Zanimanja sa platom od 1.000 evra i iznad toga u Srbiji nije mnogo, ali su iz godine u godinu sve traženija. Da sutra ne biste „sklapali kraj s krajem“, lista poslova koji su najplaćeniji u našoj zemlji, a koju je sačinio sajt Klik do posla, može pomoći onima koji baš u ovom trenutku razmišljaju za koju profesiju da se odluče.\nOgromno interesovanje za kurseve programiranja je najvećim delom vezano za zaradu\nO beneficijama rada u IT industriji naveliko se priča. Da je ovo grana sadašnjosti i budućnosti svedoči činjenica da nam je u svakom trenutku potrebno bar 15.000 programera. U gimnazijama širom Srbije, otvaraju se IT smerovi, a jedna od glavnih motivacija za ovaj posao jeste upravo plata, ali i mogućnost da se zaposlite gde god to poželite.\n- Plata u IT sektoru zavisi od pozicije, znanja programskih jezika, kao i godina koje ste proveli radeći ovaj posao, odnosno da li ste junior, medior ili senior programer – navode u jednoj HR agenciji za Klik do posla i dodaju da su plate juniora nešto niže, oko 800 evra u proseku, dok mediori i seniori zarađuju gotovo po pravilu platu iznad 1.000 evra.\nU proseku je, prema podacima HR agencije, plata za te pozicije oko 140.000 dinara, a najveća rimanja imaju stručnjaci koji rade u C#, Python-u, .NET-u gde je očekivana plata 170.000 dinara.\nTako, na primer skok sa juniorske na mediorsku i seniorsku poziciju stučnjaka za C# znači skok i za duplo više novca, njihova plata se kreće u proseku oko 226.000 dinara, dok svi seniori imaju platu prosečno 200.000 dinara.\n2. Top menadžer\nBiti top menadžer u Srbiji podrazumeva sa jedne strane odgovornost, dok sa druge strane znači i izuzetno veliku zaradu koja može ići i do 15.000 evra, ali i brojne beneficije – poslovne kartice, automobile, kao i tri godišnje zarade odštete ako raskinu ugovor.\n- U zavisnosti od odgovornosti, već od srednjeg takozvanog operativnog menadžmenta plata prelazi dve hiljade evra, a u zavisnosti od industrije u kojoj poslujete plata za top menadžere ide od 5 do 10.000 evra. Za one izutene u svom poslu, koje donose značajne profite, neto zarada ide i do 15.000 evra mesečno – objašnjavaju u jednoj beogradskoj HR agenciji.\n3. Kontrolor letenja\nOvaj posao je jako stresan, ali i isplativ i spada u najplaćenije poslove u Srbiji. Operateri zarađuju od 200.000 do 500.000 dinara, dok oni na najvišim funkcijama dobijaju još veće plate.\nI upravo je Kontrola letenja Srbije i Crne Gore otvorila konkurs za prijem 47 kandidata, a dosadašnja obuka koja je obuhvatala troškove od odo 29.000 evra, sada je besplatna.\n4. Fitnes instruktor\nMožda malo neočekivano na ovoj listi, ali zaljubljenici u sport znaju da ovaj naporan posao može i dobro da se naplati, naročito za školovane instruktore.\nNa račun im leže tek 20.000 mesečno, a neretko isto toliko dobijaju „na ruke“. Ipak, ono od čega većina fitnes instruktora najviše zarađuje u Srbiji jesu individualni treninzi.\nPitali smo kako korisnike teretana, tako i same instruktore koliko plaćaju odnosno dobijaju od individualnih treninga i suma oko koje su se složili je – 50 evra na dnevnom nivou minimum, što kada se sabere sa fiksnom platom, izlazi preko 1.000 evra.\nIpak, treba imati u vidu da je ovo posao od jutra do mraka sa vrlo malo slobodnog vremena.\n5. CRM specijalista\nVaše prvo pitanje svakako je u vezi sa tim šta je to CRM specijalista. Najlakši odgovor je to da je CRM zapravo obuhvata tehnologije koje kompanije koriste da bi upravljale svojim odnosima sa kupcima – to jest da se kompanije odnosno CRM specijalisti prema svakom kupcu odnose na poseban način .\nZa takve veštine specijalisti svuda u svetu su nagrađeni sa nekoliko hiljada evra, a prema poslednjim podacima RSZ-a upravo ovaj sektor je jedan od onih koji dižu prosečne neto zarade u Srbiji.\nTako, prema podacima jedne HR agencije CRM specijalista u proseku prima 143.094 dinara, dok oni najbolji prelaze i 200.000 dinara.\nAko volite terenski rad i apsolutnu kreativnost, ali i da pritom dobro zaradite – onda je posao fotografa idealan za vas.\nVećina dobrih fotografa godinama stiče iskustvo ulažu hiljade evra u opremu da bi se što ozbiljnije bavili ovom poslom. Ulaganja početna su velika, ali se na kraju posao isplati. Tako, prema statistikama HR agencija, fiksne plate fotografa u zavisnosti da li rade kao oficijalni fotografi firmi ili novinskih kuća, kreću se od 450 do 600 evra, u izuetnim slučajevima i više. Međutim, ono na čemu fotografi dosta zarađuju jesu poslovi sa strane – rad za strane novinske kuće, slikanje određenih događaja, tutorijala i slično, što im mže biti plaćeno i dodatno toliko koliko primaju fiksnu platu.\nPosao fotografa može da bude i neverovatno plaćen a o tome svedoči jedan oglas gde traže fotografa za čak 100.000 evra, a više o tome čitajte na sajtu Klik do posla.


Visoka ocena za beogradske hotele u britanskom „Telegrafu“\nPoznati beogradski hoteli Square Nine, Courtyard Marriot City Center i Townhouse 27 našli su se u britanskom Telegrafu u sekciji o putovanjima koja se uz preporuke destinacija širom sveta bavi i ocenama hotela koji se na destinaciji nalaze.\nOtvaranje izložbe grafika „Konstantin“ u Narodnom muzeju Pančevo, 05. decembar 2016. godine\nU ponedeljak, 05. decembra, u 19.00časova, u Narodnom muzeju Pančevo biće otvorena izložba grafika „Konstantin“ akademskog slikara Veljka Mihajlovića.\nSvečano otvaranje manifestacije „Trg otvorenog srca“, Beograd, 03. decembar 2016. godine\nSvečano otvaranje manifestacije „Trg otvorenog srca“ organizuje se uBeogradu, na Trgu Republike, 03. decembar 2016. godine u 12.00 časova. Prisutnima će se obratiti:\n•Goran Vesić, gradski menadžer\n•Miodrag Popović, direktor Turističke organizacije Beograda\n•Leontina Vukomanović, Dečiji kulturni centar\n„Tradicijom u Evropu“, Knjaževac, 03. i 04. decembаr 2016. godine\n“Dan mangulice”, Zasavica, 03. decembar 2016. godine\nPrivredno – turistička manifestacija “Dan mangulice” tradicionalno će se održati prve subote u decembru, 03.decembra u Zasavici kod Sremske Mitrovice.\nSajam zimskih sportova, turizma i rekreacije „Expo-Zim“, Beograd, od 01. do 04. decembra 2016. godine\nPopularnost zimskih sportovakod nas je u stalnom porastu. Raste želja i potreba za uživanjem u zimskim sportovima i korišćenju jednog dela godišnjeg odmora i zimi na snegu. Usled velikog interesovanja i uspeha kod posetilaca i ove godine Beogradski sajam i Asocijacija Sport za sve organizuju tradicionalni Sajam zimskih sportova, turizma i rekreacije „Expo-Zim“ od 01. do 04. decembra 2016. godine u hali 3 i 3A, sa ciljem da se promoviše popularnost zimskih sportova kod nas i ukaže na značaj bavljenja sportom u cilju održavanja zdravlja i uživanja u zimskim sportovima.


Svetski mediji: Dobijanje statusa kandidata će ojačati prozapadnu vladu u Srbiji | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Svetski mediji: Dobijanje statusa kandidata će ojačati prozapadnu vladu u Srbiji\nSvetski mediji: Dobijanje statusa kandidata će ojačati prozapadnu vladu u Srbiji\npetak, 02. mart 2012.\nNjUJORK- Odluka da Srbija dobije status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji ojačaće prozapadnu vladu te zemlje u usijanoj borbi sa nacionalističkom opozicijom koja želi bliže veze sa Moskvom umesto sa Evropom, piše Vol Strit DŽurnal. Mediji u Poljskoj, Slovačkoj i Češkoj izvestili su jutros da je Srbija od Evropske unije dobila status kandidata i mahom ocenili da je za to zaslužan napredak Srbije u regionalnoj saradnji.\nNjujorški dnevni list ocenjuje da je Brisel doneo odluku da sada dodeli Srbiji status kandidata delom i iz straha evropskih diplomata da bi dalje odlaganje moglo da gurne Srbiju u zagrljaj Rusiji i podrije napore Evrope za očuvanje mira i stabilnosti u tom regionu.\nList navodi da će proći godine dok Srbija ne postane član EU, i podseća da je Hrvatska 2004. godine dobila status i da će ući u Uniju devet godina posle toga.\nVol Strit DŽurnal citira direktora Instituta za otvoreno društvo iz Brisela Hedera Grabea koji ističe da je veoma važno da se Srbija kao najveća država na Zapadnom Balkanu kreće napred ka EU.\nAko te zemlje ne bi postale članice EU, postoji opasnost da dugotrajno stagniraju, naveo je Grabe.\nJedan od najuglednijih američkih dnevnika ocenjuje da će dodela statusa kandidata predstavljati značajnu pomoć za politiku koju vodi predsednik Srbije Boris Tadić i vladajuća koalicija, ali da je i dalje neizvesno da li će to biti dovoljno da proevropska koalicija ostane na vlasti.\nGlasači su fokusirani na socijalna i ekonomska pitanja i Tadić će morati da ih ubedi da je ulazak u EU najbolji put za napredak, zaključio je Žerald Knaus, predsedavajući istraživačkog instituta Inicijativa za evropsku stabilnost.\nMediji u Poljskoj, Slovačkoj i Češkoj izvestili su jutros da je Srbija od Evropske unije dobila status kandidata i mahom ocenili da je za to zaslužan napredak Srbije u regionalnoj saradnji.\nDodela "statusa kandidata Srbiji koji je ta zemlja nastojala da dobije od 2008. godine delimično je i nagrada za spori dijalog o regionalnoj saradnji sa Kosovom koji ipak napreduje", ocenila je poljska privatna televizija TVN.\nSlovački dnevni listovi odluku o dodeljivanju statusa Srbiji tumače kao izraz volje EU za dalje proširenje, pošto su još jednoj zemlji bivše Jugoslavije otvorena vrata Unije za punopravno članstvo.\n"EU je uverena da bi ulaskom Srbije u Uniju, sto između ostalog zahteva i uravnotežene odnose sa svim susednim zemljama, bio okončan deo tragične istorije tog dela Balkana", konstatovala je slovačka agencija TASR.\nČeška novinska agencija ČTK podsetila je u izveštaju o dodeli kandidature na nedavnu izjavu šefa češke diplomatije Karela Švarcenberga da je i za Balkan i za samu EU ključno da Srbija što pre uđe u nju.\n"Srbiju sada čekaju pristupni pregovori bez kojih nijedna zemlja ne može da uđe u EU. Tokom njih zemlja mora da pokaže da je uskladila svoje zakone u više od 30 oblasti sa pravnim normama Unije", podsetila je današnja "Mlada fronta Dnes".\n:\tMajk Pompeo: Vlada Crne Gore treba da povede dijalog sa SPC u vezi Zakona o slobodi veroispovesti i njegove primene\n:\tVlada Velike Britanije: Boris DŽonson se raduje jačanju srpsko-britanskog prijateljstva


Preminuo Momčilo Krajišnik - Gerila\n15 Septembra, 20200\nMomčilo Krajišnik, prvi predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske, preminuo je jutros u 75. godini od posljedica infekcije virusom korona, saopšteno je iz Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske.\nKrajišnik je preminuo u šest časova u Klinici intenzivne medicine za nehirurške grane.\nZbog infekcije virusom korona i obostranom upalom pluća 30. avgusta je primljen na Kliniku intenzivne medicine UKC RS.\nKrajišnik je rođen 20. januara 1945. godine u Sarajevu. Završio je studije i magisterij na Ekonomskom fakultetu u Sarajevu. Bio je jedan od osnivača Srpske demokratske stranke.\nNa izborima 1990. izabran je za poslanika, a zatim i za predsjednika Narodne skupštine Bosne i Hercegovine.\nKrajišnik je 25. oktobra 1991. izabran za predsjednika Skupštine srpskog naroda BiH (kasnije Narodne skupštine Republike Srpske).\nNa izborima 1996. godine izabran je za prvog srpskog člana Predsjedništva BiH, a te godine izabran je i za člana Senata Republike Srpske Srpske.\nU aprilu 2000. godine je uhapšen pod optužbom za ratne zločine i sproveden u Haški sud.\nKrajišnik je proglašen krivim za progone, istrebljenje, ubistvo, deportacije i prisilno premještanje nesrpskih civila tokom sukoba u Bosni i Hercegovini od 1992. do 1995. godine. Oslobođen je krivice po optužbama za genocid i saučesništvo u genocidu.\nPored ratnih zločina za koje je odgovarao pred međunarodnim tribunalom, Momčilo Krajišnik je i od strane svojih “saboraca” bio optuživan za nečasne radnje.\nBivši načelnik Generalštaba Vojske Republike Srpske general Ratko Mladić, prvostepeno osuđen na doživotni zatvor zbog genocida i ratnih zločina, u jednom od svojih dnevnika optužio je Momčila Krajišnika da je spriječio nekoliko hapšenja osoba za koje se sumnjalo da su umiješane u kriminal, ali i da je sam Krajišnik bio umješan u kriminal.\nMladić je Krajišnika optužio da je 26. maja 1993. iz Republike Srpske u Grčku prebacio 2,5 miliona dolara.\nDa mu kriminal nije stran, Momčilo Krajišnik je pokazao i prije rata u BiH. Uhapšen je u novembru 1984. godine za privredni kriminal u Energoinvestu. Slučaj se rastegao, a onda ga je nakon 330 dana pritvora oslobodio Nikola Koljević, jer navodno nije bilo dokaza.\nPosljednjih godina oko Krajišnika se takođe podizala prašina zbog imovine koju posjeduje a koja je stečena na sumnjiv način. Tvrdilo se da posjeduje više stanova, tri dvorca u ogromnom dvorištu na Palama, nekoliko automobila, fabriku sakrivenu zidovima, pet velikih hala, benzinsku pumpu, četiri kamiona itd.\nKao šlag na tortu, Krajišnik je sa svojom Asocijacijom stvaralaca Republike Srpske tražio od Vlade RS da se poslanicima NSRS iz prvog saziva isplati naknada za učešće u radu parlamenta tokom rata.\nMomčilo Krajišnik je svakako ostavio trag u kratkoj istoriji Republike Srpske. Učestvovao je u njenom stvaranju, ali i u kriminalu kao i u ratnim zločinima.\nRelated tags : kriminal Momčilo Krajišnik ratni zločini republika srpska


Zbog praznika izmenjeno radno vreme pojedinih ustanova i firmi - TVRUBIN\nZa titulu svetskog šampiona bore se gusani Batafon i Margitares\n“Velikoselke” donirale posteljinu Opštoj bolnici\nAkcija besplatnih pregleda nastavlja se u nedelju\nCrna komedija „Smrt čoveka na Balkanu“ sutra u kikindskom pozorištu\nZbog praznika izmenjeno radno vreme pojedinih ustanova i firmi\nSretenje ili Dan državnosti je najznačajniji državni praznik u Srbiji. Gotovo sve javne ustanove i institucije u naredna dva dana neće raditi, dok neke imaju donekle promenjeno radno vreme.\nTokom predstojećih praznika biće dežurna Druga zdravstvena stanica u Svetosavskoj 53, koja će raditi od sedam do 19 sati i 30 minuta. Lekari Dečijeg i Školskog dispanzera biće dežurni od devet do 17 sati. Kikinđanima će 24 sata biti na raspolaganju Apoteka „Cvejić“ u Bloku GA4.\nIz JP „Kikinda“ saznajemo da se parking sutra i prekosutra neće naplaćivati. Redovna naplata počinje u subotu, 17. februara. Kompanija FCC Kikinda radiće u četvrtak i petak po redovnom programu sakupljanja komunalnog otpada na teritoriji grada.\nZa Dan državnosti šalteri glavne „Pošte“ biće otvoreni od osam do 15 sati. Vozila autoprevoza saobraćaće po nedeljnom režimu vožnje, a vozači Ki taksija usluge će naplaćivati po drugoj tarifi.\nSva javna preduzeća „Toplana“, „Elektrodistribucija“ i „Srbijagas“ tokom predstojećih praznika imaće organizovano 24-časovno dežurstvo. Većina trgovinskih objekata radiće uobičajenim radnim vremenom.\nfebruar 14, 2018 Lidija Vučković\n← Kikinđane pogodila Amorova strela Neka ne iznenade novi predstečajni postupci u “Tozi Marković” →


RUSIJA ĆE UČESTVOVATI U OBNOVI SVETINJA NA KOSOVU - Stormfront\nRUSIJA ĆE UČESTVOVATI U OBNOVI SVETINJA NA KOSOVU\nMOSKVA , 6. maja (Tanjug) - Rusko Ministarstvo inostranih poslova, po nalogu predsednika Vladimira Putina, razrađuje pitanje učešća Rusije u obnavljanju pravoslavnih svetinja na Kosovu i Metohiji u okviru projekta UNSKO-a i izdvajanja odgovarajućih sredstava za tu svrhu, saopštilo je danas to ministarstvo.\nRusija će, kako je istaknuto, obezbediti i neophodne organizacione i ekspertske resurse, upućivanjem, između ostalog, na Kosovo visokokvalifikovanih ruskih arhitekata, građevinskih inženjera i istoričara umetnosti radi izvođenja radova na obnovi i restauraciji tih objekata.\nU saopštenju ruskog MIP-a navodi se da je od 2000. godine na Koovu i Metohiji srušeno više od 150 unikalnih pravoslavnih crkava i manastira, od kojih su neki bili na spisku svetskog kulturnog nasleđa UNESKO-a.\nU saopštenju se podseća da se generalni direktor UNESKO-a Koićiro Macura obratio međunarodnoj zajednici s pozivom da se pomogne u obnovi stradalih kulturno-istorijskih i spomenika arhitekture.\nRusija je u aprilu u četiri tranše uputila Srbiji humanitarnu pomoć od približno 160 tona, ukupne vrednosti oko 1,7 miliona dolara, po nalogu Putina s kraja marta.\nSekretar Crvenog krsta Kosova i Metohije Dragiša Murganić izjavio je da će rusku pomoć primiti oko 7.200 porodica na Kosovu i Metohiji, uključujući severni deo sa kolektivnim centrima.


Ova zima biće drugačija od prethodne tri - Sputnjik Srbija\n07:33 09.10.2020 (osveženo 07:54 09.10.2020) Preuzmite kraći link\nDirektor Republičkog hidrometeorološkog zavoda prof. dr Jugoslav Nikolić nedavno je otkrio da statistike trenutno ukazuju da bi ova zima mogla biti nešto hladnija u odnosu na prethodne dve-tri.\n„Statistike trenutno ukazuju da bi ova zima mogla biti nešto hladnija u odnosu na prethodne dve-tri, sa nešto većom količinom snega, ali to ćemo znati tek u drugoj polovini novembra, kada svi eksperti budu analizirali situaciju i usaglasili svoja očekivanja“, kazao je za Tanjug Nikolić i dodao da će to usaglašavanje biti oko 20. novembra kada će se izaći sa dugoročnom prognozom za zimu.\nI njegov kolega meteorolog RHMZ Nedeljko Todorović objasnio je da sa verovatnoćom od 60 odsto može da se gledajući leto kaže kakva će biti zima.\n„Jedan period hladnog vremena bio je u januaru 2017. godine i to se ponavlja na tri do četiri godine. Prošla zima je bila topla sa vrlo malo snega. Po tom nekom ritmu ponovljivosti, verovatno je da će ova zima biti malo hladnija i sa više snega. To je neka gruba procena“, zaključio je Todorović u razgovoru za RTS.\nVeće šanse da zima da bude hladnija u odnosu na prosek\nKlimatolog prof. dr Vladimir Đurđević objašnjava za "Blic" da se dugoročne prognoze menjaju kako se približava sezona.\n„Trenutne prognoze koje su rađene u oktobru pokazuju veće šanse da će zima da bude hladnija u odnosu na prosek. Međutim, kada se prognoza bude radila u novembru, može da se pokaže da će ova zima biti prosečna“, napominje Đurđević.\nTokom predstojeće zime očekuje da će u Evropi na većem delu kontinenta biti temperature toplije od prosečnih, objavio je sajt "Severe Weather Europe". Kako navode, to ne znači da neće biti hladnih dana, već će hladnija vazdušna masa biće ređa nad kopnom.\nPrema sezonskoj prognozi RHMZ-a, toplo vreme nastavlja se i u novembru. Očekuje se da bi decembar i januara bili blaži i nešto suvlji. Iz RHMZ-a najavljuju umerene mrazeve u trećoj dekadi januara. Kada je reč o februaru i martu, srednje temperature biće malo iznad proseka, u martu biće više padavina.\n„Poslednjih desetak godina imali smo nekoliko leta koja su bila izuzetno topla, tako da nam ovo leto deluje blago. Međutim, ako posmatramo leta od polovine 20. veka, ovo leto je bilo znatno toplije“, kaže klimatolog Vladimir Đurđević, dodajući da su sva godišnja doba iz godine u godinu toplija.\nMeteorolog Đorđe Đurić kaže za "Blic" da je gotovo sigurno da će zima koja je pred nama biti hladnija od prethodne, te da su nekoliko godina unazad zime u Srbiji blage.\n„Prošla zima je bila izuzetno blaga, snega gotovo da nije ni bilo. Zime su godinama unazad blage i mislim da smo poslednji put 2012. godine beležili obilne snežne padavine“, kaže Đurić za "Blic".\nZima 2019/2020. bila je peta najtoplija u Srbiji od 1951. godine. Srednja temperatura vazduha za zimu iznosi 3 stepena u Srbiji, za 2,4 više od proseka za period 1981-2010. godina, piše u analizi Republičkog hidrometeorološkog zavoda. Najviša temperatura tokom prošle zime izmerena je u Kruševcu, u februaru i iznosila je 22.2 stepena Celzijusa, dok je najniža izmerena u Sjenici, u januari, - 20 stepeni.\nZima 2018/19 bila je vlažna i prosečno hladna. Na Kopaoniku druga zima po najvećoj sezonskoj količini padavina. Ukupna količina padavina je u centralnim i južnim delovima Srbije bila iznad, a na krajnjem severu ispod prosečnih vrednosti, sa temperaturama iznad prosečnih vrednosti.\nZima 2017/18 bila je dvanaesta najtoplija, a broj dana sa snežnim pokrivačem u nižim predelima Srbije je bio u intervalu od sedam do 34 dana. Temperature su bile iznad proseka za ovo godišnje doba, a talas hladnoće zabeležen je krajem februara.


Dodik ne odustaje od razbijanja BiH. Dačić: Može računati na punu podršku Srbije - Index.hr\nDodik ne odustaje od razbijanja BiH. Dačić: Može računati na punu podršku Srbije\nČLAN Predsjedništva BiH Milorad Dodik potvrdio je da ne odustaje od donošenja zakona kojima bi se osporile brojne ovlasti te države i prenijele na razinu entiteta, a predsjednik skupštine Srbije Ivica Dačić istodobno je kazao da Republika Srpska i dalje može računati na punu potporu Beograda.\nDačić je u Banju Luku došao kako bi sudjelovao u obilježavanju 30 godina rada parlamenta RS-a, koji se smatra sljednikom tzv. "skupštine srpskog naroda u BiH", protuustavno uspostavljene 1991., što je bio uvod u rat u toj zemlji.\nŽeli Sarajevu oduzeti brojne ovlasti\nPotvrdio je da će upravo stoga inzistirati na tome da parlament RS-a idućih dana donese zakone kojima će tom entitetu "vratiti" ovlasti prenesene na razinu BiH kao države.\nDodao je da i dalje nudi "pregovore s Federacijom BiH", a da je jedina osoba s kojom u RS-u neće razgovarati visoki predstavnik za BiH Christian Schmidt, i to sve dok njegovo imenovanje ne bude potvrđeno u Vijeću sigurnosti UN-a.\nDačić je rekao da Srbija ostaje zainteresirana za očuvanje mira, ali i statusa RS-a te poštivanje Daytonskog sporazuma, za koji tvrdi da je izigran time što su neke ovlasti s entitetskih prenesene na razinu BiH.\n"Svaka odluka koja se donosi mora se temeljiti na suglasnosti sva tri naroda i oba entiteta", kazao je čelnik srpskog parlamenta, dodajući da u Beogradu, uz to, žele održati "žive veze" s RS. Konstatirao je da između tog entiteta i Srbije ne postoje nikakve granice bez obzira na postojanje onih međunarodno priznatih.\n#BiH #milorad dodik #Ivica Dačić #banja luka\nU Rijeci predstavljen prijedlog građanskog odgoja za srednjoškolce


Gradonačelnik Bihaća Šuhret Fazlić potvrdio je kako je napokon primetan ozbiljniji angažman nadležnih državnih institucija u rešavanju situacije s migrantima i izbeglicama, dodajući da je za bilo kakvo rešenje i ove problematike potrebno vrijeme.\n“Napokon imamo podršku i saradnju s državnim institucijama u migracijskom procesu, a tu prvenstveno mislim na Savet ministara BiH, odnosno Ministarstvo bezbednosti. Sa Pakistanom je potpisan sporazum o readmisiji ilegalnih migranata, što će sigurno doprineti barem olakšavanju situacije. Traže se i određena rešenja, odnosno lokacije za smeštaj migranata u drugim delovima države. Zaista mi je drago da je to tako, jer smo svi već videli da se s ovim problemom možemo nositi samo zajedničkim snagama i korektnom saradnjom,” rekao je Fazlić.\n“Taj centar je zatvoren, jer jednostavno više nismo mogli izdržati i dopustiti ogroman pritisak na središte grada. Sve granice naše tolerancije su bile pređene, jer je prilikom otvaranja centra ‘Bira’ rečeno kako je to samo privremeno ili kratkotrajno rešenje. Centar je onda ostao otvoren više od dve godine i imali smo hiljade migranata u centralnoj gradskoj zoni. Predstavnici gradske i kantonalne vlasti u ovom slučaju imaju čvrst i jedinstven stav, tako da ne postoji cena zbog koje bismo ponovo pristali na otvaranje ovog ili bilo kojeg drugog centra u središtu Bihaća,” navodi Fazlić.\nU vezi sa prihvatnim kampom na lokalitetu Lipa, koji je tridesetak kilometara udaljen od Bihaća, još uvek ima, kako je rekao, mnogo nerazjašnjenih okolnosti. Grad Bihać i Vlada Unsko-sanskog kantona (USK) su za pripremu tog lokaliteta izdvojili skoro pola miliona maraka.\n“Evropska unija i međunarodne organizacije su potrošile mnogo novca za pripremu i organizaciju kampa, država je trebala osigurati priključak vode i struje, međutim celo vreme to sve ostaje nedovršeno i neizvesno. Ne znam da li su možda neki ljudi to zamislili kao letni kamp, a da Bira bude zimski, pa da se na neki način izvrši pritisak na Grad Bihać i kantonalnu vladu. Zaista mi tu nije ništa jasno, jer smatram da se tu treba i može osnovati kamp za dostojanstven smeštaj ljudi kojima treba pomoći. Međutim, mislim da smo pronalaskom i uređenjem lokacije mi dovoljno uradili, sada nadležni i odgovorni za to trebaju završiti posao,” smatra gradonačelnik Bihaća.


Karcher WD5 PREMIUM usisivač cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nKarcher WD5 PREMIUM usisivač cene\ncena 27.690,00 din | prodavnica (1)\ncena od 23.673,00 din\ncena od 26.115,00 din\nBosch BGS5RCL usisivač\nElectrolux EUO93DB usisivač\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Karcher WD5 PREMIUM usisivač po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Karcher usisivač WD5 PREMIUM na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Usisivači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Karcher Usisivači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Karcher WD5 PREMIUM usisivač sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Karcher WD5 PREMIUM usisivač. Pre kupovine, podatke za Karcher usisivač WD5 PREMIUM proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Brnabić:Nemamo sistem koji prepoznaje i nagrađuje najbolje\nPremijerka Ana Brnabić je ocenila da Srbija u prosveti još nema sistem u okviru kojeg se najbolji prepoznaju i nagrađuju, ne samo novčano, već i karijerno\n"Neverovatno je što mi u Srbiji još nemamo takav sistem", navela je Brnabić u otvorenom pismu, objavljenom u listu Danas, kao odgovor na tekst koji je taj list pod naslovom "Premijerka opet uvredila prosvetare" objavio u petak.\nOna je rekla da u Srbiji u prosveti nema sistema koji prepoznaje i nagrađuje učitelje i profesore koji podstiču talente đaka, sistema koji vrednuje profesora koji s djakom razgovara mimo nastave u želji da ga motiviše da uradi više.\n"Mi ne nagrađujemo učitelje koji neguju ljubav prema znanju i učenju. Naš sistem sabotira svako iskakanje iz proseka, čak i kada to iskakanje znači menjanje navika koje nas vuku nadole", navela je premijerka.\nGovoreći o platnim razredima u prosveti, Ana Brnabić je kazala da nije prirodno da svih 80.000 učitelja, nastavnika i profesora ima istu platu i da se mora napraviti sistem u okviru kojeg se prepoznaju i nagrađuju najbolji.\n"Platni razredi su samo sistem u kojem će se kvalitet nagrađivati napredovanjem", napisala je Ana Brnabić.\nPrema njenim rečima, sistem plata koji dana postoji je održiv, ali nije fer prema većini nastavnika i profesora koji su ponos profesije.\n"Posvećeni ljudi dobiće povećanje plata od 10 odsto počev od 1. januara 2018. godine, povećanje koje će dobiti univerzalno svi u prosveti bez obzira na uložen napor, ljubav i vreme", kazala je ona i istakla da postojeći sistem ne daje motivaciju novim generacijama nastavnika i profesora koji tek počinju da rade.\nNavodeći da je za Vladu Srbije, nju kao predsednicu Vlade, za ministre prosvete i finansija "status kvo" najbolja politička opcija, Ana Brnabić je ocenila da to ne bi bilo fer i ne bi bilo odgovorno jer je njihov posao da prave pravednije i zdravije društvo u kojem se cene trud i uspeh.\n"Da li ćemo uspeti u ovome, ne zavisi samo od nas kao članova Vlade, zavisi od svih nas u društvu, jer se baš ova reforma tiče sivh nas", napisla je Ana Brnabić.


Mladen Mihailović - Specijalna bolnica Beograd\nBiolog i koordinator za naučna istraživanja.\nTokom studiranja bio na stručnoj praksi u Jedinici za klinička istraživanja Univerzitetske bolnice „Antonio Pedro“, (Rio de Žaneiro, Brazil, 2018-2019), učestovovao u razmeni studenata na Federalnom univerzitetu Fluminense u Rio de Žaneiru, Program Biomedicine (2018).\nTokom 2013. i 2014. obavljao terensku praksu u Naučno-istraživačkim kampovima Biološkog istraživačkog društva “Josif Pančić”.\nUčesnik je Omladinske razmene „You and me and ecology” u Centru za obrazovanje i zaštitu životne sredine Listhof (Bempflingen, Nemačka).\n2013. na festivalu Supernatural u Beogradu predstavio Teriološku sekciju Biološkog istraživačkog društva “Josif Pančić” i realizovao radionice sa posetiocima festivala.\nUčestvovao 2014. na seminaru Alter-COP20 Climate change (Brisel, Belgija).\nNa Eko festu 2014. u organizaciji Zelene omladine Srbije u Beogradu bio je član organizacionog tima i voditelj panel diskusije.


Izdavačka kuća Prometej i Izdavaštvo RTS-a obeležili su stogodišnjicu Velikog rata objavljivanjem preko 60 naslova u Ediciji SRBIJA 1914-1918.\nKada smo 2014. godine objavili prvih deset knjiga, nije se moglo ni naslutiti da će se time otvoriti mnoga nova pitanja i potreba za publikovanjem novootkrivenih činjenica. Za ovih pet godina objavili smo 63 naslova koja se tiču teme Prvog svetskog rata i uloge Srbije u njemu.\nNeka od izdanja su ponovljena, većina ih je, pak, po prvi put publikovana, a među autorima su kako naši autori, tako i prevodi nemačkih, rumunskih, italijanskih, engleskih i francuskih pisaca i priređivača. Autori su savremnici toga doba, svedoci sa frontova, bolničari, vojskovođe, cenzori, te savremeni domaći i strani stručnjaci na polju istorije.\nO značaju ove edicije za doprinos očuvanju kulture sećanja govore i brojne nagrade, od kojih su svakako najvažnije one beogradskog sajma knjiga – 2014. godine za Izdavački poduhvat i 2018. za Izdavača godine, odnosno za sveukupnu godišnju produkciju izdavačke kuće Prometej.\nSada smo u prilici da vas pozovemo na predstavljanje petog kola Edicije SRBIJA 1914-1918 u SKC-u, u ponedeljak, 17. decembra u 12 sati.


Iz Fonda za razvoj do sada odobrene 2,3 milijarde dinara - Boom93\nUkupna vrednost zahteva koje su privrednici poslali Fondu skoro 15 milijardi dinara.\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Dragan Stevanović kaže za Tanjug da je na jučerašnjoj sednici Upravnog odbora Fonda odobreno još 130 kredita, koji zajedno vrede oko 370 miliona dinara.\nOd početka realizacije programa Fonda, kojim su obezbeđene 24 milijarde dinara za pomoć preduzećima u Srbiji, do danas je u Fond za razvoj stiglo oko 1.600 zahteva.\n„Od tih zahteva, spremnih da uđu u procedure Upravnog odbora bilo je oko 500, a 410-412 je odobreno, dok je 89 kredita odbijeno zato što ne ispunjavaju uslove u skladu sa programom Fonda. Ukupna vrednost odobrenih kredita je nešto preko 2,3 milijardi dinara a ukupna vrednost zaprimljenih zahteva je čak oko 15 milijardi dinara“, navodi Stevanović.\nS obzirom na ovu dinamiku prijavljivanja, Stevanović očekuje da će se program Fonda realizovati do kraja godine.\nOd trenutka kada je počelo prijavljivanje privrednika, preduzećima je na račune leglo oko 230 miliona dinara.\nDa bi svi koji apliciraju za novac kod Fonda za razvoj novac i dobili, neophodno je da sva dokumentacija bude u skladu sa propozicijama koje je Fond propisao.\nTo znači da moraju da obezbede dokumentaciju koja dokazuje da imaju sva neophodna sredstva obezbeđenja do bi im Fond odobrio isplatu.\nZahtevi dolaze iz svih oblasti privrede, od proizvodnih do trgovinskih i uslužnih delatnosti, što potvrđuje, napominje Stevanović, da u početku kada su mere ekonomske pomoći donošene, sektorski pristup nije bio adekvatan.\nMeđutim, trenutno se radi, kaže, i na programu koji bi mogao da ima karakter sektorske pomoći za one koji su pretrpeli velike štete nastale usled pandemije korona virusa.\n„Ovih dana radimo na jednom programu koji će možda imati katrakter sektorskog ali o tome ćemo u narednim danima da pričamo a odnosiće se na one delove privrede koji su u ovoj krizi bili najpogođeniji“, rekao je Stevanović.\nKada je reč o strukturi preduzeća koja su aplicirala za sredstva iz Fonda za razvoj, Stevanović kaže da tri četvrtine zahteva dolazi od mikro preduzeća, dok jedna četvrtina stiže od malih i srednjih preduzeća i preduzetnika.\nOznakeFond za razvoj kredit Privrednici Srbija


Bajden izabrao Voloskija za pomoć u preseljenju izbeglica\nTanjug 8. septembra 2021. 23:25\nVAŠINGTON – Američki predsednik DŽozef Bajden izabrao je diplomatu, veterana, Lija Voloskija da pomogne u koordinaciji preseljenja izbeglica iz ratom zahvaćenog Avganistana, izjavio je zvaničnik američke administracije.\nVoloski će služiti u kancelariji savetnika Bele kuće i radiće sa zvaničnicima Saveta za nacionalnu bezbednost i drugim najvišim pomoćnicima u administraciji na pružanju pravne ekspertize o pitanjima preseljenja, rekao je zvaničnik govoreći pod uslovom da ne bude imenovan, preneo je Rojters.\nSjedinjene Američke Države evakuisale su desetine hiljada Avganistanaca iz njihove zemlje tokom Bajdenovog povlačenja iz te zemlje nakon 20 godina rata, a užurbano povlačenje izazvalo je oštre kritike, navela je britanska agencija.\nVolovski je ranije bio specijalni izaslanik tadašnjeg predsednika SAD Baraka Obame u njegovim naporima da zatvori američki vojni zatvor u Zalivu Gvantanamo na Kubi.\nNa tom položaju je bio od jula 2015. do januara 2017. godine.


» Učenici iz Obrenovca i Niša na štandu EU na Sajmu knjiga\nUčenici tri skole iz Obrenovca – Gimnazije, Tehnička i Poljoprivredno-hemijske škole – prvi su posetili štand EU i upoznali se sa aktivnostima i projektima Delegacije EU u Srbiji kao i Informacionog centra EU. Tročlani timovi iz svake od tri škole učestvovali su u kvizu „Evropa otvoreno“ i odgovarali na pitanja o Evropskoj uniji.\nIz Niša je, u organizaciji Info kutka Niš, štand posetilo 48 učenika, čiji su radovi ocenjeni najuspešnijim na literarnom konkursu „Šta ja znam o EU“. Tročlani timovi niških srednjih škola takođe su se oprobali u kvizu Evropa otvoreno a pobednici su dobili prigodne nagrade.\nTokom popodneva štand EU ugostio je direktore izdavačkih kuća Školska knjiga iz Hrvatske, Nova knjiga iz Crne Gore, te srpskih izdavača Arhipelag, Clio i Zavet. Tema razgovora bila je „Kultura bez granica: region jugoistočne Evrope kao zajedničko tržište za izdavače”, imajući u vidu jezičke sličnosti u regionu.\nDirektor izdavačke kuće Arhipelag Gojko Božović rekao je da stanovnici zemalja bivše Jugoslavije govore istim jezikom, pa samim tim knjige koje se objavljuju imaju potencijalno širu publiku od onog izdavačkog prostora na koji se prvenstveno računa i napomenuo da je Srbija najotvorenija u tom pogledu.\nOn je rekao da su sve zemlje regiona članice CEFTA sporazuma, ali je istakao da je on dosta uopšten i u posebnim aspektima nije razrađen, kao u oblasti kulture.\nPomenuo je carine i druge izvozne prepreke koje usporavaju izvoz knjiga, ograničavaju prisustvo knjiga iz Srbije na drugim prostorima država bivše Jugoslavije.\nDirektor izdavačke kuće Clio Zoran Hamović istakao je da nešto „debelo“ nije u redu kada se kaže da se ljudi iz kulture ne razumeju.\nBarijere se podižu za one koji to žele, čak i devedesetih ljudi se nisu delili, delila se teritorija, rekao je Hamović.\nKreativni ljudi razumeju potrebu da budu iznad svih problema, oni su bili i ostali zajedno, rekao je Hamović o saradnji sa izdavačima iz zemlja koje su nastale raspadom Jugoslavije.


Hrana iz RS ide u Evropu - Akta.ba\nHrana iz RS ide u Evropu\n24.07.2014. 08:31 / Izvor: SRNA\nVlada Republike Srpske utvrdila je danas Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrani, radi postizanja adekvatnog nivoa zaštite zdravlja i zaštite interesa potrošača, te da se omogući da hrana proizvedena u Republici Srpskoj postane konkurentna i za tržište EU.\nRazlozi za donošenje ovog zakona sadržani su u potrebi preciznijeg uređenja ove materije, u cilju otklanjanja nedostataka uočenih u njegovoj primjeni, saopšteno je iz Biroa za odnose s javnošću Vlade Republike Srpske.\nOvi zahtjevi će biti ostvareni putem pooštravanja odgovornosti subjekata koji obavljaju proizvodnju, preradu i skladištenje hrane, kao i njen transport i stavljanje u promet.\nVlada Republike Srpske prihvatila je informaciju o projektu "Jačanja kapaciteta u sektoru voda", čija je svrha jačanje administrativnih kapaciteta u sektoru voda u skladu sa pravnom tekovinom EU i međunarodnim obavezama u cilju poboljšanja infrastrukture životne sredine.\nNa sjednici je usvojena informacija o stanju primarne poljoprivredne proizvodnje nakon poplava, grada i obilnih padavina zaključno sa 20. julom.\nVlada Republike Srpske saopštilo je da podržava mjere i aktivnosti koje preduzima Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, a koje su usmjerene na dinamiziranje tekućeg i dugoročnog razvoja agrarnog sektora.\nDonesena je odluka o davanju saglasnosti Ministarstvu za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju na plan utroška sredstava – tekući grantovi za nacionalne parkove "Sutjeska" i "Kozara" za prvih pola godine u iznosu od 338.074 KM.\nNa sjednici je doneseno rješenje o osnivanju Upravljačkog odbora hitnog projekta oporavka od poplava.\nJačanja kapaciteta u sektoru voda


Banca Intesa ugostila studente beogradskog Univerziteta\nBanca Intesa je u saradnji sa Centrom za razvoj karijere i savetovanje studenata Univerziteta u Beogradu, a u okviru programa „Saznajte iz prve ruke“, tokom jednodnevne posete, otvorila svoja vrata grupi studenata i diplomaca beogradskog Univerziteta.\nBanca Intesa je u saradnji sa Centrom za razvoj karijere i savetovanje studenata Univerziteta u Beogradu, a u okviru programa „Saznajte iz prve ruke“, tokom jednodnevne posete, otvorila svoja vrata grupi studenata i diplomaca beogradskog Univerziteta. Osnovni cilj ove posete je bio da se studenti informišu o radu u bankarskom sektoru, kao i da na licu mesta saznaju i osete kako funkcioniše vodeća banka u zemlji. Studenti su posredstvom prezentacija i obraćanja menadžmenta i zaposlenih imali priliku da se upoznaju sa poslovanjem Banke, organizacionom i kadrovskom strukturom, procesima selekcije kandidata za posao, kao i sa profilom zaposlenih u banci i ključnim kompetencijama koje su potrebne da bi neko postao deo tima od 3.000 zaposlenih u Banca Intesa.\nPriliku da postavljaju pitanja studenti su iskoristili iskazujući najveće interesovanje za mogućnosti zaposlenja i obavljanje prakse, ali su bili radoznali i da saznaju iz prve ruke šta poslodavac voli da vidi u CV-ju, kao i kako izgleda jedan radni dan za menadžera u nekom od bankarskih sektora. Na kraju je grupa studenata obišla odeljenje za upravljanje rizicima, trezor, odeljenje za rad sa velikim privrednim subjektima, kao i delove upravne zgrade.


Za ministarku auto od 82.000 KM - Impuls\nObjavljeno: Nedjelja, 22 Oktobar 2017 11:00\nVlada Republike Srpske nastavlja da nabavlja skupocene automobile, a red je došao na Ministarstvo porodice, omladine i sporta.\nResor na čijem je čelu Jasmina Davidović iz Socijalističke partije odlučio je da se počasni novom limuzinom procenjene vrednosti 70.000 KM bez PDV ili nepune 82.000 KM s porezom.\nIstina, to je mnogo manje od 115.000 KM koliko je za „audi“ dalo Ministarstvo prosvete i kulture RS, ali je i daleko iznad granice od 50.000 KM za koju je Nevladina organizacija „ReStart Srpska“ tražila da bude gornja prilikom kupovine novih službenih automobila.\nZbog nabavke skupih automobila u Republici Srpskoj organizovali su i protest građana, ali su jedino uspeli da odgovore gradonačelnika Bijeljine Miću Mićića da odustane od limuzine od 120.000 KM i ograniči se na 60.000 KM.\nU Ministarstvu porodice, omladine i sporta RS kažu da je vrednost od 70.000 KM okvirna - orijentaciono za vozilo koje će zadovoljiti potrebe ministra, a da u slučaju povoljnije ponude može biti i niža.\n"Ministarka se trenutno vozi automobilom marke „pasat“ 2008. godište sa pređenih 400.000 kilometara. Nabavka službenog automobila za potrebe Ministarstva porodice, omladine i sporta je u potpunosti u skladu sa zakonom i to Zakonom o izvršenju budžeta za 2017. gde su sredstva za tu namenu pozicionirana, Zakonu o javnim nabavkama te u skladu sa odlukom Vlade RS o zameni službenih automobila za potrebe ministara koji su stariji od 2010. godine", kaže za „EuroBlic“ službenica za odnose s javnošću Mirela Vujatović.\nInače, jedan od automobila koje je koristila ministarka Davidović slupan je nedavno u saobračajnoj nezgodi.\nDavidovićeva je bila prisutna, a automobil je vozio sekretar ministarstva iako nije zadužen za to.\nKako „EuroBlic“ saznaje, utvrđeno je da je on bio kriv za nezgodu, ali u Ministarstvu porodice, omladine i sporta kažu da nije disciplinski odgovarao.\n"Do pokretanja disciplinskog postupka dolazi u slučaju nesavesnog, nedozvoljenog ili rukovanja vozilom pod dejstvom alkohola ili drugih nedozvoljenih supstanci, a u ovom slučaju toga nije bilo, čemu je očevidac bio starešina organa državne uprave, odnosno ministar", kaže Vujatovićeva.\nPrema njenim rečima, u saobraćajnoj nezgodi bio je oštećen službeni automobil iz 2007. sa pređenih takođe 400.000 kilometara, koji će nabavkom novog automobila biti licitiran u skladu sa zakonom.\n"Oba navedena automobila su za zamenu bila predviđena još 2013, ali je tender oboren zbog neadekvatnih ponuda po proceni starešine republičkog organa uprave", kaže Vujatovićeva.\nKakav ugled u narodu uživa ministarka Davidović videlo se na poslednjim lokalnim izborima 2016.\nTada je bila nosilac liste Socijalističke partije za Skupštinu opštine Foča. Nije uspela da postane odbornik jer je osvojila samo – 81 glas.


Amerika vidi sebe kao sudiju, porotu i dželate u policijskoj kontroli međunarodne zajednice – Magazin Plus\nHome/Politika/Amerika vidi sebe kao sudiju, porotu i dželate u policijskoj kontroli međunarodne zajednice\nAmerika vidi sebe kao sudiju, porotu i dželate u policijskoj kontroli međunarodne zajednice\nDa li Washington vlada svetom?\nJedan od najuzbudljivijih aspekata vanjske politike Donalda Trumpa u protekle dvije godine je pretpostavka da su odluke koje donose Sjedinjene Države obvezujuće za ostatak svijeta. Osim u vrijeme rata, nijedna druga nacija nikada nije nastojala spriječiti druge nacije da trguju jedna s drugom. Sjedinjene Države su također jedinstveno nastojale kažnjavati druge zemlje za navodne zločine koji se nisu dogodili u SAD-u, a koji nisu uključivali američke građane, ističući da sve države moraju poštivati sve kazne koje je izrekao Vašington.\nSjedinjene Države sada vide sebe kao sudiju, porotu i dželate u policijskoj kontroli međunarodne zajednice, uobraženost koja je počela poslije Drugog svjetskog rata kada su američki predsjednici počeli da sebe nazivaju “vođom slobodnog svijeta”. Zakon o borbi protiv terorizma iz 1987. godine (ATA) kako je izmijenjen i dopunjen 1992. godine, kao i naknadno povezano zakonodavstvo, da se uključi Zakon o pravdi protiv sponzora terorizma iz 2016. (JASTA). Građani ili stanovnici Sjedinjenih Američkih Država mogu koristiti zakonske propise za građanske presude protiv navodnih terorista bilo gdje u svijetu i mogu se koristiti za kažnjavanje vlada, međunarodnih organizacija, pa čak i korporacija za koje se smatra da podržavaju teroriste, čak i posredno ili nesvjesno.Tužitelji mogu tužiti za povrede svoje “osobe, imovine ili posla” i imati deset godina da podnesu tužbu.\nPonekad veze i nivo dokaza koji zahtevaju američki sud da preduzmu akciju su slabi, a to je uljudnost. Tužbe trenutno mogu tražiti sekundarnu odgovornost za treće strane, uključujući banke i velike korporacije, pod “materijalnom podrškom” statuta o terorizmu.To uključuje odgovornost za “pomaganje i podržavanje” kao i pružanje “usluga” bilo kojoj grupi koju Sjedinjene Države smatraju teroristima, čak i ako je teroristička oznaka sumnjiva i / ili ako je ta podrška nenamjerna.\nDve nedavne tužbe traže civilnu odštetu u okviru ATA, a JASTA je uključivala Iran i Siriju.Što se tiče Irana, u junu 2017. porota je raspravljala jedan dan pre nego što je izrekla osuđujuću presudu protiv dve iranske fondacije zbog kršenja američkih sankcija, dozvoljavajući saveznom sudu da ovlasti američku vladu za zaplenu nebodera u Midtown Manhattanu. To je bila najveća građanska oduzimanje terorizma u istoriji Sjedinjenih Država. Predsedavajući sudija je odlučio da porodicu žrtava terorizma,uključujući i napade 11. septembra, raspodeli prihod od prodaje zgrade, koji bi mogao da iznosi i milijardu dolara .. Sud je odlučio da Iran ima neku krivicu za napade 11. septembra kao državni sponzor terorizma, iako nije mogao utvrditi da je Iran direktno uključen u napade.\nOdluka protiv Irana mora se smatrati pomalo bizarnom jer je jasno da Iran nije imao nikakve veze sa 11. septembrom, ali je ionako proglašen krivim jer ga je Stejt department u Vašingtonu proglasio državnim sponzorom terora. Sposobnost da se utvrdi krivica na osnovu tumačenja ponašanja strane vlade stavlja neverovatnu moć u ruke neizabranih birokrata koji donose političke odluke o tome ko je „dobar“, a ko „loš“.\nDrugi, noviji, sudski slučaj uključio je Siriju. Prošle sedmice je federalni sud u Okrugu Kolumbija presudio da je Sirija odgovorna za ciljanje i ubijanje američkog novinara koji je pokrivao granatiranje područja Homsa održanog 2012. godine.\nSud je dodelio 302,5 miliona dolara porodici novinara Marie Colvin. U svojoj presudi, sudija Amy Berman Jackson je navela “dugogodišnju politiku nasilja u Siriji” koja traži “zastrašivanje novinara” i “suzbijanje neslaganja”. Kao što obično nije moguće ni u američkim sudovima tužiti stranu vladu, takozvana ljudska prava grupa finansirana od strane SAD-a i drugih vlada pod nazivom Centar za pravdu i odgovornost je svoj slučaj oslonila na određivanje Damaska kao državnog sponzora terorizma . Sudija je smatrao da su izneseni dokazi „vjerodostojni i uvjerljivi“.\nSloženost onoga što se dešava u Siriji je takva da je teško zamisliti da bi sudija sa sjedištem u Vašingtonu mogao prosuditi na bilo koji kredibilan način. Colvin je bio u ratnoj zoni, a tužioci, čiji je cilj bio da sastave dosje o ratnim zločinima protiv Sirije, iznijeli su svoj slučaj koristeći dokumente koje su dostavili, što je svakako predstavljalo partizansko gledište i moglo bi se i sami izmisliti. Na osnovu sopstvenih komentara, sudija Amy Berman Jackson svakako je došla u igru sa svojim vlastitim stavom o Siriji i o čemu se tu radi.\nJoš jedan američki poklon međunarodnoj sudskoj praksi bio je Magnitski akt iz 2012. godine, proizvod dobrog entuzijazma administracije Barakovog Obame. Bila je zasnovana na naraciji o onome što se dešavalo u Rusiji pod besmislenim Borisom Jeljcinom i njegovim nacionalističkim nasljednikom Vladimirom Putinom, kojeg je prodavao jedan Bill Browder, za kojeg mnogi vjeruju da je bio glavni igrač u pljački bivšeg Sovjetskog Saveza.Browder i njegovi saučesnici u medijima tvrdili su da je ruska vlada bila saučesnik u hapšenju, mučenju i ubijanju jednog Sergeja Magnickog, računovođe koji je postao uzbunjivač koji radi za Browdera. Gotovo svaki aspekt priče je osporavan,\nŠto je još gore, Zakon o Magnitskom je proširen i sada je Globalni zakon o odgovornosti za ljudska prava Magnitskog iz 2017. godine. Koristi se za sankcionisanje i na drugi način kažnjavanje navodnih „kršitelja ljudskih prava“ u drugim zemljama. Najskorije je korišćen u slučaju Jamal Khashoggi, u kojem su SAD sankcionisale navodne ubice saudijskog disidentskog novinara, iako niko nije bio osuđen za bilo kakav zločin.\nNezavisni od Magnitskog i raznih postupaka ATA-e je sposobnost Ministarstva finansija SAD-a i Ureda za kontrolu stranih aktiva (OFAC) da sankcionišu sposobnost zemlje da prebacuje novac kroz američki finansijski sistem koji kontrolira SAD. To je ono što se trenutno dešava u vezi sa plaćanjem venezuelskog izvoza nafte, koje je sankcionisano i neće moći da koristi dolarski sistem posle 28. aprila. Slična nametnuta sankcija SAD je trenutno na snazi protiv Irana, sa svim potencijalnim kupcima iranske nafte, koji su podvrgnuti sekundarnim sankcijama ako nastave da kupuju posle 5. maja.\nVećina svetskog naftnog biznisa se odvija u dolarima, tako da Ministarstvo finansija ima efektivno oružje u ruci da se upliće u strane zemlje bez slanja marinaca, ali postoji, naravno, opasnost da ostatak sveta hoće. na kraju je čitao listove čaja i napustio upotrebu petrodolara. Ako se to dogodi, američkoj vladi će otežati da nastavi da štampa dolare bez obzira na deficit, jer će biti malo potražnje za dodatnom američkom valutom u opticaju.\nPrincip da Vašington treba da poštuje suverenitet drugih država, čak i kada se ne slaže sa njihovim unutrašnjim politikama, zapravo je napušten. I, kao da stvari nisu bile dovoljno loše, neki novi zakoni praktično garantuju da će u bliskoj budućnosti Sjedinjene Države učiniti još više da bi se mešale i destabilizovale veći deo sveta. Kongres je prošao i predsjednik Trump potpisao je Elie Wiesel genocida i Zakon o sprečavanju Atrocities, koji nastoji poboljšati odgovor Vašingtona na masovna ubojstva. Sprečavanje genocida i masovnih ubistava je sada deo američke agende nacionalne bezbednosti. Radna grupa za masovne zločine i službenici Stejt departmenta će biti obučeni da ih senzibiliziraju za predstojeći genocid, iako se pretpostavlja da se novi program neće primijeniti na Palestince jer imenjak zakona nikada nije bio zabrinut zbog njihovog suzbijanja i ubijanja od strane države Izrael .\nDodik: Meni je Komšić u nekim stvarima simpatičan i lijepo zvuči


Faraž: Šest godina nakon izglasavanja Bregzita, posao još nije završen! – GLAS SRBIJE\n23/06/2022 Željko Injac Aktuelno, Svet 0\nŠest godina do dana nakon što je Britanija glasala za izlazak iz Evropske unije, proces Bregzita je, i dalje u toku i ostaje rizik da se Velika Britanija vrati nazad u orbitu EU ako se ne preduzme akcija, upozorio je Najdžel Faraž.\nBritanski establišment je odbio da dozvoli građanima Ujedinjenog Кraljevstva da uživaju u svim mogućim prednostima Bregzita i predstoji nekoliko koraka koji se moraju preduzeti da bi se istinski realizovao odlazak Britanije iz Evropske unije, rekao je Najdžel Faraž.\nFaraž je rekao da je sada najvažniji korak da se završi Bregzit povlačenjem iz preostalih panevropskih tela u kojima je ostala Britanija.\nFaražu je naročito u fokusu Evropski sud za ljudska prava.\nIako bi se Savet lako mogao zameniti sa telom EU — ono ipak deli istu zastavu, himnu, ciljeve i ima sedište u istom kampusu „Evropske četvrti“ u Strazburu, ono prethodi EU i tehnički je odvojeno. Britanija je ostala članica Saveta nakon napuštanja EU, i shodno tome ostaje podložna ovom Sudu za ljudska prava, koji osujećuje pokušaje vlade da realizuje svoja predizborna obećanja.\nUpozoravajući da bi levičarska koalicija laburista, liberalnih demokrata i škotskih državljana u parlamentu nakon sledećih izbora mogla da gurne Britaniju ponovo u zagrljaj EU, Faraž je upozorio da Torijevci moraju bolje da odrade Bregzit ne samo da bi zaštitili državu, već i da pošalju Britancima poruku da su sposobni za voženje države.\n„Građani se zaista osećaju frustrirano što Bregzit završen“, rekao je Faraž, nastavljajući: „Ako to ne učinimo, doći će do razočaranja. Već se nazire, da ako Кier Starmer, Lib Dems, SNP formiraju koaliciju, vratićemo se EU pravilima jedinstvenog tržišta, i zaista ćemo imati Bregzit samo na rečima.”


Da li su gej grupe napustile Bradleya Manninga? – Optimist magazin\nBradley Manning je dvadesetpetogodišnji redov američke vojske kome je suđeno na osnovu optužbe da je, navodno, pomagao neprijatelju tako što je poverljive informacije prosledio Wikileaksu. Među prosleđenim podacima se nalazi nekoliko stotina hiljada vojnih izveštaja, diplomatskih depeša, kao i detaljne informacije o ubijanju civila od strane pripadnika američke vojske.\nSuđenje je obeleženo vladinim pritiscima na medije i počelo je nakon što je Manning proveo gotovo godinu dana u samici. Sve ovo je izazvalo proteste i negativne reakcije u međunarodnoj javnosti.\nInteresantna činjenica je da su dve najveće i finansijski najsolidnije američke LGBT grupe koje se bore za ljudska prava, ostale neme na Manningov tretman pre i tokom suđenja. Zašto je Manning, čija su otkrića o akcijama američke vojske dovele do pokretanja zahteva za društvenom pravdom, od Human Rights Campaign i GLAAD-a dobio samo preglasnu tišinu?\nPrvo, Manning predstavlja suprotnost od svega onoga kako ove dve grupe žele da oslikaju i prikažu „gej Amerikanca“. I većina LGBT populacije takođe ne može da se svrsta pod ove navodnike jer nisu beli, čisti, ispolirani, muževni… Manning jednostavno ne izgleda kao gej voditelj sa CNN-a Anderson Cooper koji je dobio priznanje GLAAD-a. Sa svojom slabašnom građom, poreklom iz niže klase, upitnog rodnog identiteta, nesposobnosti da sačuva uobičajen posao, pomalo priglup i sa disfunkcionalnom porodicom Manning nije dečko za primer koji Human Rights Campaign i GLAAD žele da promovišu. Ironično je da je Manning upravo ono što veliki broj, ako ne i većina gej osoba u jednom ili drugom trenutku života jeste – otpadnik od društva, usamljenik, osoba koja ne može da se uklopi u zajednicu.\nDrugo, organizacije poput HRC, koje imaju godišnji budžet od 32 miliona dolara i, navodno, milion članova i simpatizera, često imaju finansijsku podršku velikih vojnih industrijskih korporacija poput Lockheed Martina, Northrop Grummana i Booz Allen Hamiltona koji sponzorišu njihove humanitarne večeri.\nLockheed Martin 85% svojih poslova obavlja za američku vladu, Northrop Grumman je neraskidivo vezan za američku vojsku, a Booz Allen Hamilton se zaglibio u močvaru lobiranja u Vašnigtonu da se zakonodavci pitaju da li postoji mogućnost ograničenja delovanja bezbednosnih službi kada sve zavisi od privatnih kompanija.\nOvo nije klasična usluga za uslugu, ali Human Rights Campaign i GLAAD znaju na kom je izvoru dobra voda. Human Rights Campaign je potrošila milione dolara i bezbroj sati rada volontera da bi izlobirali ukidanje pravila Don’t ask, don’t tell, omogućavajući patriotski nastrojenim gejevima i lezbejkama da nastave nesmetanu službu u američkoj vojsci.\nOve organizacije zavise od novca iz državnog budžeta, tako da što se više sposobnih i mladih Amerikanaca i Amerikanki prijavi u armiju to bolje. Što se više razvija i širi proizvodnja naoružanja, makar bila obavijena velom tajne, to bolje.\nGLAAD je kao glavnog mecenu za dodelu svojih medijskih priznanja imao Goldman Sachs, američku multinacionalnu invensticionu firmu koja se, između ostalog bavi, upravljanjem investicijama i pružanjem drugih finansijskih usluga, pre svega državnim institucijama. Takođe su, prilikom dodele priznanja gej ljudima koji se uklapaju u njihov šablon, sarađivali sa telekomunikacionom kućom Verzion, koja opet radi sa američkom bezbednosnom agencijom.\nAuto-cenzura je jedna divna stvar jer je nju nemoguće dokazati. Sve ovo je odličan primer licemernih i isprepletanih odnosa između američke vojne industrije, vlade i neprofitnih organizacija. Zašto bi organizacija poput Human Rights Campaign stavljala prst u oko velikim korporacijama kada bi one mogle da zavrnu slavinu donacija koje trenutno nesmetano i obilato teku?\nZašto bi GLAAD dao podršku nekom nebitnom mladom queer muškarcu koji je upravo razotkrio malverzacije američke vojske, kada je mnogo bezbednije, a i ne zahteva hrabrost, da podrže već etablirane ljude koji se nalaze na vrhu društvene lestvice?\nBradley Manning je pušten niz vodu od strane mejnstrim organizacija. Da li postoji neko ko će da stane u njegovu odbranu?\nManning je osuđen prošlog meseca i trenutno traje proces određivanja njegove kazne, a suočava se sa mogućom kaznom od 90 godina zatvora.\nBradley Manning za Nobela\nAmerička organizacija za zaštitu ljudskih prava Roots Action prikupila je više od 100 hiljada potpisa zahtevajući da ove godine Nobelovu nagradu za mir dobije Bradley Manning, američki vojnik koji se tereti za odavanje poverljivih informacija koje je kasnije objavio Wikileaks.\nIz ove organizacije kažu da bi norveški Komitet za dodelu Nobelove nagrade tako mogao da popravi svoju reputaciju, koja je srozana nakon odluke da predsedniku SAD Baraku Obami dodeli istu nagradu posle svega nekoliko meseci na funkciji.\n– Nad Nobelovim komitetom se nadvio oblak i u ovom trenutku je Bradley Manning potrebniji njima, nego oni njemu – rekao je Norman Solomon osnivač ove nevladine grupe, pripremajući se da preda norveškom Komitetu peticiju na pet hiljada strana.\nIz Norveške odgovaraju da dodela Nobelove nagrade za mir nije takmičenje u popularnosti i dodaju da broj potpisa neće ni pomoći ni odmoći pri odlučivanju o Manningu.\n– Odluka će biti doneta na osnovu zasluga, baziranih na principima koje je postavio Alfred Nobel. Nije neoubičajeno da dobijamo veliku dokumentaciju kojom se podržava određeni kandidat, ali to nema uticaja na Komitet prilikom donošenja odluke – rekao je direktor za istraživanje Komiteta Asle Toje.\nKo će biti dobitnik ovogodišnje Nobelobe nagrade za mir biće poznato 11. oktobra. Ukupno je 259 pojedinaca ili grupa nominovano za ovu prestižnu nagradu.


Jeftini letovi iz Srbije do Crne Gore - Avio karte Srbija Crna Gora - eSky.rs\nAvio karte iz Srbije do Crne Gore\nPretražite letove iz Srbije do Crne Gore\nProverite najbolje prilike za letove iz Srbije do Crne Gore\nKada rezervisati letove do Crne Gore\nDirektni letovi se obavljaju 5 dana u nedelji -\tpon.,\tuto.,\tpet.,\tsub.,\tned..\nDirektni letovi s avio kompanijom:\tAir Serbia (JU),\tMontenegro Airlines (YM).\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije do Crne Gore na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije do Crne Gore?\n✔ Ako rezervišem let iz Srbije do Crne Gore, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije do Crne Gore?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Srbije do Crne Gore uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije na ruti Srbija - Crna Gora


Albanija, Evropska komisija: Talas novih hidroelektrana ozbiljno ugrožava turizam i poljoprivredu\nTalas izdavanja dozvola za izgradnju malih koncesionih hidroelektrana šteti održivom razvoju Albanije, posebno sektorima turizma i poljoprivrede. U posebnoj analizi programa ekonomske reforme 2019. godine u Albaniji, Evropska komisija je procenila da albanska vlada gradi ove hidroelektrane ignorišuući opasnosti koje one predstavljaju po životnu sredinu.\n“Vlada planira povećanje proizvodnje električne energije izgradnjom novih hidroelektrana. Ovi objekti uzrokuju ozbiljne uticaje na životnu sredinu i imaju velike negativne učinke na lokalne zajednice i turizam“, navodi se u nedavno objavljenom dokumentu Evropske komisije o ekonomskim reformama na zapadnom Balkanu.\nUzimajući u obzir očekivani rast turizma i intenziviranje poljoprivrednog sektora, kao i uticaj klimatskih promena, hidro resursi Albanije biće pod pritiskom hidroelektrana. Zbog toga, prema mišljenju Komisije, Albanija mora da proširi svoj strateški pristup diversifikacijom proizvodnje električne energije, povećanjem ulaganja u proizvodnju energije sunca i vetra i razvojem sveobuhvatne strategije upravljanja vodama.\nIstraživanje na terenu stručnjaka UNDP-a, sprovedeno prošle godine, zabeležilo je alarmantnu situaciju u celom procesu koji prati izgradnju hidroelektrana, od trenutka izdavanja dozvola i planiranja do izgradnje.\nNajveće štete beleže se u zaštićenim područjima, gde se nalazi veliki broj reka. U zaštićenim područjima radovi su trenutno završeni na 26 hidroelektrana koje su u funkciji, 16 je u izgradnji, a još 105 je dobilo dozvolu.\nNedavno završena inspekcija hidroelektrana, prva takve vrste iz ugla nezavisne ekspertize, utvrdila je da je velika većina objekata izgrađena bez poštovanja ekoloških standarda i standarda zaštite faune. Uslovi za prolaz ribe nisu uzeti u obzir, a kriterijumi za sanaciju otpada i revitalizaciju područja nakon obavljenih radova nisu ispoštovani.\nGrupa stručnjaka pregledala je lokalitet 71 već izgrađene hidroelektrane i dokumentaciju za više od 520 dodeljenih dozvola. Na kraju istraživanja formulisano je oko 30 preporuka koje su stavljene na raspolaganje Ministarstvu energetike kako bi se situacija unapredila.\nStručnjaci zahtevaju da se u zaštićenim područjima ne grade nove hidroelektrane. Na temelju provera na licu mesta, utvrđeno je da su gotovo sve hidroelektrane izazvale eroziju i da se u budućnosti očekuje da će doneti ogromne finansijske troškove za državni budžet kako bi se upravljalo štetnim posledicama njihovog rada.\nStručnjaci su takođe dokazali da Ministarstvo energetike tokom procesa izdavanja dozvola nije uzelo u obzir druge važeće zakone za zaštitu životne sredine i zaštićenih područja. Potvrđeno je da je Albanija prekršila međunarodne konvencije o životnoj sredini, koje je ranije potpisala. Prema njima, dozvole za izgradnju hidroelektrana izdavane su bez analize troškova i koristi, podstaknute logikom pokrivanja potražnje za električnom energijom i potrebama za otvaranjem novih poslovnih mogućnosti.


22. 02. 2020 |\nĐaci će moći da se ubrzano školuju i za cvećare-rasadničare, pomoćne kuvare, viljuškare, servirke, stakloresce, frizere, traktoriste, ratare…\nU Srbiji će uskoro biti uvedeno dvogodišnje srednje obrazovanje za čak 40 najtraženijih zanimanja, a srednja škola biće obavezna za sve, otkriva ministar prosvete Mladen Šarčević!\nKako Informer saznaje, na spisku novih zanimanja naći će se smerovi za buduće sobarice, molere, cvećare-rasadničare, pomoćne kuvare, viljuškare, servirke, stakloresce, frizere, traktoriste, ratare… Javna rasprava o ovoj, ali i ostalim novinama u predškolskom i školskom obrazovanju počinje 13. februara, a u oktobru ove godine organizovaće se i javno usvajanje predloga strategije za nova zanimanja.\nPrema rečima ministra Šarčevića, oko 95 odsto dece upisuje srednju školu i napominje da će novi dvogodišnji ciklusi obrazovanja privući i ostale učenike.\n– Ideja je da se uvedu dvogodišnji smerovi i mi smo tu inicijativu prosledili Zavodu za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja. Tu će, između ostalog, biti i profili za sobaricu, cvećara-rasadničara, pomoćnog kuvara, viljuškara, servirku, molera… Ovi programi trajaće dve godine i imaju drugi nivo kvalifikacije. Pored njih, ideja je da se omogući i veći izbor i trogodišnjih i četvorogodišnjih obrazovanih profila – ističe Šarčević.\nKazne za izbegavanje srednje škole\nU Ministarstvu prosvete navode i da će, onog trenutka kada srednja škola postane obavezna, biti predviđene i kazne za one koji budu odbijali da idu na nastavu.\n– Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja predviđa kazne za roditelje koji odbijaju da upišu dete u osnovnu školu, a kad srednje obrazovanje postane obavezno, kazne će biti slične. Prvo idu opomene, a potom novčane kazne od 5.000 do 100.000 dinara – navode u resornom ministarstvu.\nNa pitanje kada će srednje obrazovanje biti i zvanično obavezno, ministar odgovara:\n– Kad će ono zvanično postati obavezno, zavisi od toga kad će doći do promene Ustava, zato što u Ustavu stoji odredba da je osnovno obrazovanje obavezno i besplatno, a srednje besplatno. Javna rasprava o Nacrtu strategije obrazovanja do 2030. počinje 13. februara, i to predstavljanjem u kom pravcu je planirano da se razvija predškolsko i osnovno obrazovanje. U martu će biti predstavljeni planovi za srednje obrazovanje, u aprilu učenički i studentski standard i investicije, zatim ide nauka i u junu visoko obrazovanje. U oktobru planirano je da bude organizovano javno slušanje i usvajanje predloga strategije – navodi ministar.\nPredsednik Foruma srednjih stručnih škola Milorad Antić kaže za Informer da je to sjajna ideja i da će novi i kraći smerovi biti idealni za one koji žele da se bave samo zanatom.\n* pomoćni kuvar\n* vozač krana\n– Ovo je odličan predlog resornog ministarstva i smatram da svi koji smo deo njega treba da ga podržimo. Ovim ne samo da će zaživeti izumrli smerovi u srednjim stručnim školama već će se pružiti i šansa onim đacima koji nisu karijeristi i koji imaju za cilj da za kratko vreme savladaju zanat i dobiju za njega zvanje i diplomu. Pored ovih zanimanja koja je nabrojao ministar, mislim da će se na spisku naći i programi za frizera, keramičara, ratara, vozača krana, traktoristu…. Sve ono gde je posao siguran zadržaće mlade u Srbiji i omogućiti im dobru zaradu, a uz to je i školovanje kraće – naglašava Antić, i dodaje da će to poboljšati i zaposlenost u Srbiji, ali i razvijanje privrede.\nTagovi :dvogodišnje srednje obrazovanje, srednja škola, Zanimanja\nSrednja škola postaje obavezna, kao osnovna\nNedeljković: Završni ispiti za osnovce nisu prepreka već potvrda stečenog znanja


Dačić na skupu u Kosovskoj Mitrovici – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nNa skupu, koji će početi u podne, učestvovaće i ministri Zorana Mihajlović i Aleksandar Vulin.\nDačić je juče izjavio da je na ponovljenim lokalnim izborima u nedjelju ključno političko pitanje hoće li Srbin ili Albanac biti gradonačelnik sjevernog dijela tog grada.\nSrpski premijer je rekao da se tačno zna koliko glasova Srbi treba da osvoje da bi dobili gradonačelnika, istakavši da, ako se to ne želi, onda ulazimo u velike probleme.\nOn je naveo da ako vlada Srbije, predsjednik Republike, ogromna većina u parlamentu, patrijarh, Rusija i cijela međunarodna zajednica pozivaju na izlazak na izbore, da ne zna zašto bi neko mislio da je to protiv srpskih interesa.\nDačić je istakao da svako drugo rješenje može da ugrozi srpske nacionalne interese, apelujući još jednom na Srbe iz sjevernog dijela Kosovske Mitrovice da, bez obzira na stranačke stavove, izađu na glasanje.\nPrema njegovim riječima, tu treba da bude i sjedište zajednice srpskih opština i da se izgradi administrativna zgrada koja će predstavljati vlast na Kosovu za 10 opština gdje su Srbi većina.\n“To je mnogo značajna i jaka poruka i mislim da do sada nismo imali na Kosovu značajniji politički trenutak od ovog kada je riječ o srpskom narodu”, poručio je premjer.\nU nedjelju 17.novembra u sjevernom dijelu Kosovsne Mitrovice biće ponovljeno glasanje na lokalnim izborima na tri biračka mjesta, gdje je glasanje poništeno zbog inicidenata u prvom krugu 3. novembra.


"Haradinaj preti na Uskrs, duboko nepoštovanje prema Srbima"\n„Haradinaj preti na Uskrs, duboko nepoštovanje prema Srbima“\nPolitika Autor:Danilo Savić01. maj. 202119:24\nIgor Popović Foto: kim.gov.rs\n"Najnovija pretnja Ramuša Haradinija ujedinjenjem sa Albanijom još jednom je na videlo iznela koliko je duboko nepoštovanje albanske političke vrhuške u Prištini prema sugrađanima srpske nacionalnosti", rekao je danas pomoćnik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju, Igor Popović.\nHaradinaj: Sarađivaćemo sa Kurtijem po pitanju dijaloga\n„Ako Kosovo ne bude deo UN i NATO, pripajamo se Albaniji“\n„Pretnje te vrste, koje uvek između redova nose i nagoveštaj nasilja, Srbiji i Srbima su ovoga puta upućene uoči najvećeg hrišćanskog praznika Vaskrsa, kada svi hrišćani jedni drugima i svojim komšijama druge vere upućuju poruke mira i tolerancije. Kosovo i Metohija je sastavni deo Republike Srbije, i po našem Ustavu i po međunarodnom pravu, a jedini razuman način da se sve nesuglasice u vezi sa tim pitanjem reše jeste dijalog“, rekao je Popović u saopštenju.\nOn je dodao da su hrišćani spremni da praštaju, ali da niko to ne sme da zloupotrebljava.\n„Hrišćani su u danima vaskršnjih praznika dodatno tolerantni i spremni da praštaju, međutim niko ne bi smeo da to zloupotrebljava tako što će se Srbiji i srpskom narodu obraćati na drzak i preteći način. Pozivam i ovom prilikom političare u Prištini da se okanu pretnji, i da pokažu elementarnu odgovornost i prema svim žiteljima Kosova i Metohoje i prema regionu, tako što će konačno prerasti ratobornu retoriku s kraja prošlog veka, i pokazati da su, osim što su sposobni da neprestano prave probleme, kadri i da probleme rešavaju na miroljubiv i civilizovan način“, zaključio je pomoćnik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nIgor Popovićkancelarija za kosovo i metohijuRamuš Haradinaj


Delegacija ruskih univerziteta sa gradonačelnikom i rektorom Univerziteta u Novom Sadu - Sputnjik Srbija\n14:46 26 Septembar 2020\nDelegacija ruskih univerziteta sa gradonačelnikom i rektorom Univerziteta u Novom Sadu\n20:09 16.01.2019 Preuzmite kraći link\nDelegacija dva ugledna ruska univerziteta, Sanktpeterburškog rudarskog univerziteta „Gorni“ i Ruskog državnog univerziteta za naftu i gas „Gubkin“, posetila je danas Univerzitet u Novom Sadu i razgovarala sa rektorom Univerziteta Dejanom Jakšićem.\nRuska delegacija se takođe susrela sa Milošem Vučevićem, gradonačelnikom Novog Sada. Sastancima je prisustvovala i delegacija NIS-a, koji već godinama ima saradnju sa ruskim visokoškolskim ustanovama, novosadskim univerzitetom i uspešnu poslovnu i svaku drugu saradnju sa lokalnom samoupravom u Novom Sadu.\nDelegaciju NIS-a je predvodio Vadim Smirnov, zamenik generalnog direktora i direktor funkcije za spoljne veze, odnose sa državnim organima i pi-ar. Delegaciju iz Ruske Federacije predvodili su rektor Ruskog državnog univerziteta za naftu i gas Viktor Martinov i prvi prorektor Sanktpeterburškog rudarskog univerziteta „Gorni“ Natalija Paškevič, navodi se u saopštenju.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević istakao je da je saradnja sa Ruskom Federacijom od izuzetnog značaja za Novi Sad, a posebno se osvrnuo na dobre odnose sa pobratimskim gradom Nižnjim Novgorodom. On je rekao da su realizovani brojni zajednički projekti na polju obrazovanja i kulture, ali i da se kontinuirano radi na uspostavljanju još čvršćih veza.\n„Susret predsednika Vučića i Putina je potvrda prijateljskih odnosa dveju zemalja i od posebne je važnosti za našu državu na planu međunarodne politike. Novi Sad kao lokalna samouprava daje doprinos takvim odnosima i posvećen je daljem razvoju partnerskih poduhvata na opštu dobrobit“, naglasio je gradonačelnik Vučević.\nViktor Georgijevič Martinov, rektor Ruskog državnog univerziteta za naftu i gas „I. M. Gubkin“, izrazio je zadovoljstvo zbog buduće saradnje između dve naučno-obrazovne institucije:\n„Ako su kompanije kao što su ’Gaspromnjeft‘ i NIS usmerene prvenstveno na delatnosti u naftno-gasnoj industriji, onda mora da postoji i plodotvorna saradnja između obrazovnih institucija koje pripremaju buduće kadrove za njih. Studenti koji završe naše univerzitete obavljaće poslove na sličnim proizvodnim lokacijama i logično je da se međusobno razumeju koristeći isti tehnički vokabular, odnosno da podržavaju određeni nivo vladanja tehničkim znanjima koji sledi savremene trendove u ovoj oblasti“, istakao je Martinov.\nNatalija Paškevič, prvi prorektor sanktpeterburškog rudarskog univerziteta „Gorni“ istakla je da ova naučno-obrazovna institucija već ima uspostavljenu saradnju sa univerzitetima u Srbiji, konkretno sa Univerzitetom u Beogradu:\n„Sanktpeterburški rudarski univerzitet priprema buduće kadrove za rad u kompaniji NIS, a prvi studenti iz Srbije već su završili naš univerzitet. U ovom trenutku Fakultet za naftu i gas pohađa deset srpskih studenata. Istakla bih da je reč o vrlo talentovanim budućim stručnjacima za naftu i gas, koji su jako dobro pripremljeni, naučno orijentisani, tako da je rad sa njima pravo zadovoljstvo. Ove godine upisano je još deset srpskih studenata u okviru pripremnog odeljenja našeg univerziteta. Nakon potpisivanja Memoranduma o saradnji sa kompanijom NIS, trudićemo se da broj studenata iz Srbije bude još veći“.\nVadim Smirnov, zamenik generalnog direktora NIS-a i direktor Funkcije za spoljne veze odnose sa državnim organima i pi-ar je ovom prilikom istakao važnost saradnje kompanije i univerziteta i ulaganja u mlade stručne kadrove.\n„Kompanija NIS ima veliku čast da već sedam godina sarađuje sa dva najbolja univerziteta u Rusiji — Ruskim državnim univerzitetom za naftu i gas ’Gubkin‘ i Sanktpeterburškim rudarskim univerzitetom. Oni su sada najtraženiji na tržištu, a naša kompanija je prepoznala potrebu tržišta u kojoj postoji manjak mladih specijalista u ovoj industriji, i na tome predano radimo. Ono što je za nas jako važno je to da je prva generacija naših studenata koji su se školovali na ovim univerzitetima već zaposleno u NIS-u. Sledeće godine očekujemo još 12 mladih specijalista koji će dobiti zaposlenje u našoj kompaniji i primeniti stečeno znanje“, naveo je Smirnov.\nPozdravljajući prisutne učesnike sastanka, rektor Dejan Jakšić je izrazio spremnost Univerziteta u Novom Sadu da unapredi saradnju sa ruskim univerzitetima, na obostranu korist i zadovoljstvo.\n„Naša je namera da unapredimo saradnju u oblastima koje su značajne za našu pokrajinu, kroz saradnju sa ruskim univerzitetima i NIS-om, kao našim značajnim partnerom. Na ovaj način povezujemo obrazovanje, nauku i privredu. Ova saradnja, iz našeg ugla, treba da omogući obrazovanje studenata koji će po završetku studija lako pronalaziti posao, što je značajno i za Univerzitet i za naftnu kompaniju“, istakao je rektor Jakšić u svom izlaganju.\nRazgovori u Novom Sadu održani su u sklopu višednevne posete rektora ruskih univerziteta Srbiji, tokom koje će 17. januara biti potpisani sporazumi o strateškoj saradnji sa kompanijom NIS, odnosno vodećim domaćim državnim akademskim ustanovama — univerzitetima u Novom Sadu i Beogradu. NIS će takođe potpisati memorandume o strateškoj saradnji sa novosadskim i beogradskim univerzitetom.


Intervju sa Dušicom Polić – UNSS\nIntervju sa Dušicom Polić\nBeograd, Januar 18, 2021\nDušica Polić je aktivistkinja, koja dolazi iz Majdanpeka, ili kako ona kaže, malog grada, koji o aktivizmu i ne zna mnogo toga, zbog čega je ona odabrala da se potrudi da sama napravi put kojim će hodati, ali i da se bavi onime što voli.\nKada živite u sredini koja ne motiviše mlade da nešto menjaju, jedine preostale opcije jesu da se pomirimo sa tim, odnosno odustanemo, ili da se pobunimo, gde sam ja bez razmišljanja odabrala pobunu.\nPočetak mog aktivizma bio je još u osnovnoj školi, gde sam bila članica parlamenta, sa prevelikim očekivanjima, koja na kraju nisu bila ispunjena, što je dovelo do mog eksperimentisanja i traženja novog načina da menjam stvari koje mi ne odgovaraju. U početku je to samo bilo držanje radionica i tribina sa prijateljima koji su imali slična interesovanja kao i ja, gde je moja prva tribina bila na temi borbe protiv nasilja nad ženama, a kasnije su bile teme životne sredine, profesionalne orijentacije i slično. Pored toga, išla sam na razna takmičenja, ali sam bila i članica Crvenog krsta, kada sam zapravo i počela da toliki deo svog života posvećujem aktivizmu.\nMoja prva ozbiljnija edukacija bila je Škola ljudskih prava, koja se održala u Beogradu, i što je predstavljalo moje prvo iskustvo i mesto gde sam stekla mnoštvo znanja koje mi je poslužilo i za dalji život.\nKada sam promenila okruženje, odnosno kada sam krenula u srednju školu u Zaječaru, postala sam deo udrženja “Dečiji Centar”, koji je imao jak utisak na moju ličnost, s obzirom da sam na tom mestu prošla kroz mnogo toga. Zajedno sa Dečijim Centrom sam učestvovala u performansu za dan borbe protiv korupcije, u performansu u borbi protiv seksualnog uznemiravanja, u raznim predstavama koje su bile ozbiljne i govorile o značajnim društvenim temama, držala i prisustvovala radionicama o održivom razvoju, javnom zagovaranju, kako prepoznati nasilje u partnerskim odnosima i mnogo drugih. 2019. godine sam prisustvovala trening kursu koji je održan od strane Unije srednjoškolaca Srbije u Novom Sadu, što je bilo veoma lepo i prijatno iskustvo, gde sam naučila mnogo toga, ali i upoznala predivne ljude. Isto sam prisustvovala kampu omladinskog aktivizma i medijske pismenosti koji je organizovala Krovna organizacija mladih Srbije u Prolom Banji, gde smo imali simulaciju stranaka i izbora, vodili debate, diskutovali o problemima na lokalu i gde smo razgovarali o tome kako možemo uticati i kako utičemo na promene. Nakon kampa, prisustvovala sam seminaru, pod organizacijom Beogradskog fonda za političku izuzetnost, koji je bio podeljen na dva dela, gde je prvi bio u Kragujevcu i Kladovu, dok je završna konferencija održana u Budvi. Na ovom seminaru se pričalo i o ulozi žena u društvenoj koheziji, gde sam se odlično snašla s obzirom na to da sam bila najmlađa učesnica seminara.\nČlanica sam organizacije Srbija u pokretu, kao i tim liderka tima Aktivna Omladina Zaječar, gde sam sa svojim timom organizovala razne akcije, poput radionica za Dan ljudskih prava, prikupljanja knjiga za humanitarne svrhe, akcije povodom 8-og marta, gde smo delili besplatne zagrljaje i prodavali umetničke radove i krofne, održavanja dva bioskopa na otvorenom, ali i držanja online platforme “Vršnjak vršnjaku”.\nPohađala sam jednodnevni seminar na temu “Mirno rešavanje konflikta i izgradnja poverenja u multikulturalnim sredinama” online, gde sam steknuto znanje prenela kao vršnjačka edukatorka.\nŠto se tiče mog aktivizma u Zaječaru, krenula sam sa snimanjem emisije “Mladi u klinču” gde sa mladima i profesorima pričam o važnim društvenim temama, kao što su mladi u medijima, njihovi talenti, sportovi, njihove nade, strahovi, mogućnosti i želje. Ideju za ovu emisiju sam dobila zahvaljujući mojoj želji da mladima i odraslima podignemo svest, a ovo je bio savršen način za nešto tog tipa, s obzirom na to da većina mladih najviše vremena provodi na društvenim mrežama, što sam htela da iskoristim na što efikasniji način.\nI na kraju, vodim blog pod imenom “Buntovnica”, gde možda najviše dominira moja buntovnička strana, s obzirom na to da pišem o nepravdi i problemima u državi. Neko moje mišljenje je da kroz pisanje, ljudima možemo da podignemo svest, i da im barem malo otvorimo oči.\nMoja najveća nada jeste da će moja priča pomoći mladima, ili da će možda barem nekog motivisati da izađe iz zone komfora i da promeni nešto. Uzrečica “Na mladima svet ostaje” je veoma poznata i svuda se ponavlja, pa zašto onda mi mladi ne bismo iskoristili našu mladost i bili ti koji će skrojiti svet kakav nam odgovara?\nPrevPrethodna objavaDan verskih sloboda: Podržavanje harmonije među verskim grupama\nSledeća objavaPriručnik: kako do vizuelnog identiteta učeničkog parlamenta i neformalnih srednjoškolskih grupaNext


Na beogradskom Sajmu turizma 1.200 izlagača – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Na beogradskom Sajmu turizma 1.200 izlagača\nNa beogradskom Sajmu turizma 1.200 izlagača\nJubilarni 40. Međunarodni sajam turizma u Beogradu održaće se od 22. do 25. februara na Beogradskom sajmu, a ove godine se „priprema“ da obori mnoge rekorde, uz očekivano učešće od oko 1.200 izlagača iz 55 zemalja sveta.\nIstovremeno se organizuje i 9. Međunarodni sajam vina Beowine, 14. Međunarodni sajam hotelsko ugostiteljske opreme Horeka – oprema i 14. Sajam suvenira, navodi se u saopštenju Beogradskog sajma.\n„Naš ovogodišnji cilj je jačanje poslovne posete, u čemu će nam pomoći 1.200 izlagača iz 55 država. Oni će svoju ponudu prezentovati na 15 hiljada kvadrata, a posebno smo ponosni na dve činjenice, a to je što su među učesnicima četiri nove države i što je Grčka ovogodišnja „zemlja partner“, izjavila je generalna direktorka Beogradskog sajma Danka Selić.\nPredsednica Organizacionog odbora sajma turizma Renata Pindžo je istakla da se sajam izuzetno dobro kotira na lestvici sajamskih manifestacija koje se bave turizmom u regionu i ovom delu Evrope.\n„Na ovoj manifestaciji, veoma važnoj za razvoj domaćeg turizma, primetna je sve bogatija ponuda Srbije, u kojoj se može provesti lep produženi vikend, ali i čitav godišnji odmor“, izjavila je Pindžo.\nSajam turizma će, prema rečima direktora Turističke organizacije Beograda (TOB) Miodraga Popovića, biti mesto razgovora i dogovora o regionalnoj saradnji.\n„Očekujemo veliki broj gostiju sa svih strana, ali i iz Beograda. Ciljevi su visoko postavljeni, ali ne sumnjam ni u ostvarivanje novih rekordnih rezultata“, izjavio je Popović.\nProšle godine je sajam, koji se ove godine održava pod sloganom „Odmor te čeka“, posetilo preko 75 hiljada posetilaca, a kojima će se ove godine u halama 1, 1a, 2a i 4 predstaviti najznačajnije turističke agencije, savezi i organizacije, hoteli, turistički centri, vazduhoplovne kompanije, međunarodni turoperatori.\nPored već tradicionalnih gostiju, svoju turističku ponudu prvi put će predstaviti Južnoafrička Republika i Maroko, a posetioce očekuju ekskluzivne sajamske cene i popusti od 5 do 50 posto na aranžmane.\nPrethodna: RTV SUNCE – Lokalni izbori 2018 – Grupa građana „Pravi put“\nSledeća: Bez participacija za neke građane


Italija: Desnica ima tri predloga za novog predsednika drzave\nTanjug 25. januara 2022. 17:31\nRIM – Savez italijanskih konzervativaca predložio je danas tri moguća kandidata za novog šefa države, ostavljajući levom centru da odgovori sa svojim kandidatom, pošto je parlament i dalje podeljen oko naslednika odlazećeg predsednika Serđa Matarele.\nLiga, Braća Italije i Forca Italia izašli su sa imenima bivšeg predsednika Senata Marčela Pere, bivše ministarke obrazovanja i gradonačelnice Milana Leticije Morati i Karla Nordija, penzionisanog sudije, prenosi Rojters.\n„Nije nam namera da bilo šta namećemo… nadamo se da će ova imena biti primljena sa spremnošću da se o njima razgovara“, poručio je lider Lige Mateo Salvini na zajedničkoj konferenciji za novinare sa svojim saveznicima.\nOko 1.000 članova dva doma parlamenta, Doma poslanika i Senata i predstavnici regija i autonomnih pokrajina počeli su da glasaju u ponedeljak posle podne za izbor naslednika Serđa Matarele, a pobedniku tajnog glasanja u parlamentu potrebna je dvotrećinska većina u bilo kojem od tri kruga izbora.\nRuska vojska oborila dva ukrajinska drona kod Kurska\nSidnej: Zbog obilne kiše naređena evakuacija stanovnika


SSP: Vlada Srbije ima novca za 'trovače medija', ali ne i za kulturu\nBeta 28. aprila 2020. 17:50\nVlada Srbije ima novca za „trovače medija, ali ne i za kulturu“, izjavila je danas članica Predsedništva Stranke slobode i pravde (SSP) Ana Stevanović.\n„Aktuelna Vlada ima novca za višedecenijske trovače medija koji se bave nadrilekarstvom u slobodno vreme, ima i za tabloide koji besomučno pišu laži praveći štalu od društva, ima i za preko devet hiljada bolno nepismenih prostih botova, ali nema za kulturu jer – šta će im?“, napisala je Stevanović u izjavi, prenela je SSP.\nPo njenim rečima, „napredna Vlada je ostavila kompletan sektor kulture i oko 3.000 samostalnih umetnika bez ikakve ekonomske pomoći povodom otklanjanja posledica epidemije, čime je praktično i suštinski ugasila i uništila kulturu, umetnost i sve zaposlene u ovom sektoru“.\n„Umesto da se ugleda na sve uspešne zemlje koje ulažu u kulturu znajući da je taj sektor profitabilan, atraktivan turistima, ali i značajan po imidž zemalja kao i obrazovanje sopstvenog naroda, napredna Vlada, koja očigledno o kulturi ništa ne zna, svesno podržava zatiranje ovdašnjeg umetničkog sektora“, ocenila je Stevanović.\nOna je upitala da li je „to osveta za bunt koji su umetnici uvek pokretali, za hrabrost jer su medju retkima koji su kritikovali primitivizam i prostakluk, i za prkos koji umetnici uvek nose u sebi?“.\n„Više od tri milijarde dinara našeg novca Vlada godišnje usmerava tabloidima na osnovu većine nameštenih medijskih konkursa. Taj novac je mogao da se preusmeri onima koji zaista stvaraju, a ne lažovima i propagandistima“, napisala je Stevanović.


Emilio stecher Archives - PPmedia\nAlmir Memić juniorski prvak države u boksu\nNa pojedinačnom prvenstvu Srbije u boksu za juniore, održanom minulog vikenda u Valjevu, četiri boksera Boks kluba „Miks Emilio Šteher“ iz Prijepolja okitila su se medaljom. U poluvelter kategoriji, do 63 kilograma Almir Memić osvojio je zlatnu medalju, on je do najsjajnijeg odličija stigao pobedom u finalu nad Dušanom Vojvodićem. Ognjen Matović osvojio je srebro […]\nadminpp033 Нема коментара 20 марта, 2018 3:35 pm\nU okviru posete potpredsednika Švajcarske Johana Šnajdera Amana Srbiji, u PKS je održan i Poslovni forum srpskih i švajcarskih privrednika na kome su razmotrene mogućnosti unapređenja privredne saradnje i kooperacija kompanija. Potencijalnim švajcarskim partnerima predstavljene su prednosti poslovanja i ulaganja u Srbiji u kojoj posluje više od 200 švajcarskih kompanija. Jedna od 200 kompanija koje […]\nadminpp033 Нема коментара 3 новембра, 2015 8:35 am


Kako protiv porodičnog nasilja - Zrenjaninski\nKako protiv porodičnog nasilja\nZRENJANIN – Zrenjaninski model borbe protiv nasilja u porodici uskoro bi mogao da se primenjuje u celoj Srbiji, najavljeno je iz vrhova srpske vlasti!\nNije ni čudo, jer od 2008. godine u našem gradu funkcioniše jedinstven oblik saradnje četiri institucije, i to tužilaštva, policije, Prekršajnog suda i Centra za socijalni rad.\n– Jednom nedeljno održavaju se sastanci na kojima su prisutni predstavnici Osnovnog javnog tužilaštva, Centra za socijalni rad, Prekršajnog suda i Policijske uprave u Zrenjaninu. Na tim sastancima sumiraju se svi protekli događaji koji u sebi sadrže elemente nasilja u porodici, sa ciljem da se na što efikasniji način reši svaki pojedinačni i poimenični slučaj – kaže Mladen Vujin, zamenik Osnovnog javnog tužioca u Zrenjaninu.\nProcedura po kojoj se postupa je već rutinska.\n– Najpre se ispituje ima li u konkretnom slučaju nasilja, a onda se definiše da li se podnosi prekršajna ili krivična prijava, ili se utvrdi da nema krivičnog dela nasilja u porodici. Ovakvim načinom rada dobija se blagovremeno i efikasno postupanje i olakšava se rad policije. Pomaže se i Centru za socijalni rad, jer kreće represija prema nasilniku, a oni se okreću merama iz svoje nadležnosti – kaže Vujin.\nIzuzetak su situacije kada postoji visok stepen ugroženosti žrtve, jer tada tužilaštvo reaguje brzo i od nadležnog suda traži određivanje pritvora za počinioca nasilja.\nModel je kombinovani represivno – preventivni, usmeren na eliminisanje opasnosti od nasilnika, ali i na zaštitu žrtve, gde je presudna uloga Centra za socijalni rad. Tužilaštvo pored standardnog procesuiranja takođe može podneti građansku tužbu, koja ide mimo krivičnog postupka i veoma je efikasna, može da zahteva da se nasilnik iseli iz kuće, da mu se zabrani pristup žrtvi…\n– Centar ima koordinatorsku ulogu, bili smo ključni i u inicijativi za sporazum sa čak 57 gradskih institucija. Definisali smo sve korake od prepoznavanja, do prijavljivanja i procesuiranja nasilnika. Žrtvi pomažemo brzom akcijom, u ekstremnom slučaju odmah se smešta u Sigurnu kuću. Ali tu nije kraj, već ona ima sve vreme podršku Centra, čak i kada izađe iz Sigurne kuće pomažemo joj da se smesti, da nastavi život mimo nasilnog okruženja – kaže Svetlana Grbo iz Centra za socijalni rad u Zrenjaninu.\nOd velike pomoći je i poseban fond i račun pri Centru, za pomoć žrtvama porodičnog nasilja. Fond je od 2009. godine punilo Opštinsko javno tužilaštvo, primenom načela oportuniteta. U praksi, kao vid sankcije nalagano je počiniocima pojedinih krivičnih dela da novčana sredstva uplaćuju u korist ovog humanitarnog fonda. Od prošle godine novac više ne pristiže, jer je priliv preusmeren na žrtve poplava, ali sredstava još ima.\nNa kraju, statistika kaže da su u više od 99 odsto slučajeva nasilnici muškarci, a nasilje je najčešće usmereno ka bračnom ili vanbračnom partneru. Ima i nasilja prema deci, pa i roditeljima, ali ređe, mada i tu ima porasta. Zabrinjava i što je broj slučajeva nasilja u porodici udesetostručen od 2009. godine.\nTagoviCentar za socijalni rad Mladen Vujin nasilje Osnovno javno tuzilastvo Zrenjanin\nPRAZNICI BEZ UDESA\nSAMO OŠTRO: Zrenjaninci traže robiju i za džepnu krađu!


Amerika je tek počela da davi Venecuelu (video) - Sputnjik Srbija\n09:27 01.03.2019 (osveženo 11:13 01.03.2019) Preuzmite kraći link\nVašington je u Bogoti doživeo veliko razočaranje jer čak ni predstavnici država koje su mesecima osuđivale Venecuelu nisu pristale na intervenciju kao opciju, ocenio je u emisiji „Svet sa Sputnjikom“ dr Dejan Mihailović, profesor na prestižnoj meksičkoj akademskoj ustanovi Tehnolodžiko de Monterej, koji se uključio u program direktno iz Meksika.\nBivši ambasador i profesor na Fakultetu za poslovne studije i pravo u Beogradu dr Dušan Vasić podsetio je da čak ni Lima grupa, na čiji je sastanak opozicionar Huan Gvaido, koji se proglasio za predsednika na ulici, došao sa potpredsednikom SAD Majkom Pensom, nije potpisala deklaraciju kojom se dopušta opcija vojne intervencije u Venecueli.\nVasić vidi još jedan važan momenat zašto se SAD neće usuditi na vojnu intervenciju — ako bi se na to odlučile okrenule bi protiv sebe čitav američki kontinet. To je nemoguće i jer je Donji dom Kongresa SAD usvojio zakon koji onemogućava primenu vanrednog stanja koje je Tramp zaveo povodom situacije u Meksiku, kaže Vasić.\n„Dalje, Tramp je počeo da vodi ideološki rat da Amerika mora da uništi socijalizam. Pritom, karikaturalno je da je stranka „Narodna volja“, kojoj pripada Gvaido, primljena u Socijalističku internacionalu, a njega je Tramp okvalifikovao kao desničara. Da bi pokazao da je socijalista koji je desničarski orijentisan Gvaido je napravio ekonomski program, čija je poenta ekonomski liberalizam, što sam narod u Venecueli neće prihvatiti“, primećuje bivši ambasador.\nGvaido bio na obuci u Srbiji\nKomentarišući navode da je u događaje u Venecueli prste umešao i Centar za primenjene nenasilne akcije i strategije (KANVAS), čiji je osnivač bivši otporaš Srđa Popović, Petrović ističe da Popović ni ne krije da mu je Gvaido prijatelj.\nGovoreći o Gvaidovoj biografiji, Vasić kaže da je on posle studija mašinstva otišao u SAD, gde se školovao na Univerzitetu „Džordž Vašington“, i da je završio političke nauke. Nakon toga boravio je u Srbiji, 2005. ili 2006. godine, gde je prošao pripreme, a nakon toga išao je i na obuku u Meksiko.\nPartija „Narodna volja“, čiji je Gvaido član, osnovana je 2009. godine, a on lično je prvi put ušao u Kongres 2014. godine. Pritom, njegova partija u Kongresu ima svega 14 poslanika i po snazi je četvrta opoziciona stranka. Kad je došao red na „Narodnu volju“ da izabere predsednika Parlamenta izbor je pao na Gvaida, jer je lider te partije u zatvoru, objašnjava Vasić i dodaje da je tek tada Gvaido pokazao za šta je pripreman u Americi.\nČetiri „velika greha“ Venecuele\nNa pitanje koje su varijante za rešenje krize u Venecueli posle svega u igri, Dejan Mihailović ocenio je da će vlast i opozicija najverovatnije morati da sednu za pregovarački sto.\nOn istovremeno napominje da je čitava buka u vezi sa Venecuelom proizvod dugogodišnjeg tihog unutrašnjeg previranja. ali i ekonomskog rata koji se već decenijama vodi protiv te zemlje.\nMihailović razloge za taj rat vidi u činjenici da je Venecuela zemlja sa najvećim rezervama nafte na svetu, treća po rezervama zlata, ali i u „četiri njena velika greha“.\n„Najznačajniji je dovođenje u pitanje neprikosnovenosti dolara kao jedinog načina plaćanja na tržištu energenata. Grehovi su i iniciranje strateškog partnerstva sa Rusijom i Kinom, jasan antiimperijalistički stav kao smernica spoljne politike i zagovaranje novih integracija u Latinskoj Americi koje se ne bi odvijale pod tutorstvom Vašingtona. Malo li je?“, navodi Mihailović.\nIstraživač Instituta za evropske studije Rajko Petrović razlog surove stvarnosti decenijama prisutne u latinoameričkim zemljama vidi u tome što su SAD pokazale da su „neka vrsta predatora u političkom svetu“ i da su spremne da se koriste svim metodama i sredstvima da ostvare svoje ciljeve.\nOn ističe da je Venecuela izuzetno važna tema za SAD jer je reč o zemlji iz komšiluka koja se do te mere suprotstavila politici Vašingtona da je ugrozila imidž Vašingtona u svetu, a posebno na latinoameričkom kontinentu.\n„SAD više od jednog veka dosledno sprovode Monroovu doktrinu gde su pod plaštom navodne zaštite Severne i Južne Amerike od evropskog imperijalizma jasno stavile do znanja da taj prostor smatraju svojim, a tokom proteklih decenija i pokazale da im ne pada na pamet da dozvole bilo kojoj latinoameričkoj državi da se samostalno razvija i da se odupre interesima Vašingtona“, obrazlaže Petrović.\nŠta god da se desi u Venecueli imaće globalne posledice, tvrdi on.\n„Sa jedne strane, SAD ne žele da naprave grešku koja bi poljuljala njihovu reputaciju, jer znamo koliko je za njih bio štetan primer Kube koja je uspela da se otrgne američkom zagrljaju. Ukoliko bi Venecuela uspela da odoli pritisku, a Nikolas Maduro ostane na vlasti, to bi u psihološkom i ideološkom smislu bio veliki udarac za SAD i poslalo jaku simboličnu poruku za sve latinoameričke zemlje da mogu da se odupru uticaju SAD, a pogotovo ako međusobno sarađuju. Na drugoj strani, što se tiče eventualne vojne intervencije za sada treba isključiti tu opciju, ali Venecuela ionako ima previše unutrašnjih problema“, konstatuje Petrović.\nDušan Vasić stoga smatra da će Vašington rešenje potražiti u održavanju vrlo oštrih sankcija protiv Venecuele kako bi Madura doveo do poraza na nekim sledećim izborima.\n„Ekonomsko iscrpljivanje Venecuele je za SAD jedini izlaz kojim će moći da se izvuku, a da ne pretrpe veću štetu“, zaključuje Vasić.\nVenecuela, rat, Srbija


Svetska banka nastavlja podršku reformama u Srbiji - Ulaganje u poljoprivredu ima veliki potencijal - Edukaplus\nSvetska banka nastavlja podršku reformama u Srbiji – Ulaganje u poljoprivredu ima veliki potencijal\nPotpredsednik Svetske banke za Evropu i centralnu Aziju Siril Miler izjavio je da će ta banka nastaviti da podržava jačanje poslovne klime u Srbiji, saopštilo je danas Ministarstvo finansija Srbije.\n– Želimo da budemo na raspolaganju Vladi Srbije kako bismo maksimalno pomogli u realizaciji započetih projekata i onih koji se tek planiraju – izjavio je Miler.\nMiler je podržao nameru da se pruži podrška obrazovanju i zdravstvu i dodao da će pomoć Svetske banke Srbija osetiti i u reformi javne administracije, optimizaciji zaposlenih u javnom sektoru, restruktuiranju velikih državnih preduzeća kao što su EPS, Srbijagas i Železnice i završetku procesa privatizacije najvećih preduzeća u vlasništvu države, ali i u podržavanju modernizacije poljoprivrednog sektora.\n– Mislimo da je ulaganje u poljoprivredu važna komponenta u reformama, a Srbija u toj oblasti ima veliki potencijal – rekao je Miler.\nKako se navodi u saopštenju, Miler je dodao da Svetska banka ima u planu da primeni niz projekata kojima će podržati ovu oblast, ali i da se od Srbije očekuje da odličnim rezultatima nastavi da šalje pozitivnu poruku regionu i Evropi.\nMinistar finansija Dušan Vujović je istakao da Srbija želi da nastavi da ostvaruje zadate ciljeve i da zbog toga stalno uči kako da na efikasan način optimizuje svoje finansije, da više proizvodi i izvozi i nastavi da privlači strane investicije.


SNEG I KIŠA DANAS U SRBIJI: Rhmz izdao novu prognozu, evo kakvo nas vreme očekuje početkom sledeće nedelje | Najnovije vesti - Srbija danas\n29.01.2022. • 06:46 Tanjug\nU Beogradu će biti umereno do potpuno oblačno i suvo, od sredine dana sa periodima sunčanog vremena.\nU Srbiji će danas biti umereno do potpuno oblačno i u većini mesta suvo, sa maksimalnom temperaturom do sedam stepeni.\nTUŽILAŠTVO IZDALO HUTAN NALOG I POSLALO POZIV Afera ukradenih beba kreće da se rasvetljava\nU brdsko-planinskim predelima ujutru i pre podne mestimično sa kratkotrajnim snegom, saopštio je RHMZ.\nUveče i u toku noći naoblačenje sa severa, koje će u noći ka nedelji usloviti slabu kišu koja će brzo preći u sneg. Duvaće slab i umeren vetar, na severu i istoku zemlje povremeno jak, severni i severoistočni. Jutarnja temperatura kretaće se od minus četiri do dva, najviša dnevna od tri do sedam stepeni.\nU Beogradu će biti umereno do potpuno oblačno i suvo, od sredine dana sa periodima sunčanog vremena. Uveče i u toku noći naoblačenje sa slabom kišom koja će brzo preći u sneg.\nPrema izlgedima vremena do 5. februara, u nedelju će biti promenljivo oblačno, malo toplije, s kratkotrajnom kišom u nižim predelima i snegom na planinama. Više sunčanih intervala biće tokom poslepodneva.\nU ponedeljak ujutru vedro, veći deo dana suvo, uz naoblačenje sa zapada i jugozapada, koje će u toku noći ka utorku i u utorak tokom dana uz pad temperature usloviti najpre kišu, a zatim i sneg. Na severu zemlje slabe padavine, u centralnim i južnim krajevima očekuje se više padavina uz ponovno stvaranje snežnog pokrivača u nižim predelima i povećanje visine snega na planinama.\nU sredu i četvrtak promenljivo oblačno, suvo, sa periodima sunčanog vremena. Novo, jače naoblacenje s kišom i snegom očekuje se krajem perioda.\nRHMZ vreme danas vremenska prognoza vreme u Beogradu vreme u Srbiji oblačno hladno kiša sneg


Zaštititi radnike na otvorenom od visokih temperatura - Valjevo\nZaštititi radnike na otvorenom od visokih temperatura\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Valjevo 22. June 2021.\tComments Off on Zaštititi radnike na otvorenom od visokih temperatura\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Vlade Republike Srbija podseća poslodavce i zaposlene na to da obavljanje poslova na otvorenom, u narednim danima, treba prilagoditi uslovima visokih temperatura.\nŠtetno dejstvo visokih temperatura na zdravlje zaposlenih ima sledeće simptome: dehidracija organizma, brže zamaranje, umanjenje sposobnosti za rad, povećanje grešaka pri obavljanju posla, što može da dovede do pojave zamora, toplotnih grčeva, iscrpljenosti, nesvestice, toplotnog udara i drugog.\nMinistarstvo podseća na to da je Vlada 2007. godine donela preporuku u kojoj se navodi da poslodavci organizuju rad na otvorenom na takav način da se izbegne obavljanje teških fizičkih poslova i izlaganje direktnom sunčevom zračenju zaposlenih za vreme visokih spoljnih temperatura, iznad 36 °C, a naročito u periodu od 11 do 16 časova, ukoliko to dozvoljava proces rada.\nKada zaposleni obavljaju poslove na otvorenom pri visokim temperaturama poslodavci su dužni da primenjuju Zakon o bezbednosti i zdravlju na radu i podzakonske propise.\nObaveza poslodavca jeste da aktom o proceni rizika na radnom mestu i u radnoj okolini proceni rizike po bezbednost i zdravlje zaposlenih, što se odnosi i na rad na otvorenom pri visokim temperaturama.\nPri sprovođenju ove obaveze, poslodavcu i zaposlenima mogu pomoći Smernice za bezbedan i zdrav rad na otvorenom pri visokim temperaturama, koje je pripremila Uprava za bezbednost i zdravlje na radu.\nministarstvo za rad zapošljavanje boračka i socijalna pitanja Poslodavci Radnici Zaštita na radu\t2021-06-22\nTagged with: ministarstvo za rad zapošljavanje boračka i socijalna pitanja Poslodavci Radnici Zaštita na radu\nPrevious: Obeležena slava grada Valjeva Duhovski ponedeljak – Druge Trojice\nNext: Uskoro aplikacija za samoproveru simptoma postkovid sindroma


Beta 26. februara 2016. 15:25\nU Prijepolju će sutra, povodom 23 godine od otmice i ubistva 19 putnika iz voza na stanici Štrpci, biti održani komemorativni skupovi koje i ove godine odvojeno organizuju lokalna samouprava i Bošnjačka kulturna zajednica.\nPre 23 godine iz voza Beograd-Bar, u mestu Štrpci na teritoriji Republike Srpske, oteto je i kasnije ubijeno 20 putnika, civila nesrpske nacionalnosti. Najstarija žrtva imala je 59 a najmladja nepunih 17 godina.\nOpština Prijepolje organizuje tradicionalni prijem za članove porodica ubijenih putnika sa teritorije te opštine, a kod Spomenika devetorici otetih i likvidiranih Bošnjaka, podignutog na obali Lima, biće održana komemoracija na kojoj će govoriti predsednik opštine Emir Hašimbegović.\nIstovremeno, u Domu kulture Islamska zajednica u Srbiji i Bošnjačka kulturna zajednica organizovaće komemorativnu akademiju „Štrpci bez mezarja“. Najavljeno je da će govoriti glavni muftija Islamske zajednice u Srbiji Muamer Zukorlić, lider Liberalno demokratske partije Čedomir Jovanović, predstavnici Srbije, OEBS-a i BNV.\nUčesnici komemorativne akademije će potom tradicionalnim „Mimohodom šutnje“ proći glavnom prijepoljskom ulicom i podsetiti na otmicu i likvidaciju nedužnih gradjana, ali i sporost države u procesuiranju počinilaca tog zločina.