uz uključenja pevača i muzičara koje najviše volimo i njihove priče o tome zašto im je radio i dalje najomiljeniji medij.\nTAGOVI: Milan Lane GutovićNaxi radioMojih 50


Crna Gora zabrinuta zbog dešavanja u Belorusiji\nMinistarstvo spoljnih poslova Crne Gore navelo je u svojem odgovoru za RSE da ta država "kontinuirano prati razvoj događaja i izražava zabrinutost zbog eskalacije nemira i nasilja od dana održavanja predsjedničkih izbora u Bjelorusiji, 9. avgusta 2020. godine".\nU odgovoru se poziva na poštovanje demokratskih principa, utemeljenih u ljudskim pravima i slobodnom i transparentnom izbornom procesu.\n"Stoga, s posebnom pažnjom pratimo relevantne informacije o prekomjernoj primjeni sile nad mirnim demonstrantima, te postupcima koji ograničavaju medijske slobode i pravo na slobodno okupljanje i izražavanje", dodaje se u odgovoru ministarstva.\nKao država kandidat, takođe se navodi, Crna Gora podržava sve mjere koje EU preduzima u cilju stabilizacije situacije i vjeruje da će predstojeće održavanje vanrednog samita EU o Bjelorusiji dati rezultate u tom pravcu.\n"Takođe, čvrsto stojimo na poziciji promocije demokratije, sprovođenja unutrašnjih reformi i zaštite ljudskih prava, naročito u svijetlu činjenice da je Bjelorusija dio Istočnog partnerstva, te da je posljednjih nekoliko godina evidentan pomak u odnosima između EU i ove zemlje".\nNakon referenduma o nezavisnosti 2006. godine, Belorusija je priznala Crnu Goru, a diplomatski odnosi uspostavljeni su avgusta iste godine. Belorusija nema rezidentnog ambasadora u Podgorici, već tu dužnost obavlja ambasador Belorusije iz Beograda. Isto tako, crnogorski ambasador u Moskvi je funkcionalno zadužen za Belorusiju.\nDržave Zapadnog Balkana, inače, nemaju trenutno jedinstven stav o situaciji u Belorusiji i svakodnevnim protestima sa kojih se traži ostavka Aleksandra Lukašenka, ponavljanje spornih predsedničkih izbora na kojima je dobio šesti mandat i obustavljanje nasilja nad demonstrantima.\nUz tradicionalno dobre odnose sa vlastima Belorusije, zvaničnici u Srbiji za sada ćute, dok se iz Bosne i Hercegovine javio srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik čestitajući Lukašenku „ponovni izbor za predsednika Belorusije“.\nSeverna Makedonija je za sada jedina zemlja Zapadnog Balkana, koja kao i ostale teži članstvu u Evropskoj uniji, a koja je direktno podržala najavljene EU sankcije Belorusiji zbog nasilnog gušenja protesta.\nKosovo je takođe među državama čiji zvaničnici do sada nisu reagovali.


Nakon kraha Superlige, traže se promjene i u novom formatu Lige šampiona\nUEFA je predstavila novi format Lige šampiona koji bi trebao da se koristi od sezone 2024/2025. Nakon neuspjelog pokušaja osnivanja Superlige, sada ostali klubovi traže da se izmjeni jedno pravilo u novom formatu najelitnijeg evropskog takmičenja.\nPravilo koje mnogi klubovi žele da se ukine je podrazumijevalo da dva najbolje plasirana tima u Evropi na UEFA renkingu budu direktno kvalifikovana u Ligu šampiona bez obzira na njihov plasman u domaćim ligama.\nNakon velike pobjede UEFA-e i na radost navijača širom Evrope ukinuta je Superliga i većina klubova je zvanično istupilo, a sada klubovi žele iskoristiti ovu situaciju i uticati na čelne ljude u UEFA-i da dodatno olakšaju slabijim klubovima tako što će potencijalna dva giganta natjerati da se plasiraju preko nacionalnih liga.\nUEFA are now set to come under pressure from leagues and new-look ECA to scrap Champions League coefficient places from 2024. (Source: @martynziegler) pic.twitter.com/4CLjEeJAfb\nNovi format obuhvataće 36 ekipa umjesto sadašnjih 32, a grupna faza biće ukinuta i svi će garantovano odigrati deset utakmica.\nPrethodni članakNikolić: “Šut je kao žena, služi te, a onda te ostavi kada ti najviše treba”\nNaredni članakSvjetsko prvenstvo: Lisovski i Bingam nakon trilera prošli u drugu rundu


Online hotelski sistemi - Koving\nVi ste na: Početna / Online hotelski sistemi\nOkruženje koje donosi dodatnu udobnost gostima i uštede vlasnicima hotela\nOnline hotelski sistemi koriste već instaliranu mrežnu infrastrukturu za povezivanje više hotelskih sistema u jedinstvenu cjelinu, kojom se upravlja sa centralne lokacije. Pored unapređene kontrole pristupa, menadžment hotela dobija i mogućnost daljinskog nadzora i upravljanja resursima u hotelskim sobama, uz puno poštovanje bezbjednosti, privatnosti i udobnosti gostiju.\nOvi sistemi uključuju centralni softver za kontrolu i upravljanje sobama, koji može biti povezan sa drugim hotelskim sistemima, čime se postižu uštede kroz smanjenje potrošnje električne energije, pre svega zahvaljujući kontroli osvjetljenja i HVAC sistema. Svi podaci iz soba se u realnom vremenu šalju u centralni softver, pa možete u svakom trenutku znati da li je gost u sobi, da li je izrazio želju za nekom dodatnom uslugom ili ne želi da ga uznemiravate. Možete daljinski upravljati rasvjetom u svakoj sobi, kao i uticati na temperaturu u sobi.\nZahvaljujući centralizovanom rješenju, njegovoj integraciji sa drugim sistemima i dostupnosti putem interneta, gost je u mogućnosti i da se automatski odjavi iz hotela, kao i da produži boravak u hotelu bez odlaska na recepciju.


Alergija predstavlja poremećaj u funkcionisanju imunološkog sistema\nAlergija predstavlja poremećaj u funkcionisanju imunološkog sistema. Organizam alergične osobe prekomerno reaguje na neku specifičnu, inače neškodljivu supstnciju, ili više njih, iz našeg prirodnog okruženja (reakcija preosetljivosti tip I).\n0Piše: Gradski zavod za hitnu medicinsku pomoć 24. jula 2019. 07.13\nFoto: pixabay/ cenczi\nTakve materije, koje inače nisu štetne, nazivaju se alergenima. Alergeni mogu da izazovu alergijsku reakciju i onda kada su prisutni u veoma maloj koncentraciji.\nU slučaju njateže forme alergijske reakcije- anafilakse– potrebno je:\n011 3615 008 – za odrasle\n011 3614 350 – za decu\nTekst je preuzet sa portala Gradskog zavoda za hitnu medicinsku pomoć\nalergija, simptomi, zdravlje


Srbijanski historičar: Republika Srpska treba primjeniti izraelski model samoodbrane – Sandžačke Novine\nSrbijanski historičar: Republika Srpska treba primjeniti izraelski model samoodbrane\nAleksandar Raković, srbijanski historičar i jedan od najekstremnijih propagatora velikosrpske politike iznio je veoma zanimljiv prijedlog kako bi srpske stranke u manjem bh. entitetu trebale reagirati na Inzckov zakon o negiranju genocida.\nOn smatra da bi Srbija i Republika srpska trebalo da na unutrašnje i spoljne pritiske primijene “izraelski model samoodbrane, kojipodrazumijeva ne pasivno, nego aktivno djelovanje na zaštiti svog integriteta, nezavisnosti i teritorijalne cjelovitost, da ne čeka da organi sarajevskog režima prvi povuku korake”.\nKao primjer tog modela naveo je to što je lider SNSD-a Milorad Dodik najavio da će u Srebrenici biti smijenjen Ćamil Ćamil Duraković koji je prijavio novinara RTRS za negiranje genocida.\n– Takvi potezi moraju biti naša nacionalna srpska politika u situaciji kada smo ugroženi. To je taj izraelski odbrambeni model gdje se nacija štiti na taj način što mora aktivno da reaguje na napade – istakao je Raković.\nPoznato je kakav to model koristi cionistička politika protiv svojih meta. Naravno, takav model podrazumijeva i atentate i druge nasilne metode. Moguće je da je Raković na ovaj način otkrio planove srpske politike. Posljedice takvog modela već osjeti Ćamil Duraković protiv kojeg je pokrenuta žestoka kampanja. Nakon Dodikovog obećanja da će Ćamil Duraković biti smijenjen sa mjesta predsjednika Skupštine Općine Srebrenica, upućeni su brojni pozivi na njegovo ubistvo.\nU BIJELOM POLJU DVA UDESA, DVOJE TEŠKO POVRIJEĐENO


Opština Svilajnac kupuje Podrume "Navipa"\nOpština Svilajnac namerava da kupi Podrume "Navipa" u Crkvencu, koji su u stečaju od polovine 2012. godine, kaže predsednik opštine Svilajnac Predrag Milanović.\n- Uspešno smo privatizovali sva preduzeća u opštini, Podrumi su problem koji se mora rešiti u narednom periodu. Opština je poslala pismo namere da ga kupi, pokrene proizvodnju i nađe strateškog partnera - rekao je Milanović.\nPodrumi "Navipa" u Crkvencu kod Svilajnca, najveći na Balkanu, posle 84 godine postojanja i 40 godina izvoza srpske šljivovice, prestao da radi 22.juna 2012. godine a 20 radnika upućeno na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje.\nPoslednji upravnik "Podruma" Miroljub Spasojević je rekao da je godišnji izvoz od 80.000 do 100.000 boca bio ustaljen poslednjih nekoliko godina a pre uvođenja ekonomskih sankcija SR Jugoslaviji, godišnji izvoz je bio 1.000.000 boca. On je dodao da je preduzeće "spremno da radi, ima program, kupce, tehnologiju".\nPodrum je izgrađen 1929. godine, a za 40 godina od kada je krenuo izvoz izvezeno je preko 5 miliona boca rakije srpske šljivovice pakovane u tradicionalnoj srpskoj bukliji i to u Ameriku, Kanadu, Australiju i zemlje Evropske unije - Švajcarsku, Švedsku, Holandiju, Nemačku, koja je ranije bila najveći kupac srpske šljivovice.\n- Samo u periodu 1980-1990. godine izvezeno je 1,65 miliona boca - rekao je Spasojević i napomenuo da na Balkanu nema većeg podruma a ni izvoznika rakije od Crkvenca.\nRTB "Bor" očekuje rekordnu proizvodnju bakra u aprilu 2016.\nU topionici bakra Rudarsko-topioničarskog basena (RTB) "Bor" ovog meseca očekuje se proizvodnja 6.200 tona katodnog bakra, što nije zabeleženo od poslovno uspešne 1998. godine, saopštila je ta kompanija.\nGeneralni direktor RTB-a Blagoje Spaskovski rekao je da je ta proizvodnja potvrda mogućnosti povećanja projektovanog kapaciteta prerade u novoj topionici bakra sa 400.000 tona koncentrata na pola miliona tona godišnje.\n- Aktuelna proizvodnja dokaz je da preradu u novoj topionici možemo da povećamo za 20 do 25% bez ijednog uloženog centa, a ako uložimo ne više od pet miliona dolara preradu možemo da podignemo na 80 do čak 90 tona koncentrata na sat - rekao je Spaskovski.\nU RTB naglašavaju da veću preradu sopstvenog koncentrata garantuju overene basenske rudne rezerve od 1,35 milijardi tona, ali i novootkrivena nalazišta bakra i zlata.\nUgovor o prodaji Železare Smederevo kineskoj kompaniji Hestil potpisali su danas u Smederevu ministar privrede Srbije Željko Sertić i predsednik Hestila Ju Jong.\nDobrodošlicu novom vlasniku Železare poželela je predstavnica zaposlenih u Železari Jelena Pasarić Pavić.\nVlada Srbije će posle prodaje Železare morati da Evropskoj komisiji dostavlja dokaze da se iz Srbije ne izvozi čelik iz Kine koji je jeftiniji i narušava konkurenciju na tržištu EU. Takodje, po propisima EU zabranjeno je da država pomaže čeličane.


Dunav potеncijal za novе invеsticijе | Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nPočetak > Aktuelnosti > Vesti > Dunav potеncijal za novе invеsticijе\nDunav potеncijal za novе invеsticijе\nRеka Dunav jеdan jе od najvrеdnijih prirodnih, ali i privrеdnih rеsursa Srbijе, koji trеba iskoristiti za povеćanjе robnog transporta i privlačеnjе novih invеsticija, izjavila jе potprеdsеdnica Vladе Srbijе, prof. dr Zorana Mihajlović povodom Mеđunarodnog dana Dunava.\n“Povеćanjе transporta rеkom Dunav, uz izgradnju autoputеva i modеrnizaciju žеlеznicе, dеo jе stratеškog pozicioniranja Srbijе kao saobraćajnog čvorišta u rеgionu. Dolazak kinеskog “Hеstila” u Žеlеzaru Smеdеrеvo i nova uloga lukе Smеdеrеvo, intеrеsovanjе potеncijalnih invеstitora za izgradnju novе lukе u Bеogradu i pozicioniranjе proizvodnih pogona u blizini Dunava samo potvrđujе vеliki značaj ovе rеkе za ubrzani privrеdni razvoj Srbijе”, rеkla jе Mihajlović.\nPotprеdsеdnica Vladе jе navеla da Srbija nе samo da poštujе svе svojе mеđunarodnе obavеzе kojе sе tiču očuvanja prirodnih karaktеristika Dunava, vеć i aktivno radi na promociji turističkih i privrеdnih potеncijala ovе najdužе еvropskе rеkе, koja kroz Srbiju prolazi u dužini od 588 kilomеtara. Ministarstvo građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе jе protеklih godina, uz pomoć novca iz prеtpristupnih fondova, uložilo značajna srеdstva u obеzbеđivanjе uslova za slobodno odvijanjе plovidbе Dunavom.\n“Postoji prostor da sе značajno povеća obim transporta robе i putnika do 2025. godinе, što jе prеdviđеno i Stratеgijom razvoja vodnog saobraćaja. Naš cilj jе da do 2025. povеćamo obim promеta sa 5,5 miliona tona robе godišnjе na 8,5 miliona, a broj putnika sa 74.000 na 174.000 broj putnika”, navеla jе Mihajlović.\nMеđunarodni dan Dunava obеlеžеn jе prvi put širom Evropе 2004. godinе, a Srbija jе zajеdno sa još 13 еvropskih zеmalja članica Mеđunarodnе komisijе za zaštitu rеkе Dunav i potpisnica Mеđunarodnе konvеnciju o saradnji na zaštiti i održivom korišćеnju Dunava. Od juna 2014. godinе, Srbija prеdsеdava i Dunavskom komisijom, sa sеdištеm u Budimpеšti, koja koordinira aktivnostima na obеzbеđivanju slobodnе plovidbе Dunavom, uključujući bеzbеdnost plovidbе, razvoj rеčnе infrastrukturе, luka, pristaništa, unaprеđеnjе brodskе flotе i konkurеntnosti brodarskih kompanija.


JKP Komrad pokrenuo akciju čišćenja obala rijeke Une (FOTO)\n/ Izaberi grad / Bihać / JKP Komrad pokrenuo akciju čišćenja obala rijeke Une (FOTO)\nfaktor.ba28.07.2017. u 15:17\nPred današnji dolazak Una regate u grad Bihać, uposlenici JKP Komrad čamcima su započeli akciju čišćenja obala rijeke Une u centru grada. Riječ je o eko akciji koja će u narednom periodu zaživjeti kao redova aktivnost uposlenika JKP Komrad na čišćenju i uređenju javnih površina u gradu Bihaću.\nPrema riječima Vida Šantića, direktora JKP Komrad, eko patrola čamcima će kontinuirano čistiti obale rijeke Une, a u planu su akcije čišćenja obala Une zajedno sa mještanima onih mjesnih zajednica kroz koje protiče rijeka Una. Ova aktivnost realizirati će se u narednom mjesecu, a već slijedeće godine od maja do septembra konstantno će se čistiti obale rijeke Une od smeća kojeg nesavjesni građani ostavljaju i narušavaju prirodnu ljepotu rijeke Une.