Od danas bolja zaštita dece na internetu\nI. Đ. 11. aprila 2017. 11:50\nBolja zaštita dece od nasilja putem interneta omogućena je danas potpisivanjem Memoranduma o saradnji između Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija i organizacije Save the Children za severozapadni Balkan.\nDržavna sekretatka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, Tatjana Matić rekla je da imajući u vidu Strategiju o razvoju informacione bezbednosti koju je ovo Ministarstvo pripremilo saradnja sa međunarodnim institucijama poput Save the Children je od posebnog znacaja.\n„Na ovaj način možemo da upoznamo načine rada, da razmenimo iskustva, možda uvidimo i neke nove modele zaštite i iste primenimo u okviru naših institucija“, rekla je Matić.\n„Srbija je imala priliku da predstavi formiranje Call centra koje je ovo Ministarstvo iniciralo što je označeno kao jedan ozbiljan i veliki iskorak u ovoj oblasti, u tom smislu verujemo da će nam ova saradnja pomoći da unapredimo mehanizme i omogućimo još veću zaštitu dece“, zaključila je Matić.\nDirektorka organizacije Save the Children za zemlje severozapadnog Balkana, Andrea Žeravčić rekla je da je potpisivanje memoranduma nastavak dobrih odnosa ove organizacije i institucija u Srbiji, jer je već ostvarena saradnja sa Ministarstvom unutrašnjih poslova i odeljenjem za visokotehnološki kriminal.\n„Mi kroz svoje delovanje želimo da pošaljemo poruku da prepoznajemo da je internet bitan i da je brzim razvojem tehnologije veoma prisutan u životima dece i mladih svuda, pa i u Srbiji, ali isto tako da moramo mlade upoznati sa opasnostima i rizicima koji ih vrebaju na internetu“, rekla je Žeravčić.\nOna je dodala da istraživanja koje su radile eminentne institucije poput Unicefa i dela za visokotehnolški kriminal pokazuju da je veliki broj dece u Srbiji bilo izloženo nekom obliku zlostavljanja ili zloupotrebe na internetu kao i da je stepen obaveštenosti ili znanja o sigurnom korišćenju interneta na nedovoljnom nivou.\n„Kreiranje strateškog dokumenta, Mapa puta treba da adresira stvari sistematski, ali isto tako kroz ovaj rad želimo i veći fokus na podizanje svesti učenika i roditelja da ove teme nađu svoje mesto i u nastavnim planovima i programima, jer redovni obrazovni program treba da bude što relevantniji“, istakla je Žeravčić.\nOrganizacija Save the Children takođe će podržati i sprovođenje kampanje Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija „IT karavan 02“ u periodu od 12. aprila do 25. maja u 13 gradova u Srbiji.


FIFA kao "neprofitna" organizacija - Ima čak 2,7 milijardi gotovinskih rezerva!\nNaslovna / Fudbal / Svet / FIFA kao "neprofitna" organizacija - Ima čak 2,7 milijardi gotovinskih rezerva!\n2019-03-06 12:03 > 12:03\nGotovinske rezerve FIFA skočile su na rekordne 2,74 milijarde, a prihod se povećao na 6,4 milijardi $ u četvorogodišnjem periodu koji pokriva Mundijal u Rusiji.\nIvana i Strahinja u jutarnjem programu otkrili kako se postaje pravi šampion!\nSnažni finansijski rezultati, do kojih je došla agencija Asošiejted pres, pokazuju da je Fifa prebrodila najdublju krizu u svojoj istoriji, koja je izbila 2015. godine kada su istragom u SAD zbog korupcije uhapšena nekolicina visokih zvaničnika svetske kuće fudbala.\nTakođe, zbog finansijskih malverzacija smenjen je i tadašnji predsednik FIFA Sep Blater.\nBlatera je 2016. godine zamenio Đani Infantino, koji je rekao da je "FIFA tada bila klinički mrtva organizacija". Iako ga je Evropska fudblska unija (Uefa) kritikovala, Infantino sada može da pokaže da je budžet FIFAzdrav. On će u junu ponovo biti izabran na tu funkciju, pošto nema protivkandidata na izborima.\nFinansije između 2015. i 2018. godine premašila su očekivanja koje je FIFA predstavila prošlog juna na kongresu. Tada je procenjeno da će se gotovinske rezerve povećati na 1,653 milijarde dolara, ali su do kraja prošle godine porasle na 2,74 milijarde.\nRezerve FIFA na kraju 2014. godine bile su 1,523 milijarde dolara, nakon što je dobijeno 5,718 milijardi dolara posle Svetskog prvenstva u Brazilu. Rekordan prihod od 6,4 milijarde dolara dostignut je uprkos tome što brojni sponzori nisu bili u Rusiji, odnosno nisu produžili ugovore posle Svetskog prvenstva u Brazilu 2014. godine.\nInfantinov protivnik na izborima 2016. godine šeik Salman Bin Ibrahim Al-Kalifa rekao je da će Infantinov plan da poveća isplate članicama FIFA dovesti do njenog bankrota, ali to se nije ostvarilo.\nFifa ima rigorozniji sistem kontrolisanja finansija, kako bi se sprečili novi korupcionaški skandali i odbila je 201 od 1.978 zahteva za finansiranje dobijenih u četvorogodišnjem ciklusu.\nOn je prošle godine zaradio 1,9 miliona dolara, a od bonusa još 550.000. Predsednik FIFA je 2017. godine zaradio 1,61 milion dolara bez bonusa. Blaterova osnovna plata bila je tri miliona dolara, ali je 2015. godine dostigla 11 miliona, ugovorenim bonusom za Svetsko prvenstvo 2010. godine, a 12 miliona četiri godine kasnije.\nTadić među devetoricom veličanstvenih: LEKIP DAO DESETKU!\nPetrović započeo, Rađa odgovorio: "Nije lako živeti u senci i biti 'samo' brat velikog Dražena Petrovića"\nKarvahal: "Ubio nas je Tadić, sezona izgubljena"\nJoš jedan stepenik deli Krajinovića od Indijan Velsa!\nPrethodna Karvahal: "Ubio nas je Tadić, sezona izgubljena"\nSledeća Portugalski trio od 250 miliona evra?!


Đorđević za Regnum: Briselskim sporazumom Vučić de fakto priznao Kosovo – cetinjeinfo.me\nПочетна/Колумна/Đorđević za Regnum: Briselskim sporazumom Vučić de fakto priznao Kosovo\nĐorđević za Regnum: Briselskim sporazumom Vučić de fakto priznao Kosovo\n1.049 Читано 4 минута\nBivši sekretar državnog Saveta za Srbe u regionu Mlađan Đorđević u novom tekstu za rusku državnu novinsku agenciju Regnum ponovio je stav da politika predsednika Aleksandra Vučića prema Kosmetu vodi ka njegovom konačnom priznanju i izdaji. Đorđević je istakao i da Rusija u Savetu bezbednosti može da spreči ovakav scenario tako što će stati u odbranu Rezolucije 1244.\nU intervjuu srpskoj televiziji „Prva“ u nedelјu predsednik Srbije Aleksandar Vučić je izjavio sledeće: „Srbija će uskoro od međunarodne zajednice dobiti predlog koji će teško moći da odbije, ali neće smeti da prihvati. Reći će nam: dobićete garancije za EU, ali morate da priznate Kosovo i dobićete za Srbe specijalni status tu i tu.“ Prema njegovim rečima, budući da je „narod pre tri godine odbio njegov plan za rešenje pitanja Kosmeta“, sada ćemo dobiti mnogo gore rešenje, na koje on neće moći da pristane, pa će o toj ponudi morati da se pita narod. Iako Vučić nikada nije izneo nikakav plan o Kosmetu pred narod ili Skupštinu Srbije, a za koji sada laže da je bio odbijen, najavom mogućnosti organizovanja referenduma Vučić želi da prebaci odgovornost za krah svoje izdajničke politike na narod.\nVučić i Tači\nIndikativno je da ova izjava dolazi neposredno pred put Vučića u SAD i najavlјene susrete na najvišem nivou, pogotovu ukoliko se ima u vidu da su Sjedinjene Države najvažniji sponzori kosovske nezavisnosti. Štaviše, već nedelјama se u Srbiji spekuliše o tome da predsednik Tramp želi da što pre, a svakako dok traje predizborna kampanja u Americi, reši pitanje Kosova i to predstavi kao još jedan svoj spolјnopolitički uspeh. Jasno je, dakle, da ćemo ove godine morati da se suočimo sa istinom da je Aleksandar Vučić prilikom dolaska na vlast obećao zapadnim mentorima da će učiniti sve da Kosovo postane nezavisna država i članica UN.\nKako smo došli do ovde?\nAgresija NATO na Jugoslaviju 1999. godine završena je 9. juna potpisivanjem Kumanovskog sporazuma i donošenjem Rezolucije 1244 SB UN dan kasnije. Kumanovskim sporazumom prekinuti su napadi NATO na našu zemlјu, ali je isti obavezao Jugoslaviju da povuče vojsku i policiju sa Kosmeta, a Albance da demilitarizuju terorističku OVK. Ipak, daleko važniji dokument je Rezolucija 1244, u kojoj se na pet mesta izričito navodi da je Kosovo neodvojivi deo Jugoslavije, čiji je Srbija pravni naslednik, i da su članice SB UN privržene suverenitetu i teritorijalnom integritetu SRJ. Istu pravnu logiku prati i tekst Ustava Srbije iz 2006. godine u čijoj se preambuli izričito naglašava da je Kosovo sastavni deo Srbije. Upravo zbog ovakve odredbe u Ustavu bilo kakav referendum o statusu Kosmeta u Srbiji koji Vučić najavlјuje bio bi nezakonit, a sam čin njegovog raspisivanja predstavlјao bi kršenje najvišeg pravnog akta Srbije.\nDve godine nakon donošenja Ustava, te propasti bečkih pregovora odbijanjem plana Martija Ahtisarija u Ujedinjenim nacijama 2007. godine, Kosovo je proglasilo nezavisnost 17. februara 2008. godine, koju do danas veliki broj zemalјa, uklјučujući i Rusiju, osporava. Od tog trenutka do danas traju pregovori Beograda i Prištine uz posredovanje UN i EU. Do promene vlasti u Srbiji 2012. godine vodio ih je Borko Stefanović kao specijalni izaslanik srpskog Ministarstva spolјnih poslova. Tokom tih pregovora potpisano je sedam sporazuma tehničkog karaktera koji se ni u jednom segmentu nisu bavili pitanjem statusa Kosmeta u okviru Srbije. Još važnije, poslednjim sporazumom „O regionalnom predstavlјanju“ potvrđeno je važenje Rezolucija 1244, na čiji se tekst ovaj Sporazum i izričito poziva. Sve to vreme, u severnom delu Kosmeta, većinski naselјenom Srbima, država Srbija je prisutna sa svim atributima.\nOd 2012. godine i dolaska na vlast Srpske napredne stranke, predvođene bivšim predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem i aktuelnim Aleksandrom Vučićem, stvari se značajno menjaju. Iako su na vlast došli kao tvrdi nacionalisti rečima da će poništiti sve ranije potpisane sporazume, istina je da od tog trenutka do danas traje aktivna kampanja nipodaštavanja Rezolucije 1244 i nestručno vođenje pregovora sa Prištinom. Najpre je nivo pregovora sa specijalnih predstavnika podignut na predsednike i premijere, a već 2013. godine nova vlast je potpisala Briselski sporazum kojim se Srbija u potpunosti povukla sa severa Kosmeta. Na sve državne institucije je okačena zastava tzv. Kosova i rasformirane su srpske bezbednosne snage i civilna zaštita. Od potpisivanja ovog sporazuma do danas lokalni izbori se sprovode u skladu sa kosovskim zakonodavstvom, a sudije polažu zakletvu na Ustavu tzv. Kosova. Po rečima srpskog profesora prava Dejana Mirovića, „Briselskim sporazumom je suspendovano ili prekršeno oko 60 članova Ustava Republike Srbije (najmanje)“. Primenom ovog sporazuma, navodi Mirović, „došlo je do de fakto priznanja nezavisnosti Kosova“.\nIako je Srbija, prema rečima i samog Vučića, ispunila sve svoje obaveze iz Briselskog sporazuma, žrtvujući i svoj Ustav, druga strana, Albanci na Kosmetu, nisu ispunili svoju jedinu – formiranje Zajednice srpskih opština. Ova činjenica je, po mišlјenju bivšeg sudije Ustavnog suda Srbije Zorana Ivoševića, dovolјan osnov da se pred međunarodnim sudovima zatraži raskid Briselskog sporazuma i vraćanje Kosmeta u stanje pre njegovog zaklјučenja. Vučić to naravno neće uraditi jer to nije u skladu sa obavezama koje je preuzeo zarad očuvanja svoje vlasti.\nU tom pogledu, poslednja Vučićeva izjava, pomenuta na početku teksta, predstavlјa finalnu fazu u pripremama javnog mnjenja u Srbiji za promenu Rezolucije 1244, pristajanje na članstvo Kosova u UN i, konačno, de jure priznanje njegove nezavisnosti. Da bi se to dogodilo, neophodno je da na promenu Rezolucije 1244 u Savetu bezbednosti pristanu Rusija i Kina. Ovakav potez bio bi u suprotnosti sa volјom srpskog naroda: prema poslednjem istraživanju iz oktobra 2019. godine, čak 75.4% lјudi u Srbiji bi priznanje Kosova videlo kao izdaju. Zbog toga je važno da, ukoliko već predsednik Vučić ne poštuje volјu srpskog naroda, to makar čini Rusija. Stav Vučića o potrebi promene Rezolucije 1244 ne sme biti obavezujući ni po koga, jer on ne predstavlјa stav većine srpskog naroda. Stoga ni potezi koje on u tom pravcu preduzima ne treba da budu podržani od naših najvažnijih međunarodnih partnera. Upravo zbog toga, braneći Rezoluciju 1244, čak i od srpskog predsednika, Rusija brani ne samo svoje geostrateške interese na Balkanu i postojeći međunarodnopravni poredak, već i svoje prijatelјstvo sa Srbijom i srpskim narodom.\nОВО МОЖЕ САМО У СРБИЈИ - Тајкун из хира исушио читаво језеро !\nJerej Predrag Samardžić, saradnik portala „Borba za veru“ – Tokom 2019. trećina budžeta Pravoslavnog Bogoslovskog Fakulteta u Libertivilu otišla u njegov džep!


Đorđević ne veruje u volju za dijalogom, Gavrilović - izaći s realnim zahtevima - N1\nĐorđević ne veruje u volju za dijalogom, Gavrilović – izaći s realnim zahtevima\nVesti Autor:FoNet14. feb. 202113:581 komentar\nNe verujem u volju vlasti da vodi dijalog sa opozicijom, ali verujem da oni osećaju da bi iz toga mogli nešto da dobiju, smatra Biljana Đorđević iz Inicijative Ne davimo Beograd, a slično misli i član Predsedništva DSS Velimir Gavrilović, koji napominje da je vlastima u interesu da se skupština transformiše u nešto što bi imalo više legitimiteta.\n„Ako pogledate sadašnju skupštinu, ona po svom sastavu i nekvalitetu predstavlja sliku i priliku jedne rasturene političke scene, rasturenog političkog sistema Srbije i naše ružne stvarnosti“, ukazao je Gavrilović.\nOn ocenjuje da situacija u Srbiji nije normalna, o čemu govori već i sama činjenica da razgovaramo o potrebi za dijalogom, a da se zloupotrebljavaju zakoni koji se odnose na medije i izborni proces, kao najvažnije oblasti za politički život.\nGaranciju da će ono što je dogovoreno biti i ispunjeno, Gavrilović vidi u pravovremenom informisanju javnosti.\n„Ova vlast reaguje isključivo na opasnost od gubitka poena kod birača“, predočio je on i poručio da javnost putem svih medija mora da bude obaveštena o svemu što je dogovoreno, baš kao i o eventualnim ogrešenjima o dogovor.\nKako je istakao, Platforma DSS i nekoliko drugih opozicionih grupa, napravljena je tako da bi mogle da je podrže sve stranke, a bazirana je na uređenju izbornog procesa i otvaranju medija.\nPrema Gavrilovićevim rečima, pred vlast bi trebalo izaći sa realnim, ostvarivim zahtevima, dok bi sve drugo bilo kontraproduktivno.\nOn je još napomenuo da u međustranačkom dijalogu nije potrebno prisustvo predstavnika briselske adminstracije.\n„Oni nisu nepristrasni, jer podržavaju ovu vlast. Njima očigledno ne smetaju ni pritisak na birače, ni korupcija, ni ogrešenja o propise. Pa, kako onda mogu biti objektivni posrednici u tom procesu“, upitao je Gavrilović.\nPrema njegovom uverenju, Srbija je zemlja sa dugom demokratskom tradicijom i nema potrebe da se ponižava i priziva posmatrače iz bilo koje strane zemlje.\nSasvim suprotno misli Biljana Đorđević, koja podseća da je prvi pokušaj dijaloga pokazao da civilno društvo ne može da preuzme ulogu moderatora.\n„Civilno društvo pokušava da ne stane ni na jednu stranu, nego da načelno priča o problemima demokratije. O tome priča i opozicija, što principijelno nije problem, ali to vlast koristi kako bi targetirala civilno društvo i optužila ga da je pristrasno“, ukazala je Đorđević.\nNjeno je mišljenje da situacija može da bude bolja samo uz medijaciju neke treće strane, u ovom slučaju predstavnika Evropskog parlamenta.\nKako kaže, oni su posle drugog pokušaja dijaloga shvatili da vlast ne ispunjava obećanja i da su izigrani, što je bilo najočiglednije u slučaju dogovora o REM.\nPrema njenom predviđanju, vlast će i ovog puta pokušati da manje važne probleme predstavi kao ključna pitanja, što će biti i glavna tačka spoticanja tokom dijaloga.\nĐorđević smatra da je besmisleno da se insistira na jednom ili dva zajednička predstavnika opozicije na međustranačkom dijalogu.\nOna podseća da će „sa druge strane“ biti mnogo više ljudi i da je zato bolje da bude i što više opozicionih pregovarača, makar i samo u simboličkom smislu „nekakvog pozicioniranja“.\nKada je reč o platformama za razgovor, Đorđević ocenjuje da bi bilo važno da postoji samo jedna, ili da one koje su na stolu budu bazirane na zajedničkom jeziku, da autori priznaju da su njihovi zahtevi slični ili identični, i da se u tom smislu nastupa koordinisano.\n„Kada nastupate iz više topova, a govorite istu stvar, to je svakako bolje nego da jedna osoba govori jednu stvar pred 15 ili 30 predstavnika režima“, zaključuje Đorđević.\nBiljana ĐorđevićDemokratska stranka SrbijeNe davimo BeogradVelimir Gavrilović


Gideon Grajf: Niko ne treba da mi objašnjava šta je genocid - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 15. juna 2021. 08:02\nMeđunarodna nezavisna komisija za istraživanje stradanja svih naroda na području Srebrenice od 1992. do 1995. godine radila je dvije godine. U javnost su izašli sa više 1.200 stranica izvještaja.\n"Ja sam Jevrejin i znam šta genocid znači. Pripadam starom narodu nad kojim je izvršen genocid, najveći genocid u istoriji čovječanstva. Meni niko ne treba da objašnjava šta je genocid. Navedeni događaji nisu genocid ni na koji način i mi smo to dokazali. Dakle, ne to nije naše mišljenje, mi smo to dokazali", naglašava Gideon Grajf, predsjednik međunarodne nezavisne komisje za istraživanje stradanja u Srebrenici.\nDodaje da se nije radilo o genocidu i da se ne može nazvati genocid, a ako neko koristi taj termin, kaže Grajf – treba ga izbrisati iz istorije.\n"To je važno zato što su optužbe o počinjenom genocidu veoma ozbiljne, zato što odluka o činjenju genocida predstavlja težak zločin, a u ovom slučaju to djelo ne postoji. Naravno počinjen je zločin, ali taj zločin uopšte se ne može nazvati genocid i mislim da je to veoma važno", ističe Grajf.\nNa izvještaju je, kaže Gideon Grajf, radilo 10 stručnjaka iz različitih oblasti. Uvjeren je da su tačno prikazali šta se dešavalo u Srebrenici.\n"Drugi zaključak se odnosi na broj žrtava. Taj broj smo korigovali. Nije bilo više od 3.714 žrtava. U našoj komisiji imali smo stručnjake za brojanje i izračunavanje broja žrtava i ustanovili su taj broj. Taj broj treba da bude zapisan u istoriji, ni manje ni više. Naravno, svaka smrt je tragedija, užasna, toga smo svjesni ali broj žrtava je takođe bitan", ukazuje Grajf.\nNamjera Komisije je bila da izvještaj bude objektivan, naučno utemeljen, autentičan i pouzdan, kaže Grajf i ističe da su se bavili i srpskim žrtvama.\n"Neprijateljstva i napadi na mnoga srpska sela počeli su još 1992, možda i ranije napadani su srpski civili. Umjesto da se srpska strana optužuje za agresiju treba optužiti drugu stranu. Dakle, nešto se desilo u međuvremenu, agresor je postao žrtva, a žrtva agresor. Mi smo to ispravili", ističe Grajf.\nČinjenice, kaže Grajf, treba da budu jedini faktor kada opisujemo istorijske događaje.


Početak/Virus Korona/U proteklih 7 dana Komunalna milicija obavila preko 1.000 kontrola poštovanja mera protiv širenja epidemije\nNošenje zaštitne maske u zatvorenom prostoru jedna je od preventivnih mera koja je propisana u borbi protiv epidemije Kovida 19, a od petka 17. jula, maska je obavezna i na otvorenom prostoru gde je nemoguće održati propisanu fizičku distancu.\nZaposleni u ugostiteljskim objektima u obavezi su da sve vreme koriste zaštitnu masku, za goste objekta maska je, takođe, obavezna naročito prilikom dolaska i odlaska, odlaska u toalet i slično, a maska se mora nositi i u tržnim centrima, na pijacama, u javnom i taksi prevozu…\nKontrolu sprovođenja ove, kao i drugih mera, obavlja Komunalna milicija, inspekcijski i drugi, zakonom zaduženi, organi.\nU toku proteklih 7 dana Komunalna milicija obavila je preko bilo je preko 1.000 kontrola, a samo u toku minulog ponedeljka 154.\n„Кontrolu da terenu sprovodimo u saradnji sa svim inspektorima grada Niša, koordinirano su određeni sektori i vrši se kontrola svih pravnih subjekata. Isti se upoznaju sa odredbama pravnih akata u smislu upozorenja da iste poštuju“, kaže za Niške Vesti Milan Đorđević, načelnik Komunalne milicije.\nKomunalna milicija kontrolu sprovodi od 13.07.2020. godine, aktivnim radom na terenu, u saradnji sa inspektorima ili samostalno kada nisu organizovane zajedničke akcije.\n„Takođe postoji i saradnja sa MUP-om gde sa predstavnicima policije kontrolišemo lokacije gde je uočeno povećano okupljanje ljudi“, dodaje Đorđević.\nRadi sprečavanja širenja zarazne bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 zabranjuju se javna okupljanja na celoj teritoriji Republike Srbije na javnim mestima u zatvorenom i otvorenom prostoru – kada se istovremeno okuplja više od 10 lica, s tim što rastojanje između prisutnih lica mora biti najmanje 1,5 m, odnosno na svaka 4 m2 može biti prisutno jedno lice – jedna je od propisanih mera.\n„Dakle moguće je da bude više od 10 ljudi, ali da praktično ne sede svih 10 za istim stolom, već da se drži rastojanje između prisutnih lica najmanje 1,5 m, odnosno na svaka 4 m2 može biti prisutno jedno lice“, objašnjava Đorđević.\nOn dodaje da se uvek trude da, ukoliko uoče nepravilnosti, prvo opomenu, daju savete i razjasne sve nedoumice ukoliko ih ima u vezi sa poštovanjem propisanih mera.\n„U nastupajućem periodu je moguće i novčano kažnjavanje lica koja su u prekršaju, pa u skladu sa tim treba još jednom skrenuti pažnju građanima da obavezno poštuju sve navedene mere, pre svega u cilju njihove bezbednosti“, kaže Đorđević.\nKomunalna milicija kontrola kovid 19 maske Mere Milan Đorđević


Za sedam mjeseci vanjskotrgovinski deficit RS-a s inostranstvom 790 miliona KM - informativa.ba\nBiznis Finansije Za sedam mjeseci vanjskotrgovinski deficit RS-a s inostranstvom 790 miliona KM\n22 Aug 2017 14:10\nVanjskotrgovinski deficit Republike Srpske u proteklih sedam mjeseci iznosio je 790,7 miliona KM, podaci su entitetskog Zavoda za statistiku.\nU periodu januar - juli 2017. godine obim robne razmjene Republike Srpske sa inostranstvom iznosio je četiri milijarde i 671,8 miliona KM, od čega se na izvoz odnosila milijarada i 940,5 miliona, a na uvoz dvije milijarde i 731,3 miliona KM.\nIzvoz je u periodu januar - jul 2017. godine povećan za 21,7 posto u odnosu na period januar - jul 2016., dok je uvoz povećan za 11,6 posto.\nNajviše se izvozilo u Italiju i to u vrijednosti 322 miliona KM, odnosno 16,6 posto, te u Hrvatsku 245 miliona KM, što je 12,6 posto od ukupno ostvarenog izvoza iz RS-a.\nU istom periodu, najviše se uvozilo iz Srbije i to u vrijednosti 463 miliona KM ili 16,9 posto i iz Rusije, u vrijednosti 338 miliona KM, što je 12,4 posto od ukupno ostvarenog uvoza u RS.\nPosmatrano po grupama proizvoda, u periodu januar - jul 2017. godine, najveće učešće u izvozu ostvaruje električna energija sa 130 miliona KM ili 6,7 posto od ukupnog izvoza, dok najveće učešće u uvozu ostvaruje nafta i ulja dobijena od bitumenoznih minerala (sirova), s ukupnom vrijednošću od 313 miliona KM, što iznosi 11,4 posto od ukupnog uvoza.\nOznake: #Republika Srpska #Zavod za statistiku #vanjskotrgovinski deficit #uvoz #izvoz #električna energija\nDodik: NATO se stavio na stranu neprijatelja srpskog naroda BiH\nSIPA provjerava navode da u RS-u postoje paravojne formacije Crna hronika


KOLAPS U SAD: Temperature do -60 stepeni\nponedeljak, 06 januar 2014 16:42\nTalas ledenog vazduha, poznat kao "polarni vrtlog", zahvatio je danas veći dio SAD, donoseći istorijski niske temperature.\nNa američkom srednjem zapadu, temperature su pale daleko ispod nule, a saobraćaj je otežan zbog snažnog vjetra i snježnog pokrivača, koji mjestimično dostiže visinu od 30 centimetara, preneo je AP.\nVlasti su zatvorile škole u više gradova, uključujući Čikago, Sent Luis i Milvoki, i upozorile mještane da, ukoliko mogu, ostanu kod kuće.\nU Fargu, u Sjevernoj Dakoti, izmjereno je 35 stepeni ispod nule, u Medisonu, u Viskonsinu, 21 stepen ispod nule, a u Mineapolisu, Indijanapolisu i Čikagu 15 stepeni ispod nule, a meteorolozi upozoravaju da bi zbog ledenog vjetra temperatura mogla da padne na 50-60 stepeni ispod nule.\nOvakva hladnoća već skoro dvije decnije nije zabilježena u mnogim dijelovima SAD.\nGradonačelnik Indijanapolisa Greg Balard proglasio je najviši nivo vanrednog stanja u saobraćaju, što znači da je svaka vožnja zabranjena, osim u hitnim slučajevima. Ta mjera je posljednji put bila primjenjena tokom sniježne oluje 1978. godine.\nMnogi putevi u Ilinoisu su zatvoreni zbog nanosa snijega, a na aerodromima na srednjem zapadu, uključujući one u Čikagu i Sent Luisu, otkazano je više od 1.000 letova.\nU Sent Luisu, visina sniježnog pokrivača dostigla je 25 centimetara, a na dugačkom spisku institucija koje su zatvorene su i muzej, zoološki vrt, tržni centri i bioskopi.\nU cijeloj državi Minesoti su zatvorene škole, kao i u mnogim gradovima u Viskonsinu, Ilinoisu, Indijani i Ajovi.\nOčekuje se da će sutra čak i u dijelovima Floride temperature pasti do tačke smrzavanja.\nMeteorolozi su saopštili da hladan vazduh, koji se formira iznad Sjevernog pola ili polarnih regiona i koji se obično zadrži u Kanadi, ovog puta stiže i do SAD.\nSnežne padavine, jak vjetar i izuzetno niske temperature, koji su pogodili sjeveroistok SAD, odnijeli su više od 16 života.\nVećina žrtava stradala je u saobraćajnim nesrećama na klizavim putevima, jedna žena oboljela od Alchajmerove bolesti smrzla se kada je odlutala daleko od kuće, a jednog radnika je zatrpala hrpa soli za posipanje puteva.


Beta 21. maja 2021. 10:20\nFotoreporter portala Autonomija i Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) Vojin Ivkov dobitnik je ovogodišnje Nacionalne nagrade za dostojno izveštavanje o siromaštvu i socijalnoj isključenosti „Refleksija“, koju dodeljuje Evropska mreža protiv siromaštva – Srbija.\nIvkovu je nagrada dodeljena u kategoriji „Fotografija u medijima“ za seriju fotografija u okviru serijala „Lica krize“, objavljenu na portalu Autonomija.\nPriznanja Evropske mreže protiv siromaštva – Srbija dodeljena su i za najbolji štampani/onlajn tekst, najbolji radijski i najbolji televizijski prilog.\nNagradu „Refleksija“ u kategoriji radijski prilog osvojila je novinarka Radio-televizije Vojvodine Nevena Vrtulek za prilog „Priča o devojčici, odličnoj učenici, sa iskustvom siromaštva“.\nU finalnom izboru za najbolji radijski prilog bila je i redakcija podkasta „Reaguj!“ NDNV-a za epizodu „Na margini pandemije“.\nU kategoriji štampani/onlajn mediji nagradu je dobila Nikolija Čodanović za tekst „Traže od dece da prate nastavu preko interneta, a mi nemamo ni struju“, objavljen na portalu Istinomer, dok je u kategoriji TV prilog nagrada pripala Kseniji Pavkov za prilog „Kako izgleda život na ulici kada je skoro sve pod ključem“ emitovan na televiziji N1.


Prvi ISUZU D-MAX „specijalac“ stigao u NIS - Isuzu Srbija\nIsuzu / Vesti i dešavanja / Prvi ISUZU D-MAX „specijalac“ stigao u NIS\nSvestranost jednog pikap vozila, kao što je ISUZU D-MAX, na domaćem tržištu sve više uviđaju i velika javno-komunalna preduzeća, ali i industrijski giganti, kao što je Naftna industrija Srbije (NIS), koji imaju potrebu za namenskim vozilom, spremnim da ispuni sve njihove zahteve, a istovremeno, da obezbedi odličnu prohodnost na svim vrstama podloge.\nTako je nedavno, specijalno za Naftnu industriju Srbije, firma TRIO Motors iz Novog Sada, ovlašćeni prodavac i serviser ISUZU vozila, u saradnji sa kompanijom Uniplast iz Šapca, koja je obezbedila posebnu Thermobox nadgradnju, isporučila D-MAX pikap nove generacije, u Crew Cab verziji sa četvoro vrata, koji će biti zadužen za prevoz opasnih materija.\nVozilo je, pored pomenute nadgradnje u vidu specijalnog „sanduka“ u kojem će se prevoziti opasne materije, opremljeno i odgovarajućom svetlosnom signalizacijom („rotacionim svetlima“), kao i drugim dodatnim komponentama koje su zahtevom NIS-a specificirane.\nTako opremljen D-MAX isporučen je sektoru specijalnih namenskih vozila NIS-a na Rimskim šančevima, nedaleko od Novog Sada, sa željom da nove vlasnike vozilo služi dugo i pouzdano, u skladu sa reputacijom koju ISUZU brend ima širom sveta.\nTagovi: d-max dmax isuzu naftna industrija srbije nis pickup pikap specijalno vozilo thermobox uniplast\nU najnovijoj emisiji serijala “Sasvim prirodno”, pod nazivom “Povratak jelena”, Jovan #Memedović i prateća ekipa bi… https://t.co/jjDt3D787U123 days ago\nKompanija #Telenor je obogatila vozni park sa tri #ISUZU D-Max pikapa koji će se koristiti za postavljanje nove i o… https://t.co/agysxSwXid310 days ago


Koji je najbolji kurs za frizera? - Beton Hala Beograd\nKoji je najbolji kurs za frizera?\nUkoliko vas interesuje koji je najbolji kurs za frizera na pravom ste mestu da upoznate prave profesionalce. To su ljudi koji će vam pomoći da na najbolji način savladate sve tehnike najtraženijeg zanata u svetu i postanete jedan od najboljih frizera u Srbiji.\nKurs za frizera i njegova cena jedan je od najvećih uticaja pri odabiru kursa. Ipak, imajte na umu da velika cena ne znači nužno da ćete dobiti kvalitet obrazovanja koji očekujete. Da biste se izdvojili u svetu frizera, potrebna vam je želja za učenjem, pravi kurs i predavač koji će se svakom učeniku maksimalno posvetiti.\nTražeći koji je najbolji kurs za frizera ali da i cena bude skladna, pronašli smo jedan koji nas je privukao zahvaljujući kvalitetu, ali i pristupačnom cenom. Ono što je sigurno, u pitanju je pravi profesionalac u frizerskom svetu.\nAko želite kurs za frizera koji će vam obezbediti adekvatno znanje, pravog stručnjaka na predavanju kao i diplomu koja ja važeća u celom svetu, onda je to kurs za frizera na akademiji Panjković. Obezbedite sebi najbolje iz ponude i pokažite svoju kreativnost na pravom mestu.\nAkademija Panjković je prestižna akademija gde možete za 6 meseci postati vrhunski frizer i uploviti u frizerske vode sa velikim iskustvom i veštinama. Biti frizer je vrlo kreativan i inspirišući posao koji nikada nije dosadan i veoma je dinamičan.\nZahvaljujući akademiji Panjković postaćete vrlo brzo brend za sebe i imaćete priliku da radite sa ljudima iz sveta poznatih. Nakon završetka akademije budite uvereni da ćete i te kako biti primećeni, jer je Miki Panjković svoje znanje doneo iz prestižnih škola u Americi. Bićete jedinstveni, drugačiji, inovativni i posebni u svetu frizera!\nNeka vaš posao postane vaše uživanje i nešto što će vas svakodnevno ispunjavati i činiti da se lepo osećate. Ako upišete akademie Panjković dobićete adekvatno znanje, rad sa profesionalnom kozmetikom, učešće na raznim eventovima kao i diplomu koja važi u celom svetu.\nNeka vaš san postane stvarnost uz akademiju Panjković!


oktobar 12, 2021 - 8:26 prijepodne Kod vijesti : 1187889 Izvor : ABNA24 Link:\nABNA24: – Ministar vanjskih poslova Islamske Republike Iran rekao je sinoć da je povlačenje Amerikanaca iz regiona definitivno.\nU ekskluzivnom intervjuu za libanonski Al-Manar u nedjelju navečer, u vezi s američkim prisustvom u zapadnoazijskoj regiji, Hossein Amir-Abdollahian izjavio je da je povlačenje Amerikanaca iz tog regiona definitivno.\nTakođer, pozivajući se na hrabrost šehida Kasima Sulejmanija, koji je ubijen u napadu američkog drona, ministar vanjskih poslova Islamske Republike Iran rekao je da je šehid Sulejmani nacionalni i svjetski heroj u borbi protiv terorizma.\nIranski ministar vanjskih poslova se u intervjuu također osvrnuo na vojnu vježbu u sjeverozapadnom dijela Irana i rekao: "Poruka ove vježbe je mir i prijateljstvo za susjede i sprječavanje prisustva cionista i tekfirija u regionu".\nHossein Amir-Abdollahian je naglasio da je iranska politika očuvanje dobrosusjedstva, dodajući da je Iran obavijestio Azerbejdžan da prisustvo terorista i cionističkog režima u toj zemlji nije u interesu mira u kavkaskom regionu.\nNaglašavajući da je cionistički režim primio poruku otpora, iranski ministar vanjskih poslova dodao je da je cionistički režim zarobljen u velikom zatvoru koji se naziva „okupirane teritorije“ i da se ne može širiti u regiji.\nIranski ministar vanjskih poslova također je izjavio da je Islamska Republika Iran u kontaktu sa svim grupama u Afganistanu i da Teheran podržava vladu u Afganistanu u kojoj bi bile prisutne sve grupe u zemlji.


Otvoren "Book talk 2018"\nHomeUncategorizedOtvoren „Book talk 2018“\n28/09/2018Redakcija BALKAN TVUncategorized, Vesti, za slajder0\nČlan Gradskog veća za kulturu Dalibor Rožić otvorio je regionalnu književnu konferenciju “Book talk“ koju organizuje kompanija “Coolor media group“, ove godine, u okviru “Kaleidoskopa kulture“, nove platforme Fondacije “Novi Sad 2021“.\nČetvrti put po redu Konferencija je okupila najznačajnije pisce, izdavače i književne kritičare u regionu. Tematika je posvećena jubilejima deset regionalnih, globalnih i nacionalnih društveno-istorijskih događaja, od rođenja Karla Marksa do globalne ekonomske krize, koji su uticali na društvene tokove, pa tako i na književnost i izdavaštvo.\n„Ovogodišnji koncept je izuzetno širok i dozvoljava da se ključni društveni fenomeni, globalnog i nacionalog karaktera, sagledaju iz brojnih aspekata, što u mnogome doprinosi književnosti. Posebno mi je drago što se naša nova platforma “Kaleidoskop kulture“ za kratko vreme pokazala veoma plodonosnom, i što je i “Book talk“ našao svoju poziciju u okviru iste. Cilj te platforme je ujedinjavanje raznolikosti u cilju stvaranja novih unapređenih vrednosti, i podsticanja publike, odnosno građana da se maksimalno angažuju u kulturi na različite načine. Dovoljan je samo jedan pogled na teme i imena učesnika konferencije da budete uvereni da će ona ostaviti dubok trag u kulturi, ne samo Novog Sada, a to je i cilj ove gradske administracije da kulturnim sadržajima proizvedemo jasne povoljne efekte na ukupno društvo“ – naglasio je Dalibor Rožić.\nPanel diskusije održavaju se paralelno u Galeriji Matice Srpske, Galeriji likovne umetnosti poklon zbirci Rajka Mamuzića i Spomen-zbirci Pavla Beljnskog.\n„Treba da negujemo kulturu sećanja i iz prošlosti uzimamo pouke kako bi bili uspešniji u budućnosti. Verujemo da će ovaj ambijent biti inspirativan za vas. Knjiga je temelj društva i na njoj svi treba da radimo da bude što prisutnija u našem životu“ – poručila je upravnica Spomen-zbirke Pavla Beljanskog Tijana Palkovljević Bugarski.\nMeđu ovogodišnjim učesnicima su Svetislav Basara, Tijana Palkovljević Bugarski, Radovan Jokić, Teofil Pančić, Vera Kopicl, Aleksandar Gatalica i mnoga druga istaknuta imena iz domena pisane reči.


Vakcinisano 27,5 odsto mladih, a treba da budu prvi na liniji fronta - Radio Šabac\nVakcinisano 27,5 odsto mladih, a treba da budu prvi na liniji fronta\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je da je protiv koronavirusa vakcinisano samo 27,5 odsto mladih od 17 do 30 godina, što su poražavajući rezultati, te istakla da studenti moraju da povedu proces vakcinacije.\nObraćajući se studentima na panelu „Imunizacija mladih“ na Fakultetu organizacionih nauka u Beogradu, Brnabić je rekla da je u mlađoj populaciji od 12 do 17 godina vakcinisano tek 3,13 odsto što su, kako je navela, poražavajući brojevi.\n„Studenti treba da povuku, daju primer i da povedu u procesu vakcinacije“, rekla je Brnabić i dodala da je sada sve na građanskoj solidarnosti i individualnoj odgovornosti.\nOna je navela da su stariji građani pokazali ogromnu odgovornost, pošto čine većinu od 57 odsto vakcinisanih punoletnih građana, a trebalo bi, kaže, da mladi ljudi uvek budu na „prvoj liniji fronta“, da štite starije, svoje roditelje, slabije, hronično bolesne.\nDruga šansa da završimo sa epidemijom\nBrnabić je rekla da je u Srbiji 54,4 odsto revakcinisanih, a 24,3 odsto je vakcinisano trećom buster dozom.\nIstakla je i da je pandemija katastrofalno skupa, da čak do 2.500 evra košta jedan lek po pacijentu, da mnogo košta i jedan bolnički dan, a da se istovremeno mora štititi i ekonomija.\n„Sve opcije uvek stoje na stolu, u ovom trenutku situacija je sve bolja, ali ne znači da će tako i ostati ako ne povećamo obuhvat vakcinacije“, rekla je Brnabić i dodala da brojevi padaju, kao i da im je pružena još jedna, i to druga šansa da završe sa epidemijom.\nNakon uvođenja kovid prousnica od 22.00 časa, a potom i od 20.00 u ugostiteljske objekte došlo je do „skoka“ vakcinacije kod mladih, ali opet nedovoljno za kolektivni imunitet.


Na udaru novih sankcija EU ruska nafta, banke, Mađarska i Slovačka protiv\nNaftna bušotina u Tatarstanu\nEvropska unija (EU) će uvesti nove sankcije Rusiji zbog invazije na Ukrajinu, ciljajući njenu naftnu industriju, više ruskih banaka i odgovorne za dezinformacije, rekao je u utorak, 3. maja, Žozep Borelj (Joseph Borrell), evropski komesar za spoljnu politiku.\n"Radimo na šestom paketu sankcija koji ima za cilj da ukine SWIFT za više banaka, navede aktere dezinformacija i da se pozabavi uvozom nafte," napisao je Žozep Borelj na Tviteru.\nNajnovija runda sankcija bi takođe pogodila Sberbanku, najvećeg ruskog zajmodavca, rekle su diplomate, dodajući je listi nekoliko banaka koje su već isključene iz SWIFT-a.\nBorelj je rekao da će mere koje je Komisija predložila protiv Rusije, koja je 24. februara napala Ukrajinu kopnom, morem i vazduhom, biti prosleđene 27 država članica EU na odobrenje.\nZvaničnici su rekli da se očekuje da će predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen izložiti predložene nove sankcije u sredu i da će one uključivati zabranu uvoza ruske nafte do kraja ove godine.\nRuski predsednik Vladimir Putin obavestio je Zapad u utorak da bi mogao da prekine izvoz i poslove kao odgovor na sankcije koje su uvele EU i Sjedinjene Države.\nPutin naredio uzvratne sankcije Zapadu\nEmbargo na rusku naftu lišio bi Moskvu velikog prihoda, ali ova mera je podelila članice koje iz Rusije uvoze 26 odsto nafte.\nSlovačka i Mađarska kažu da neće podržati sankcije protiv ruskih energenata, uključujući uvoz nafte.\nDve zemlje kažu da su previše zavisne od ruske nafte i da ne postoje trenutne alternative.\nSlovački ministar ekonomije Rihard Sulik rekao je da će biti potrebne godine da jedina rafinerija u zemlji, Slovnaft, pređe sa ruske sirove na drugu vrstu nafte.\nMađarska je takođe u velikoj meri zavisna od ruske nafte. Ministar spoljnih poslova Peter Sijarto rekao je da njegova zemlja neće glasati ni za kakve sankcije "koje će onemogućiti transport prirodnog gasa ili nafte iz Rusije u Mađarsku".\nOn je rekao 3. maja u Kazahstanu da bi bilo nemoguće da Mađarska i njena privreda funkcionišu bez ruske nafte.\n"Jasno je da snabdevanje Mađarske energentima ne može biti ugroženo jer niko ne može da očekuje od nas da dozvolimo da cenu rata plate Mađari," kazao je Sijarto.\nOtpor zabrani uvoza nafte oslabio je tokom protekle nedelje nakon što je postignut dogovor koji bi ponudio izuzeće Slovačkoj i Mađarskoj, rekle su diplomate Rojtersu, navodeći dve zemlje koje su veoma zavisne od ruske nafte.\nEvropska komisija će kasnije ovog meseca predstaviti plan o tome kako Evropska unija može da zameni dve trećine svog ruskog gasa do kraja 2022, izjavila je u utorak evropska komesarka za energiju Kadri Simson.\nGovoreći u Evropskom parlamentu, Simson je rekla da se EU obratila svim glavnim dobavljačima gasa kako bi pomogla da se ruski gas zameni sa alternativnim izvorima. Takođe, prema ovom planu upotreba gasa bi se delimično zamenila obnovljivim izvorima te uštedama energije.\nČlanice EU platile su više od 47 milijardi evra (47,43 milijarde dolara) Rusiji za gas i naftu otkako je izvršila invaziju na Ukrajinu, navodi se u istraživanju Centra za istraživanje energije i čistog vazduha (the Centre for Research on Energy and Clean Air).


Žugić: Bankarski sektor očuvao stabilnost Zelioli: Uspostaviti što bolju saradnju sa novom vladom - CdM\nBankarski sektor je uspio da očuva stabilnost i pruži doprinos saniranju posljedica pandemije, u vidu pružanja podrške likvidnosti realnog sektora i stanovništva, kazao je je guverner Centralne banke (CBCG) Radoje Žugić.\nOn se danas sastao sa ambasadorom Republike Italije u Crnoj Gori Lukom Zeliolijem.\n“Guverner je upoznao ambasadora Italije sa rezultatima i planovima CBCG na polju očuvanja finansijske stabilnosti i predstavio pokazatelje poslovanja bankarskog sektora u uslovima krize”, saopšteno je nakon sastanka.\nZelioli je, pozdravljajući postignute rezultate, istakao da je uloga centralne banke u nestabilnim ekonomskim uslovima, poput aktuelnih, ključna. On smatra i da je neophodno uspostaviti što bolju saradnju sa novom vladom, u cilju iznalaženja svih mogućih rješenja za dalje jačanje zemlje u teškoj globalnoj finansijskoj situaciji izazvanoj tragičnim efektima pandemije.\n“Guverner je upoznao ambasadora i sa aktivnostima na implementaciji projekta procjene kvaliteta aktive i pripremi podzakonskih akata koji su preduslov za primjenu Zakona o kreditnim institucijama i Zakona o sanaciji kreditnih institucija”, rekli su u CBCG.\nSagovornici su razmijenili mišljenja i o pandemiji korona virusa i njenim zdravstvenim, ekonomskim i socijalnim posljedicama.\n“Posebna pažnja posvećena je ekonomskoj situaciji u Crnoj Gori i viđenjima njenog oporavka i razvoja u narednom periodu.Guverner Žugić i ambasador Zelioli saglasili su se na kraju da Crna Gora i Italija imaju izvanredne bilateralne odnose i da postoji prostor za njihovo dalje unapređenje”, zaključili su u CBCG.\nTagsbanke Centralna banka Luka Zelioli Radoje Žugić Vlada


Ateisti Srbije: Kazniti sve sveštenike koji izlažu građane riziku, posebno episkopa Irineja | Autonomija\n"Primenite propise i zakone, zaštitite narod, vernike i sve nas ostale"\n“Od državnih organa očekujemo da prestanu pod hitno da narodu prete kaznama i mučnom smrću, a čelnicima SPC samo preporučuju da odustanu od ovog divljaštva i primitivizma. Očekujemo da propise koji važe u vremenu pandemije strogo i direktno primenjuju na od razuma, zakona i morala odmetnuti vrh SPC, osobito na Mirka Bulovića, portparola ove verske zajednice i episkopa bačkog (Irineja)”, naveli su Ateisti Srbije u saopštenju za javnost.\nOptužili su eoiskopa Irineja i da “laže” o tradiciji verskog obreda pričešća i ocenili da je sve što on radi u vreme pandemije “sramotno, opasno i umobolno”.\n“Obuzdajte Bulovića! Primenite propise i zakone, zaštitite narod, vernike i sve nas ostale. Okončajte ovo bezumlje”, poručili su Ateisti Srbije.\nDodali su da je Irinej osoba koja je od ranije poznata po “teranju dece, učesnika Zmajevih dečjih igara iz blizine porte njegove crkve i po proklinjanju učesnika Kobasicijade”.\n“Dakle, evidentno mizantropna osoba, koja ne može davati savete u vremenu pandemije. Takva osoba nema ljudski i moralni kapacitet da određuje šta je ispravno a šta nije, a nema ni zakonsko pravo da navodi naivne na širenje zaraze koja nas sve podjednako ugrožava”, ocenili su Atenisti Srbije.\nZahvalili su “racionalnim i pribranim” sveštenicima i episkopima SPC-a, koji su odustali od zdravstveno rizičnih verskih obreda i koji pozivaju vernike da se u ovo vreme suzdrže od obreda koji je evidentno opasan.\n“Smatramo da je kompletan čin ‘tradicionalne’ pričesti, u kojoj veliki broj ljudi liže istu čašu i istu kašičicu, a sve podsticano od strane vrha SPC-a, jedan od najjezivijih zločina prema sopstvenim vernicima i sopstvenom narodu. Samo potpuni neljudi, moralne nakaze i čudovišta, mogu insistirati na praksi koja sasvim izvesno i očigledno uvećava rizike”, ocenjuje se u saopštenju.\nPrema njihovim rečima, radi se o “namernom i svesnom” širenju pandemije, dok istovremeno sveštenici poput episkopa Irineja tvrde da su svi oni koji to kritikuju “anticrkveni” i “antisrpski” elementi.\n“Jedino anticrkveno i antisrpsko je podsticanje rizičnog ponašanja i potencijalno širenje pandemije među vernicima i ostalim građanima. Koronavirus napada i ubija sve, ne diskriminišući po veri ili naciji”, naveli su Ateisti Srbije.\nCrkva ugrožava živote: I dalje pričešćuju istom kašičicom\nNa desetine vernika okupilo se u jutros ispred brojnih novosadskih crkava kako bi primilo pričest, a u jednoj od njih se nastavilo sa tradicijim da se vernici pričešćuju iz iste kašičice.\n“Poštovala su se nova pravila, videla sam da je sveštenik umočio “kašičicu” u nešto pre nego što me je pričestio”, rekla je za Nova.rs jedna od vernica koju smo zatekli ispred crkve na Novom naselju.\nUprkos upozorenjima epidemiologa da se ovakvo ponašanje smatra “visoko rizičnim”, a i preporukama da se pričest obavlja u kućnim posetama, Eparhija bačka je nastavila sa istim ponašanjem.\n“Ružno je što ovo moramo da objavljujemo, ne osećam se lepo, ali istovremeno osećam odgovornost da to uradim … Prolazim na biciklu sa sve maskom na licu da bih istrčala psa, a onda ugledam ekipu oko crkve koja niti masku nosi, niti brine o sebi, niti o drugima” kaže Tijana Radojević sa Novog naselja, koja je zabeležila skup ispred crkve.\nPodsećamo, stručni stav je jasan: “Mi takvu vrstu ponašanja svrstavamo u visok rizik za prenošenje infekcije,” navela je zamenica direktora Instituta “Batut” Darija Kisić Tepavčević.\nIsta scena kao sa Novog naselja mogla se videti i ispred crvke u Petrovaradinu, gde većina okupljenih nije imala nikakvu zaštitnu opremu. Pripadnici policije koji su se nalazili u blizini okupljenih rekli su novinaru Nova.rs da “nemaju nalog da reaguju” po pitanju okupljenih vernika. Istovremeno, više policijskih patrola i marica su danas kružile Beogradskim kejom u Novom Sadu i rasterivali građane koji su se tamo zatekli u šetnji.\n(Beta, Nova.rs )


ODRŽAN 7. SAJAM ŠLJIVE, VOĆNIH RAKIJA I MEDA | Skala Radio 96,8 MHz, Ugljevik\nPočetna Vijesti ODRŽAN 7. SAJAM ŠLJIVE, VOĆNIH RAKIJA I MEDA\nObjavljeno: 10 Septembar, 2018 U kategoriji: Vijesti\nU Ugljeviku je održan sedmi po redu Sajam šljive, voćnih rakija i meda koji je ove godine okupio preko osamdeset izlagača iz zemlje i regiona i bio mesto okupljanja, dobrih poslovnih kontakata i edukativnih skupova čiji cilje je bio unapređenje voćarstva, poljoprivrede i privrede. Sajam je odrzan 6. i 7. septembra a organizator je bila Agencija za razvoj malih i srednjih preduzeca uz podršku Opštine i resornog ministarstva i Područne privredne komore regije Bijeljina.\nPrvi dan sajma bio je namenjen edukativnim predavanjima a taj dan uveličao je i večernji festival narodne muzike na kome su gosti bili Rade Jorović, Angel Dimov, Snežana Babić, harmonikaši MŠ „ Kornelije Stanković“ i ostali učesnici. Drugog dana uz kulturno – umetnički program ovogodišnji sajam zvanično su otvorili načelnik opštine Ugljevik, predstavnici Ministarstva za poljoprivredu kao i organizator.\nNačelnik Perić je istakao da je ovaj sajam jedna od najznačajnijih privredno – kulturnih manifestacija na području opštine koja iz godine u godinu okuplja sve više izlagača i posetilaca kao i da je Ugljevik pored proizvodnje elektricne energije poznat i po muzici, sportu ali i po voćarstvu. Perić je istakao da je Ugljevik šljivarski kraj i želja svih je da se kraljica voća i proizvodi od šljive promovišu i na ovaj način.\nPrema rečima Milorada Jovičića direktora Agencije za razvoj malih i srednjih preduzeća, koja je i organizator sajma, ovogodišnja manifestacija je po broju izlagača i posetilaca nadmašila prošlogodišnju koja je važila za najuspešniju. Prema procenama ugljevički sajam je posetilo oko pet hiljada ljudi, organizovano je dosta dobrih edukacija i bio je prijavljen veliki broj uzoraka rakija i meda za ocenjivanje. Prema njegovim rečima, Sajam šljive, voćnih rakija i meda je veliki potencijal za razvoj turističke atrakcije i nada se da će narednim godinama sajmovi dostići i neke priče kao što su Leskovac sa roštiljijadom i Guča, možda ne u tom obimu ali se tome itekako možemo približiti što bi za jednu lokalnu zajednicu i sam region Semberije i Majevice mnogo značilo.\nDvodnevna manifestacija je završena koncertom grupe Legende.\nI na kraju i pobednici sedmog Sajma šljive, voćnih rakija i meda:\nNajbolja šljivovica – destilerija „ Epoha“ Lopare\nNajbolja šljivovica na opštini Ugljevik – Milisav Jovičić Ugljevička Obrijež,\nNajbolja ocenjena rakija ( rakija koja je dobila najveću ocenu ) – destilerija „ Epoha“ Lopare\nNajbolji ocenjen med – Cvjetka Purića iz Brčkog\nNagrada za najlepši štand pripala je Slađani Rikić iz Ugljevika.\nSVE FOTOGRAFIJE SA DOGAĐAJA POGLEDAJTE NA NAŠOJ ZVANIČNOJ FACEBOOK FAN STRANICI OVDE : SEDMI SAJAM ŠLJIVE RAKIJE I MEDA UGLJEVIK 2018\nPripremila – Nela Petrović


Prevod sa hebrejskog na makedonski\nPrevod sa hebrejskog na makedonski jezik - Audio verzija\nTrebalo bi odmah napomenuti da svaki član tima brojnih poslovnica ove specijalizovane institucije ima visok nivo kvalifikacija, te da može odgovoriti na zahteve pojedinaca vezano kako za usmeno prevođenje sa hebrejskog jezika na makedonski, tako i za prevod različitih sadržaja u pisanoj formi.\nBudući da su prevodioci i sudski tumači osposobljeni za primenu sva tri tipa usmenog prevoda (konsekutivno, šapatno i simultano), od izuzetnog značaja za formiranje ponude jeste dostavljanje podataka o manifestaciji za koju se navedena usluga zahteva. Neophodno je da tom prilikom klijenti informišu zaposlene Prevodilačkog centra Akademije Oxford kako o tačnom broju učesnika, odnosno o mestu održavanja događaja, tako isto i o njegovom trajanju. U skladu sa tim podacima se ponuda kreira i u nju se shodno zahtevima, može uneti i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje, pošto je i ta usluga dostupna u okviru navedene institucije.\nNaravno da ovi stručnjaci mogu izraditi i direktan prevod naučnih i popularnih tekstova sa hebrejskog jezika na makedonski, ali će takođe stručno obraditi i sve materijale iz oblasti marketinga (katalozi, PR tekstovi, reklamni flajeri, brošure, plakati, vizit kartice i ostali).\nKada to bude bilo zahtevano, sudski tumač i prevodilac shodno pravilima prevode udžbenike, kao i književna dela, ali i časopise i novinske članke.\nIsto tako se podrazumeva da oni u pomenutoj varijanti jezika mogu prevesti i internet materijale bilo koje vrste, to jest sve one sadržaje koji se na kompjutere odnose. Pored online prodavnica i web sajtova, oni profesionalno obrađuju i aplikacije bilo koje vrste, zatim internet kataloge i programe, ali i mnoge druge materijale koji su na globalnoj mreži vidljivi ili se tiču računara. Ističemo i to da oni poznaju pravila optimizovanja, te imaju sasvim dovoljno iskustva u implementaciji alata SEO (Search Engine Optimisation), što znači da vlasnicima tih sadržaja omogućuju ne samo njihov prevod, nego i stručnu optimizaciju.\nKada su u pitanju direktni prevodi video i audio materijala sa hebrejskog jezika na makedonski, biće omogućeno njihovim vlasnicima i da dobiju dodatne usluge u konkretnoj poslovnici, budući da su u svakoj od njih zaposleni kako titleri, tako i oni stručnjaci koji vrše uslugu sinhronizacije. Generalno rečeno, klijenti na taj način dobijaju prevedene i titlovane, odnosno sinhronizovane serije, reklamne poruke i različite vrste emisija (zabavne, dečije, obrazovne, informativne i druge), kao i filmove (dokumentarni, crtani, igrani, animirani).\nDostupna je i usluga koja uključuje profesionalnu lekturu i korekturu, a ona se vrši u slučaju da postoje nestručno urađeni prevodi ma kog sadržaja, s tim što moramo naglasiti da su za postupak redakture isključivo zaduženi korektori i lektori ove institucije.\nPored pomenutih materijala, prevodilac i sudski tumač mogu obraditi i svaku vrstu dokumentacije, odnosno bilo koji pojedinačni dokument. Postupak obrade se razlikuje u odnosu na prevod ostalih sadržaja, jer oni u tom slučaju moraju izvršiti najpre njihovo prevođenje u konkretnoj jezičkoj varijanti, a potom pristupiti postupku overe.\nU skladu sa zakonskim aktima se mora izvršiti overavanje pečatom sudskog tumača, koji je u obavezi pre toga da sa originalnim dokumentom uporedi preveden. Upravo to i jeste jedini razlog zbog čega klijenti, koji zahtevaju prevođenje dokumenata sa hebrejskog jezika na makedonski moraju priložiti i originale, koji se koriste neposredno pre postupka overe.\nSa tim u vezi je dobro naglasiti da konkretno pravilo ne važi za ostale sadržaje, pa klijenti koji su zainteresovani za njihovu obradu mogu da ih pošalju elektronski, te da ih po istom principu preuzmu nakon što bude završena obrada.\nKod dokumenata je predviđeno lično dostavljanje od strane vlasnika ili slanje originala preko kurirske službe, odnosno preporučenom poštanskom pošiljkom.\nShodno zahtevima zainteresovanih, sudski tumač i prevodilac mogu pristupiti kompletnoj obradi bilo kog dokumenta, koji će kasnije klijent da preda određenoj državnoj instituciji. Osim potvrde o visini primanja i potvrde o stalnom zaposlenju, te uverenja o nekažnjavanju, može da bude prevedena, pa overena i saglasnost za zastupanje, potvrda o stalnom zaposlenju i uverenje o neosuđivanosti, ali i potvrda o slobodnom bračnom stanju, kao i bilo koji drugi tip potvrde, izjave, saglasnosti ili uverenja.\nMora biti posebno istaknuto da se na osnovu zahteva može izvršiti i hitan prevod bilo kog dokumenta u toj varijanti jezika, ali je tada izuzetno važno da klijent kasnije na jedan od opisanih načina dostavi originalne sadržaje, a neophodno je da prvo skenirana dokumenta na mejl konkretne poslovnice pošalje.\nAko je potrebno biće izrađeni i direktni prevodi ličnih dokumenata sa hebrejskog jezika na (vozačka dozvola, pasoš, izvod iz matične knjige venčanih, lična karta, saobraćajna dozvola, izvod iz matične knjige rođenih, potvrda o prebivalištu, dozvola za boravak, izvod iz matične knjige umrlih, radna dozvola uverenje o državljanstvu i mnoga druga), a isto tako će prevodilac i sudski tumač kompletno da obrade i sadržinu medicinske i poslovne dokumentacije (lekarski nalazi, rešenje o osnivanju pravnog lica, revizorski izveštaji, specifikacije farmaceutskih proizvoda, fakture, uputstvo za lekove i karakteristike proizvoda, finansijski i godišnji poslovni izveštaji, dokumentacija o medicinskim proizvodima, poslovne odluke, statut preduzeća, osnivački akt preduzeća i sva ostala dokumenta koja u njihov sastav ulaze).\nSvaki klijent pojedinačno bi trebalo da se sa zaposlenima u odabranom predstavništvu dogovori oko toga kako će preuzeti prevedena i overena dokumenta, s obzirom na to da su mu na raspolaganju dve opcije. Najpre ima mogućnost da dođe u prostorije poslovnice i izvrši lično preuzimanje, a potom i da iznese zahtev za dostavom kompletno obrađenih sadržaja na adresu. Ali je vrlo važno da bude informisan o tome da se to tretira kao dodatna usluga, pošto kurirska služba treba da je izvrši, pa je ipredviđeno da cenu ona i formira.\nUsluga overe Haškim pečatom se ne nalazi među ovlašćenjima koja imaju prevodioci i sudski tumači, pa samim tim ta vrsta pečata ne može da bude stavljena na dokumenta u okviru pomenute institucije. Kako se takozvani Apostille pečat, što je ustvari njegov drugačiji naziv, na dokumenta stavlja prema tačno utvrđenim pravilima, posebno je važno da se klijent samostalno sa njima upozna. A to znači da bi trebalo da najpre kontaktira zaposlene u onim državnim službama, u čijoj se nadležnosti taj tip overe nalazi, te da dobije sve neophodne podatke. Ne samo da bi bilo poželjno da sazna da li je Haški pečat na njegova dokumenta potrebno staviti, već je isto tako bitno da se raspita i na koji način se overa u tom slučaju vrši, to jest da dozna da li Apostille pečat treba da bude stavljen po završetku prevođenja i overe sudskog tumača ili na samom početku celokupnog postupka.\nIstakli bismo i to da može biti urađen direktan prevod punomoćja za zastupanje sa hebrejskog jezika na makedonski, ali i sudskih odluka, žalbi i rešenja, potom tekovina Evropske Unije, sertifikata i presuda o razvodu braka, kao i sudskih tužbi, licenci i ugovora, to jest bilo kog dokumenta koji se tiče kako prava, tako i sudstva, pa se samim tim tretira kao pravni akt.\nSem uverenja o položenim ispitima, rezultata naučnih istraživanja i nastavnih planova i programa fakulteta, sudski tumači i prevodioci mogu u skladu sa propisima obraditi i naučne patente, seminarske radove i diplomu i dodatak diplomi, ali i svedočanstvo završenih razreda osnovne i srednje škole, naučne i diplomske radove, kao i uverenje o položenim ispitima, potvrdu o redovnom školovanju i prepis ocena, odnosno bilo koju vrstu sadržaja koja se odnosi ne samo na obrazovanje, već i na nauku.\nUz sva dokumenta i dokumentacije koje su do ovog trenutka pomenute, zaposleni u svakom predstavništvu te institucije mogu izvršiti i direktno prevođenje laboratorijskih analiza tehničkih uzoraka sa hebrejskog jezika na makedonski, ali i kompletnu obradu uputstava za rukovanje, zatim građevinskih projekata i deklaracija proizvoda, kao i apsolutno svakog drugog dokumenta koji u sastav tehničke i građevinske, odnosno dokumentacije za tendere ulazi.\nPrevodi serija sa hebrejskog na makedonski jezik\nShodno zahtevima klijenata, članovi tima svakog predstavništva ove specijalizovane institucije mogu da obrade kako serije i zabavne, odnosno informativne, te dečije i obrazovne emisije, tako isto mogu i da izvrše direktno prevođenje dokumentarnih i crtanih filmova sa hebrejskog jezika na makedonski, ali i animiranih, kao i igranih filmova bez obzira kom žanru da pripadaju, to jest bilo koje vrste i video materijala i audio. U tom slučaju vlasnici sadržaja imaju i mogućnost da u samoj poslovnici Prevodilačkog centra Akademije Oxford dobiju jednu od dodatnih usluga, a koje se odnose i na sinhronizaciju tih materijala i na njihovo profesionalno titlovanje.\nDa bi ispunili očekivanja i onih pojedinaca koji su prevod u pomenutoj varijanti jezika u okviru bilo koje druge institucije dobili ili su, pak za izvršenje te usluge angažovali određenog pojedinca, ali nisu bili naročito zadovoljni njegovim radom, zaposleni u okviru pomenute specijalizovane institucije vrše i redakturu. Da ne bi bilo zabune, moramo naglasiti da profesionalni prevodioci i sudski tumači ne bivaju angažovani za izvršenje te usluge, već isključivo lektori i korektori. Podrazumeva se da će oni prvo utvrditi koje greške postoje u prevedenim sadržajima, a onda će ih u skladu sa pravilima makedonskog jezika i ispraviti, kako bi vlasnicima tih materijala bilo omogućeno da ih u svakoj situaciji, kada je to potrebno koriste.\nA svakako će zainteresovani imati priliku da pomenute stručnjake zaduže i ukoliko im je potreban usmeni prevod sa hebrejskog jezika na makedonski, dok je u okviru navedene institucije dostupna i mogućnost koja podrazumeva iznajmljivanje profesionalne opreme za simultano prevođenje. Posebno je važno naglasiti da pored simultanog prevoda u toj jezičkoj kombinaciji, prevodilac i sudski tumač mogu primeniti i pravila koja podrazumeva kako šapatno, tako i konsekutivno prevođenje. Sa tim u vezi se mora istaći važnost dostavljanja svih podataka o samoj manifestaciji, za koju bi ta usluga trebalo da bude primenjena, jer od predviđenog trajanja i broja učesnika, odnosno karakteristika same lokacije njenog održavanja, na prvom mestu i zavisi koji tačno tip usmenog prevoda može na sve te zahteve da odgovori na najbolji mogući način.\nKada to bude bilo potrebno, zaposleni u svakom predstavništvu pomenute institucije mogu profesionalno da obrade i bilo koji tekst, a u principu je potpuno svejedno kojom temom se on bavi, te koliko je njegova sadržina kompleksna, odnosno koliko je dugačak i da li je namenjen većem broju čitalaca ili stručnjacima, koji su za određenu oblast specijalizovani. Pored toga što će prevodioci i sudski tumači prevesti tekstove koji se tiču oblasti finansija, politike, ekonomija i bankarstvo, potrudiće se da odgovore i na zahteve vezano za prevod tekstova iz domena finansija, sociologije i medicine, odnosno obrazovanja, farmacije i nauke. Naravno da će biti izrađeni i direktni prevodi turističkih tekstova sa hebrejskog jezika na makedonski, ali će pomenuti stručnjaci isto tako profesionalno prevesti i sadržaje koji se odnosi na oblasti ekologije i zaštite životne sredine, marketinga i filozofije, potom menadžmenta, građevinske industrije i komunikologije, ali i informacionih tehnologija, psihologije i drugih kako društvenih naučnih disciplina, tako isto i prirodnih.\nDirektno prevođenje udžbenika sa hebrejskog jezika na makedonski\nSasvim je svejedno zaposlenima ove institucije kojom tematikom se bave udžbenici, za koje klijent zahteva prevod u konkretnoj jezičkoj varijanti, jer će oni maksimalno profesionalno da pristupe njegovoj obradi. Isto tako su specijalizovani i za prevod romana sa hebrejskog na makedonski jezik, odnosno beletristike i svakog drugog književnog dela iz domena proze, s tim da će svakako prevesti i pesme, kao i svako drugo delo koje se tiče poezije.\nUkoliko to bude bilo zahtevano, prevodilac i sudski tumač će prevesti i članke iz novina, kao i ilustrovane i dečije, odnosno stručne časopise, bez obzira koliko je njihova tematika i izlaganje složeno.\nPored toga klijenti Prevodilačkog centra Akademije Oxford mogu zadužiti pomenute stručnjake kada je neophodno izvršiti stručan prevod bilo kog online sadržaja. Tom prilikom će zaposleni primeniti i sva ona pravila, koja se odnose na optimizovanje kako internet kataloga i sajtova, tako i web prodavnica i generalno, svih ostalih materijala koji se mogu videti na internetu. Zapravo se podrazumeva da će sudski tumači i prevodioci implementirati i takozvane alate SEO (Search Engine Optimisation), a kako bi omogućili obrađeni materijalima da budu pozicionirani još bolje nego ranije. Pored svih pomenutih sadržaja, mogu da budu izgrađeni i profesionalni prevodi softvera sa hebrejskog na makedonski jezik, što se odnosi na svaku vrstu programa i aplikacija.\nKada je u pitanju obrada reklamnih materijala, vrlo je važno da se u tom slučaju vodi računa o maksimalno kvalitetnom prilagođavanju poruke, koja je namenjena potencijalnim korisnicima neke usluge, odnosno posetiocima događaja ili kupcima konkretnog proizvoda, a kojima je upravo makedonski jezik maternji ili se koriste njime. Budući da su prevodioci i sudski tumači u potpunosti ovladali primenom marketinških pravila, to će oni nastojati da tu poruku oblikuju, tako da bude vrlo lako razumljiva svim govornicima makedonskog jezika, koji će biti u dodiru sa tim materijalima. Uz to što mogu da izvrše direktno prevođenje plakata i kataloga sa hebrejskog na makedonski jezik, oni će na osnovu zahteva pojedinaca profesionalno prevesti i reklamne letke, brošure i PR tekstovi, ali i vizit kartice, flajere i sve ostale sadržaje koji se tiču reklamiranja.\nPrevod potvrde o slobodnom bračnom stanju sa hebrejskog na makedonski jezik\nTokom obrade navedene vrste potvrde se podrazumeva da će prevodioci i sudski tumači primeniti zakonska pravila, a to u stvari znači da će klijent i dobiti kako njen prevod, tako isto i overu. Bilo koji dokument koji je prema tom principu obrađen se sa aspekta zakona i prava tretira kao apsolutno validan, tako da njegov vlasnik bez ikakve bojazni može da ga preda bilo kojoj nadležnoj instituciji i koristi u praksi.\nSvakako može da bude izvršeno i direktno prevođenje potvrde o stalnom zaposlenju sa hebrejskog jezika na makedonski, kao i potvrde o stanju računa u banci i potvrde o visini primanja, a pomenuti stručnjaci mogu kompletno obraditi i uverenje o nekažnjavanju, zatim saglasnost za zastupanje i uverenje o neosuđivanosti, ali i svaku drugu vrstu kako potvrde i uverenja, te izjava, tako i saglasnosti, to jest sva dokumenta koja će nakon toga pojedinac predati određenoj službi Republike Srbije.\nUzevši u obzir da je odredbama zakona predviđeno izvršenje postupka nadovere, a koja uključuje overu određenog dokumenta Apostille, odnosno takozvanim Haškim pečatom, potrebno je da osoba koja je zainteresovana za prevod ma kog dokumenta u toj varijanti jezika, od zaposlenih u institucijama koje su za tu vrstu overe nadležne, zatraži sve informacije o tome. Da ne bi bilo zabune, moramo naglasiti da članovi kolektiva svake poslovnice Prevodilačkog centra Akademije Oxford ne spadaju u grupu stručnjaka, kojima su data ovlašćenja za postupak tog tipa overe, tako da oni nisu dužni informacije o njoj da daju klijentima .\nJoš moramo istaći i to da bi vlasnik dokumenata morao ispoštovati pravilo o postupku njihovog dostavljanja na prevod, budući da je iznet zahtev da budu priloženi i originalni materijali, koji će tokom postupka overe biti korišćeni.\nAko bude bilo potrebno, prevodilac i sudski tumač mogu da izrade i profesionalan prevod diplomskih, seminarskih i naučnih radova sa hebrejskog jezika na makedonski, s tim da će svakako prevesti i apsolutno svaki dokument koji se tiče bilo obrazovanja, bilo nauke. Izuzev uverenja o položenim ispitima, potvrde o redovnom školovanju i rezultata naučnih istraživanja, oni mogu prevesti i overiti kako diplomu i dodatak diplomi i naučne patente, odnosno nastavne planove i programe fakulteta, tako isto i prepis ocena, zatim svedočanstvo o završenim razredima osnovne i srednje škole, te svaki drugi sadržaji koji se konkretnih oblasti tiče na koji način.\nSvakako se podrazumeva da klijenti mogu ove stručnjake zadužiti i ako žele da dobiju kompletno obrađen svaki lični dokument (dozvola za boravak, potvrda o prebivalištu, izvod iz matične knjige umrlih, uverenje o državljanstvu, saobraćajna dozvola, izvod iz matične knjige rođenih, vozačka dozvola, pasoš, radna dozvola, ična karta i ostala), a kad bude bilo potrebno oni će prvo prevesti u zadatoj varijanti jezika, pa posle toga i izvršiti overu za svaki dokument koji ulazi u sastav kako građevinske, tako i tenderske, odnosno tehničke dokumentacije (građevinski projekti, uputstvo za rukovanje, laboratorijske analize tehničkih uzoraka, deklaracije proizvoda i druga).\nNa osnovu potreba pojedinaca će profesionalni sudski tumači i prevodioci da obrade bilo koji dokument koji je svrstan u poslovnu dokumentaciju. Svakako će biti izrađeni direktni prevodi statuta i osnivačkog akta preduzeća sa hebrejskog jezika na makedonski, ali i finansijskih, godišnjih i revizorskih izveštaja, potom faktura i poslovnih odluka, te rešenja o osnivanju pravnog lica i svih ostalih dokumenata, koja nisu pomenuta ovom prilikom, a vezana su za poslovni proces određenog preduzetnika ili kompanije.\nPodrazumeva se, isto tako da klijenti navedene institucije mogu zahtevati i stručnu obradu kako lekarskih nalaza i dokumentacije o medicinskim proizvodima, tako i uputstava za lekove i karakteristike proizvoda, ali i specifikacija farmaceutskih proizvoda, to jest svih onih dokumenata koja su svrstana u medicinsku dokumentaciju.\nIzuzev svih navedenih dokumenata, prevodioci i sudski tumači su osposobljeni još i za direktno prevođenje pravnih akata sa hebrejskog jezika na makedonski. A pod tim se misli na sva ona dokumenta, koja su za pravo, odnosno za oblast sudstva vezana, kao što su na primer punomoćja za zastupanje, sudske presude i licence, zatim tekovine Evropske Unije, sudske žalbe i ugovori, ali i sertifikati, sudska rešenja, odluke i tužbe, te mnoga druga.


Ramadani: Bajdenov plan o podeli na tri zone se pokazao katastrofalnim - 02.03.2021, Sputnik Srbija\nAmerički predsednik Džo Bajden nedavno je pokrenuo vazdušne napade u Siriji, tvrdeći je to odgovor na napade na snage SAD u Iraku. Irački sociolog Sami Ramadani... 02.03.2021, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, amerika, iran, irak, džozef bajden\n© AP Photo / Jim Lo ScalzoDžo Bajden potpisuje prve dokumente kao predsednik\nRamadani je u intervjuu za Sputnjik internešenal rekao da bi poboljšanje američke spoljne politike prema Iraku podrazumevalo Bajdenovo odustajanje od svog prvobitnog plana da tu zemlju podeli u tri odvojene etničko-verske zone, sa slabom centralnom vladom.\nOn je naveo da je trenutna situacija u Iraku i dalje veoma povezana sa invazijom i okupacijom te zemlje 2003. godine.\nBajden poručio Iranu: Budite na oprezu\n27 Februar 2021, 07:58\n„Ovog meseca se obeležava 18. godišnjica invazije i okupacije Iraka. U toj invaziji život je izgubilo više od milion Iračana. Osim ljudskih žrtava, bilo je i ogromnih razaranja na svim nivoima: socijalnom, ekonomskom i bezbednosnom. Sve je učinjeno kako bi se produžilo prisustvo okupatora, (nego da se obnovi zemlja). Stoga su svi drugi aspekti društvenog, ekonomskog i političkog života u Iraku izuzetno stradali“, kazao je Ramadani.\nKako dodaje, otpor je urodio plodom i veći deo američkih snaga je povučen 2011. godine.\n„Morali su da povuku 90 odsto svojih snaga, ali njihovo prisustvo se oseća i danas“, naglasio je.\nNa pitanje u kojoj meri očekuje da se politika Bajdenove administracije prema Iraku razlikuje od Trampove, Ramadani je rekao da je za boljitak potrebno promena kursa američke politike.\n„Američka politika u Iraku, pošto je većina njenih snaga napustila Irak, temelji se na primeni takozvanog Bajdenovog plana, što podrazumeva podelu Iraka po etničkim i verskim linijama Kurda, sunita i šiita, i na održavanje napetosti između različitih zajednica, podstičući čak i nasilno etničko čišćenje itd. Sud o Bajdenu možemo doneti na osnovu odluke - hoće li odustati od tog kursa američke politike u Iraku. Ako napusti, tada bi Irak i SAD mogli da uspostave mirnodopske odnose. Ako ne napusti, to će značiti ostanak američkih baza u Iraku, mešanje u unutrašnja pitanja i pretvaranje Iraka u bazu za rat protiv Irana“, smatra irački sociolog.\nUpozorenje iz Moskve: Američki vazdušni udar na Siriju rizičan i besmislen, preti eskalacija\n26 Februar 2021, 19:14\nOn je ocenio da američku politiku prema Iraku ipak diktira strateški interes za to područje, kao i savezništvo SAD sa Izraelom koje će biti važan faktor u smislu određivanja Bajdenove politike prema Iraku.\n„Dakle, to je situacija koja je čak i iznad osobe koja je na čelu Bele kuće, ali s obzirom na njegovu (Bajdenovu) istoriju u Iraku, nisam toliko optimističan da će se povući. To znači nastavak tenzija i nastavak američkog stvaranja problema, podele i podsticanje terorizma u Iraku“, zaključio je Ramadani.\nSami Ramadani, rođen u Iraku i prognan za vreme režima Sadama Huseina, predaje sociologiju i piše o aktuelnim događajima na Bliskom Istoku, a član je upravnog odbora Koalicije za zaustavljanje rata.


Medvedev sa Vučićem o jačanju ekonomske saradnje - 22.10.2015, Sputnik Srbija\nMedvedev sa Vučićem o jačanju ekonomske saradnje\nPredsednik Vlade Rusije Dmitrij Medvedev sastaće se 27. oktobra sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem u Moskvi, a njihovi bilateralni razgovori biće pre... 22.10.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, aleksandar vučić, dmitrij medvedev\n12:29 22.10.2015 (Osveženo: 12:38 22.10.2015)\n© Sputnik / Dmitry Astakhov / Uđi u foto-galerijuRuski premijer Dmitrij Medvedev\nPredsednik Vlade Rusije Dmitrij Medvedev sastaće se 27. oktobra sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem u Moskvi, a njihovi bilateralni razgovori biće pre svega posvećeni jačanju trgovine i ekonomske saradnje.\nU saopštenju Vlade Rusije navedeno je da je u planu da dvojica premijera tom prilikom potpišu niz bilateralnih dokumenata i da se posle toga zajedno obrate javnosti, kao i da 28. oktobra zajedno posete Otvoreni inovativni forum i izložbu tehnologije, gde će govoriti na plenarnoj debati posvećenoj trendovima tehnološke revolucije.\nČepurin: Moskva pozdravlja izbalansiranu politiku Srbije\n20 Oktobar 2015, 18:23\nGosti Foruma biće najviši izvršni funkcioneri Rusije, direktori vodećih svetskih kompanija, eminentni naučnici i stručnjaci iz oblasti poslovnih inovacija.\nU delegaciji sa premijerom Vučićem u Moskvu će otputovati predstavnici 80 kompanija iz Srbije, koji će učestvovati na proširenoj sednici Poslovnog saveta za saradnju Srbije i Rusije.\nPrema rečima koordinatora Centra Privredne komore Srbije za saradnju sa Rusijom Dejana Delića, u srpskoj delegaciji biće i predsednik PKS Marko Čadež.\n„Postoji velika želja da unapredimo privredne odnose sa Rusijom“, rekao je Delić Tanjugu, dodajući da će u okviru delegacije biti 21 kompanija iz mašinsko-elektronske industrije, 12 iz energetike, po 10 iz hemijske industrije i građevinarstva, devet iz transporta, kao i 19 iz poljoprivrede, dok će svoje predstavnike imati zdravstvo i turizam.


Protokoli se odnose na državljane i stanovnike zemalja koje se graniče sa Emiratima – Saudijske Arabije i Omana\nZbog pandemije korona virusa Ujedinjeni Arapski Emirati (UAE) ažurirali su pravilaza ulazak u zemlju preko njenih kopnenih granica iz susednih zemalja.\nProtokoli se odnose na državljane i stanovnike zemalja koje se graniče sa Emiratima – Saudijske Arabije i Omana .\nProcedure su objavili danas Savezna uprava za identitet, državljanstvo, carinu i bezbednost luka i Nacionalna uprava za vanredne situacije, krizne situacije i katastrofe.\nPrema novim propisima, građani zemalja Zalivskog saveta za saradnju ili strani stanovnici tih zemalja koji su uzeli odobrene vakcine protiv korona virusa moraju da pokažu negativan rezultat PCR testa urađen najkasnije pre 14 dana da bi mogli da uđu u zemlju.\nOni takođe moraju da urade još jedan PCR test šestog dana boravka u UAE.\nS druge strane, oni koji nisu vakcinisani moraju da pokažu negativan rezultat PCR testa u roku od 72 sata i da urade dva dodatna testa četvrtog i osmog dana od dolaska u UAE. Vlasti su saopštile da i vakcinisano i nevakcinisano obrazovno osoblje, učenici i roditelji učenika koji prelaze u Emirate moraju da pokažu negativan PCR test urađen u roku od 14 dana.\n- Ove mere su u skladu sa zdravstvenom situacijom i olakšavaju građanima i posetiocima susednih zemalja da dođu u UAE - navedeno je u saopštenju.\nVlasti, takođe, podsećaju na važnost primene svih preventivnih mera i mera predostrožnosti, kao što su nošenje maski, održavanje fizičke distance i sterilizacije prtljaga, a savetuje se i izbegavanje putovanja osobama sa hroničnim bolestima ili onima koji osećaju simptome koji mogu da budu dovedeni u vezu sa infekcijom korona virusom.\nPovezane teme: Ujedinjeni Arapski Emirati granica Saudijska Arabija Oman uslovi ulaska pandemija korona virusa mere putovanje PCR test vakcinisani nevakcinisani


UNESCO je otvorio poziv za dostavljanje nominacija nagradu za doprinos u oblasti obrazovanja djevojčica i žena. Vlada Narodne republike Kine financira nagradu UNESCO-vog Izvršnog odbora od 2016. godine, s ciljem odavanja priznanja projektima koji imaju za cilj unaprjeđenje obrazovanja za djevojčice i žene, a pokrenuti su od strane pojedinaca, grupa, organizacija ili drugih subjekata. Ove godine se nagrada dodjeljuje treći put, i to na ceremoniji koja će biti upriličena u Parizu, 11. listopada 2018. godine, kada se obilježava i Međunarodni dan djevojčica/International Day of the Girl Child.\nProces apliciranja i nominacija je putem online platforme, kojoj se pristupa preko službene stranice UNESCO-a, a koja je otvorena od 8. ožujka do 11. svibnja 2018. godine, na sljedećem linku: http://unesco.org/gwe\nKako je naglašeno Statutima usvojenim od strane Izvršnog odbora na 197. sesiji, nominacije se mogu dostaviti od strane država članica, putem Državne komisije za suradnju Bih sa UNESCO-m, te od strane nevladinih organizacija koje su u službenom partnerstvu sa UNESCO-m.\nNominacije za nagradu se podnose na nominacijskom obrascu koji se može preuzeti ovdje:\nNominacijski obrazac i prateće dokumente je potrebno dostaviti na engleskom jeziku uz prijevod na jedan od službenih jezika u upotrebi u BiH, štampano i u elektronskoj formi (na CD-u). Obrazac je potrebno dostaviti poštom najkasnije do 15. travnja 2018. godine Državnoj komisiji za suradnju BiH sa UNESCO-m na sljedeću adresu:


Novi Put » Boško Obradović posetio Jagodinu\nNaslovna // Vesti // Boško Obradović posetio Jagodinu\n-Smatramo da porodica treba da dođe na prvo mesto u našem društvu i da je ključna uloga države danas borba protiv bele kuge, podrška rađanju, mladim bračnim parovima, porodicama sa više dece, staračkim i samačkim domaćinstvima posebno u selima i samohranim roditeljima. Mi danas živimo jednu opasnu i gotovo jezivu tendenciju da mi kao narod nestajemo. Država mora mnogo ozbiljnije da se pozabavi tom temom kako bi zaustavila belu kugu i to bukvalno treba da bude državni prioritet. Ja sam duboko uveren u to da je porodična politika “Dveri” najbolja politika za 21. vek. Mi takođe u okviru naše politike insistiramo na smanjenju poreza na zarade i poreza na imovinu za porodične ljude. Čim stupite u brak, da vam bude smanjen porez na zarade, a čim dobijete prvo dete da vam bude smanjen porez na imovinu – i tako sa svakim novim detetom –rekao je Obradović tokom konferencije na Gradskom skveru u Jagodini.\ntagovi: Bosko Obradovic, Dveri


Milunović: ''Mi smo Zvezda, klub sa tradicijom, to smo i pokazali!'' - Sportske.net\nFudbaleri Crvene zvezde ostvarili su večeras ''aktivnih'' 0:0 protiv Bordoa na Marakani, a Luka Milunović veruje da je to rezultat koji Zvezdi i dalje daje izgledne šanse za plasman u Ligu Evrope.\nKomentarišući utisak da je Zvezda večeras pružila najbolju partiju od početka sezone, mladi napadač je naglasio da pred punom Marakanom i protiv kvalitetnog rivala, motiva za dobru igru bilo na pretek.\n''Kada velike ekipe dođu na prepunu Marakanu, ne može biti većeg motiva. Opet, bez obzira na ime rivala, pokazali smo da možemo da igramo sa njima, da ih ugrozimo.\nOni će imati u revanšu prednost domaćeg terena, ali mislim da možemo i tamo do povoljnog rezultata.\nMi igramo u Zvezdi, u klubu sa velikom tradicijom, i svakako nećemo dozvoliti bilo kome da tek tako izađe na kraj sa nama'', poručio je Milunović.


Vlada tvrdi da su "Vranjske" dobijale novac, nedeljnik negira\nVukašin Obradović / Foto: FoNet, Nenad Ðorđević\nVlada tvrdi da su “Vranjske” dobijale novac, nedeljnik negira\nVlada Srbije saopštila je da se, kad je reč o gašenju nedeljnika “Vranjske”, ne radi o gušenju slobode medija, slobodne reči ili kritičkog mišljenja, imajući u vidu iznose koje su te novine dobijale od Vlade.\nKako se ističe, ovaj nedeljnik “ni po jednom osnovu ne može biti okarakterisan kao medij koji je na bilo koji način diskriminisan od strane konkursnih komisija Ministarstva kulture i informisanja i Vlade Srbije, čak naprotiv”. Napominje se da je putem konkursa koje je organizovalo Ministarstvo kulture, za sufinansiranje sadržaja, od 2014. do danas, država podržala “Vranjske” sa ukupno 4.475.959 dinara. Navodi se da je iz budžeta grada Vranja, u periodu od 2014. godine do danas, “Vranjskim” isplaćen iznos od 9.026.808 dinara po različitim osnovama. A redakcija ovog ugašenog nedeljnika i internet portala ocenila je da je saopštenje Vlade Srbije “licemerno i cinično”. “Svaka priča o raspodeli sredstava i pominjanje brojki gubi smisao kada se zna da je ‘Vranjska Plus’, lokalna stranačka televizija SNS u Vranju, samo na poslednjem gradskom konkursu za sufinansiranje medijskih sadržaja dobila od Grada Vranja čak 6,5 mliona dinara! Reč je o televiziji koja je formirana pre nešto više od godinu dana, za potrebe predizborne kampanje i izveštavanje o aktivnostima SNS na lokalu, medijskoj kući koja dnevno ima desetak minuta vlastite produkcije u vidu vesti, dok ostatak programa čine reemitovani sadržaji medijskih kuća iz drugih gradova Srbije”, navodi se u reagovanju “Vranjskih”. Dodaje se da je na istom konkursu portal “Vranjskih” dobio 150.000 dinara, a štampano izdanje nije dobilo ništa, iako je reč o jedinim nedeljnim novinama na prostoru krajnjeg juga Srbije. “Treba li ići i dalje, pa reći da su još dve medijske kuće, u rukama istog vlasnika, a takođe bliske vlasti koju predvodi SNS, samo na istom konkursu u Vranju dobile 4,9 miliona, što sa onih 6,5 čini 11,4 miliona od ukupno odobrenih 14,5 miliona dinara na jednom konkursu. Postoje li u Vranju i drugi mediji i da li je ovo ravnopravan tretman vlasti prema njima?!”, upitala je redakcija “Vranjskih”. Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) smatraju da je saopštenje Vlade Srbije “gore nego da su ga pisali Željko Mitrović i Dragan Vučićević”. Kako se navodi, “u pitanju je jeftina manipulacija koja služi da se skrene pažnja sa državne operacije ubijanja medija i medijskih sloboda u Srbiji, koja preti da celu medijsku scenu pretvori u ‘Pink’ i ‘Informer’. Vlada nije odgovorila niti na jedno od gorućih pitanja i problema u medijskoj sferi koje novinarska i medijska udruženja dugo već postavljaju i javno označavaju, a koji za posledicu imaju, između ostalog, i gašenje ‘Vranjskih’”, navodi se u saopštenju.\nA glavni i odgovorni urednik i direktor “Vranjskih” Vukašin Obradović izašao je iz bolnice na lični zahtev, nakon što je hospitalizovan zbog štrajka glađu koji je započeo zbog gašenja tog lista. On je juče direktorki filijale Poreske uprave u Vranju uputio otvoreno pismo u kome joj je postavio pitanja u vezi s gašenjem nedeljnika. U pismu se, između ostalog, navodi i da su po objavljivanju intervjua s bivšim direktorom Poreske uprave filijale u Vranju, pre tri meseca, novinari redakcije dobili neformalne informacije da će ‘Vranjske’ biti podvrgnute inspekcijskoj kontroli.\nProjektno finansiranje nije podrška medijimaKoridor 10 je završen - za mene


NIN / Srbija na donacijama\nSrbija na donacijama\nIz inostranstva vi�e ne�e stizati pare za uvoz struje, ne�e biti ni direktne podr�ke bud�etu, pomo�i raseljenim i izbeglicama i za isplatu zaostalih de�jih dodataka\nNova donatorska konferencija za zemlju �ije se budu�e unutra�nje koordinate tek crtaju, bi�e mo�da odr�ana u novembru. Svetska banka koja je jedna od tri klju�na stuba svake uspe�ne konferencije je "za", �to je Beogradu nedavno nedvosmisleno potvr�eno, me�u Evropljanima je stanje �areno, a srpska vlada je spremna i �eka svoju priliku.\n"Prema jednoj varijanti, to bi bio glamurozan doga�aj, kao pro�log juna, a po drugoj, skup bi i dalje bio ozbiljan po obimu novca koji bi bio prikupljen, ali profil bi bio druga�iji", ka�e Goran Piti�, srpski ministar za ekonomske odnose sa inostranstvom, koji je sa svojim kolegom na saveznom nivou Miroljubom Labusom pro�le godine "odradio" 1,3 milijardu dolara donatorske pomo�i. "Stvar nije dovedena do finalne odluke, ali smo mi spremni i imamo najavljena zna�ajna sredstva od oko 900 miliona evra koja su ve� u proceduri, tako da mo�emo sa�ekati pravi trenutak kako bismo poku�ali da tu sumu podignemo na 1,3 milijardu dolara", ka�e Piti�.\nKako god da bude, tri stvari su izvesne. I ako se sastanu u novembru, darodavci ne�e srpskoj vladi dati pare za uvoz struje. Ono �to je u vladinim krugovima ve� du�e vreme poznato, pre dve nedelje je obelodanila i ministarka energetike Kori Udovi�ki kojoj je zapalo da na samom po�etku mandata bude donosilac negativnih vesti.\n"Pro�le godine i mi i drugi dali smo dosta novca za elektri�nu energiju. Mogu da potvrdim da je bar ono �to smo mi dali, potro�eno kako treba, zaista je kupovana struja i uvek po najpovoljnijoj ceni", ka�e jedan sagovornik NIN-a iz kruga donatora. Ipak, ove godine ti isti donatori samo �e slegnuti ramenima i re�i da u sektoru energetike mora da se napravi vi�e reda. "Ako zatreba para, srpski ministar Bo�idar �eli� uvek �e mo�i da ih skupi od �verca cigareta, samo ako se malo potrudi. Jo� se mnogo toga valja po ulici neoporezovano", tvrdi ovaj sagovornik NIN-a i ka�e da su i Svetska banka i MMF pomalo razo�arani napretkom srpskog ministarstva u formiranju jedne jake centralne poreske jedinice.\nAko neko ove zime, pored prohladnog radijatora bude razglabao svetsku teoriju zavere po kojoj se o donacijama uvek pri�a, ali ih zemlje do kraja nikada ne dobiju, mo�da ba� ovde vredi citirati Milana Pajevi�a, izvr�nog direktora G 17 plus i nekada�njeg nacionalnog koordinatora Pakta za stabilnost. "Dobili smo zaista ogroman novac za struju, ali ljudi nisu toga svesni. Jedan predsednik op�tine rekao mi je da je 95 odsto novca potro�enog za energente stiglo od donatora, dok je grad imao svega pet odsto. Kad sam ga pitao: 'A da li neko to zna?', kratko mi je odgovorio 'Ne'."\nZa razliku od autobusa i tramvaja na kojima se vidi krupno ispisano ime donatora, sitnim slovima na penzijskom �eku i de�jim dodacima, i lekovima sa oznakom EU, "struja nije takva stvar na koju je mogu�e oka�iti ceduljicu sa obave�tenjem ko ju je dobavio", ka�e Suzana Mrgi�, zamenik izvr�nog direktora G 17 plus.\n"Donatori generalno vi�e nisu voljni da finansiraju ni isplatu zaostalih de�jih dodataka i vrlo te�ko se odlu�uju da direktno finansiraju bud�et, a s druge strane, mi nismo u stanju da odjednom, dekretom, iz humanitarne faze sko�imo u razvojnu", ka�e Piti�.\nPrema prethodnoj veoma optimisti�koj proceni MMF-a, srpski bud�et je ove godine trebalo da dobije 107 miliona evra pomo�i, ali �e, prema sada�njim kalkulacijama, samo na toj stavci ostati kra�i za 20 miliona evra.\nNagli pad podr�ke finansiranju izbeglica i raseljenih lica i najava najve�ih me�unarodnih donatora za humanitarna pitanja da �e uskoro zatvoriti svoje kancelarije u Srbiji, alarmantni su i mogli bi dovesti do daljih socijalnih napetosti. Jedan od vladinih prioriteta je da ubedi me�unarodnu zajednicu da makar uspori tempo tog povla�enja. Nedavno je italijanska vlada kona�no odobrila plan za izgradnju ku�a za izbeglice i raseljene u vrednosti 15 miliona evra.\nCela stvar nema veze sa dnevnim dr�avnim udarima u Srbiji ve� je posledica �injenice da u svetu u ovom trenutku ima najmanje 36 zemalja za koje se ocenjuje da su u te�kom stanju. Ni na donatorskoj strani situacija nije jednostavna: SAD imaju unutra�nje ekonomske probleme, a Evropa se sprema na prijem jo� deset �lanova i ima problema sa evrom i Evropskom centralnom bankom.\nAko se poka�e da �e obim donacija, grantova (nov�ane pomo�i koja se ne vra�a) i mekih zajmova (kredita sa dugim rokom otplate, velikim rokom po�eka i niskim kamatama) biti manji od o�ekivane i obe�ane �etiri milijarde dolara, Vlada Srbije mora�e da razmi�lja o nekoliko stvari.\nMinistar Piti� smatra da je Srbija s pravom na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu nametnula pitanje za�to se zemlje koje najefikasnije koriste donatorsku pomo� ka�njavaju time �to im se ona postepeno ukida, dok se onima kod kojih je pare zameo vetar, dosipa.\nNe�to od neuspeha bi�e sigurno i stvar unutra�njih pitanja. Zahvaljuju�i besmislenoj sva�i Demokratske stranke Srbije (DSS) i ostalih �lanica Demokratske opozicije Srbije (DOS), na �elu Ministarstva zdravlja prvo je bio �ovek skromnih sposobnosti, a onda je mesto ostalo upra�njeno. "Srbija ni izbliza nije iskoristila mogu�nosti da privu�e donacije u sektor zdravstva", ka�e Piti�, iako je to jedan od najugro�enijih sektora u zemlji, a od njegovog oporavka zavise direktno �ivoti miliona ljudi. Lekovi i medicinska pomo� koji su dobijeni, stigli su u Srbiju pre svega jer su sami donatori bili spremni i imali dobre procene o onome �to je pacijentima potrebno. Od novog ministra zdravstva o�ekuje se da saradnju sa donatorima stavi u red svojih prioriteta.\nNeka druga ministarstva jednostavno nemaju odgovaraju�e ljude dovoljno stru�ne da mogu da odgovore na ponekad veoma detaljne, zahtevne i dugotrajne procedure donatora, kao �to je to slu�aj sa Ministarstvom poljoprivrede. Negde je, a to je ovde do pre izvesnog vremena bio slu�aj, postojalo i savezno ministarstvo u �ijem je resoru bila glavnina nadle�nosti. Mnogo hvaljenom Ministarstvu za finansije ne nedostaju ni znanje ni ljudi, ali �e donatori re�i da je od vrha prema dole, ministarstvo i dalje razbaru�eno i da odgovornosti nisu podeljene, ve� se svim i sva�im rukovodi s jednog mesta.\nDva srpska poja�anja iz rasejanja u tom ministarstvu su deo nove politike vlade da zahvaljuju�i pomo�i donatora, dovodi doma�e stru�njake koji su stekli jake reference u inostranstvu.\n"Generalno, u vladi nema mnogo stranih savetnika i za njihovo finansiranje odlazi zanemarljiv deo donatorske pomo�i, a ponekad su od neocenjive koristi za pravljenje projekata, na osnovu kojih se onda novac znatno br�e povla�i", ka�e Piti�.\nIpak, nije uvek tako: neki savetnici koji ve� godinu dana sede u vrhu vlade, jo� nisu uspeli da savladaju osnovna znanja o tome �ta je zadu�enje ovog ili onog ministra dok su, na primer, ljudi koje je poslao nema�ki vladin fond KfV i Norve�ani u rekordnom roku napravili studije za energetiku i vodosnabdevanje.\nU Srbiji jo� nema pri�a kakve sa zadr�kom sti�u iz okru�enja: u Bosni i Crnoj Gori uglavnom su radili tre�erazredni strani savetnici. "Bojim se da na�e namere nisu uvek altruisti�ke", ka�e jedan sagovornik NIN-a. U Crnoj Gori je novac potro�en za razvijanje vau�erskog programa privatizacije koji je propao u svim zemljama u kojima je do sada predlagan, ali ga velike konsultantske ku�e koje, preko Ameri�kog fonda za razvoj (USAID), uvek anga�uje vlada SAD, bez preke potrebe, ne menjaju. Neki od takvih savetnika su od danono�nog rada u Crnoj Gori uspeli da kupe ku�u u obli�njem Dubrovniku, na samom Stradunu, a neki drugi su se ve� preselili u Srbiju, �ime u vladi u Beogradu, nisu osobito odu�evljeni.\n"Nerealno je o�ekivati da �e ovde do�i vrhunski stru�njaci, jer su oni za nas preskupi", ka�e Boris Begovi�, nekada�nji Labusov savetnik, i jedan od eksperata nevladine organizacije - Centar za liberalne studije (CLDS). To se dogodilo samo jednom, ka�e on, kada je pravljen srpski zakon o privatizaciji. "To je bila poslednja privatizacija u Evropi i zato nam je do�la vrhunska ekipa iz Svetske banke", napominje Begovi�, �iji je CLDS predlo�io osnovne principe ovog zakona.\nBegovi� tvrdi ono �to u nezvani�nim razgovorima ponavljaju i donatori: kvalitet stru�njaka u Srbiji je vi�i nego u okolnim zemljama, a donatori daju bolje od standardnog ili nikakvog, samo ako im se to ba� tra�i.O besmislenom tro�enju donatorskih para i anga�ovanju skupih stranih stru�njaka koji samoj Rusiji nisu ni�ta ostavili, napisana je ozbiljna knjiga, manja bi se dala napraviti i na iskustvu Bosne i Crne Gore. Neki evropski konsultanti koji ovih dana, u okviru izrade ustavne povelje putuju na relaciji Beograd-Podgorica, tvrde da konsultanti nisu ba� samo tra�ili vreme, ve� da su Crnoj Gori ostavili daleko bolje standarde u organizaciji centralne banke i trgovini hartijama od vrednosti od onih koje ima Srbija.\nUSAID, ameri�ka nevladina agencija koju finansira Kongres i koja je bila najve�i donator u Crnoj Gori, ima nekoliko programa u Srbiji. Na jednom, "economic efficiencd�" (ekonomska efikasnost) anga�ovana je po nalogu davaoca pomo�i i sa naknadnim saznanjem Vlade Srbije, konsultantska ku�a "Prajs Voters Kupers". Petogodi�nji program "Revitalizacija lokalnih zajednica kroz demokratsku akciju", koji je po�eo pro�le godine, USAID sprovodi preko pet svojih nevladinih organizacija i srpskih nevladinih organizacija kao podugovara�a. Program je vredan 240 miliona dolara i fokusiran je na male zajednice.\nJedan od podizvo�a�a radova je G 17 plus. "To su mali programi, brzo izvodljivi, razvoj malih preduze�a, stvaranje novih radnih mesta, davanje mikrokredita za poslovanje", ka�e Mrgi�. "Kad nam je pro�log meseca razja�njeno o �emu se radi, shvatili smo da program obuhvata jako veliki broj op�tina, da je veoma koristan i da �e u nekom mestu biti popravljen put kojim davno niko nije kro�io, da �e negde biti ofarbana �kola i popravljen lokalni vodovod", ka�e Piti�.\nProgram se realizuje u Srbiji podeljenoj na pet regiona i vodi ga pet ve� pomenutih ameri�kih nevladinih agencija. Pajevi� ka�e da bi za nas mo�da bilo bolje da je jedna doma�a organizacija, "ne ka�em, G 17 plus", dobila mogu�nost da bude partner USAID-u, ali Amerikanci smatraju da ovde nema takve organizacije koja bi bila sposobna da to izvede i napravi izve�taj po ameri�kim standardima koliko je para, gde i za�to potro�eno.\n"U Srbiji �e u najboljem slu�aju ostati oko 20 odsto od tih 240 miliona dolara. To je iskustvo iz svih zemalja u okru�enju", ka�e Mrgi�. Posao G 17 plus koji je nedavno konkurisao i za veliki program najve�eg donatora u Srbiji Evropske agencije za rekonstrukciju, jeste da preko svojih kancelarija koje ve� postoje na terenu, po�alje svoje ljude da optr�e Vojvodinu, prona�u dobar projekat za bunar, vo�njak ili bilo �ta drugo �to nekoj lokalnoj zajednici treba. Kona�nu odluku o finansiranju donose eksperti ADF (Ameri�kog fonda za razvoj) koji imaju mnogobrojnu ekipu u Novom Sadu. "Bilo bi super kad bi tih 20, 30 ili 40 odsto koji odu na njihove dnevnice, automobile i hotele, bilo potro�eno na projekte, ali ne sme se izgubiti iz vida da se i taj novac ipak potro�i u Srbiji i indirektno predstavlja prihod za dru�tvo", ka�e Pajevi�.\nKao �to za me�unarodne donatore va�i fama da novac tro�e da bi usput udovoljili sebi, tro�e�i pet miliona evra za strane pravnike i ekonomske eksperte za �ije znanje ovde niko nije zainteresovan, tako i za doma�e nevladine organizacije (NVO) va�i da su "antiratni profiteri."\nVe�ina tih organizacija toliko se uvredila da je u poslednjem broju biltena "Neprofitni sektor" objavljen niz tekstova u kojima se tvrdi da su takve sumnje javnosti "sindrom siroma�nog dru�tva i autoritarne svesti po kojoj je bolje biti siroma�an i nemati ni�ta". U uvodniku biltena �arko Paunovi� konstatuje da samo mali broj veoma jakih organizacija ima velike fondove, dok ve�ina humanitarnih organizacija ima male bud�ete, dok neke rade i bez bud�eta.\n�injenica je, me�utim, da je gr�ka donacija koja je namenjena pravosu�u negde zalutala i do danas se ne mo�e prona�i. Haris Orfanides, �ef odeljenja za javnost gr�ke ambasade, ka�e da ova zemlja nema svoju slu�bu koja bi kontrolisala kako se tro�i ina�e veoma visoki iznos gr�kih donacija za Srbiju, 280 miliona evra od ukupno 540 miliona evra za "Balkanski plan". Piti� tvrdi da ovaj novac nikada nije pro�ao kroz bazu podataka vlade, i da, iako su mu se neki �lanovi sindikata pravosu�a li�no zahvaljivali zbog te donacije, nije za nju odgovoran. Nije odgovoran ni ministar pravde Vladan Bati�, koji je za nedolazak novca optu�io guvernera Narodne banke Jugoslavije Mla�ana Dinki�a. Prema podacima Piti�a, donacija je tro�ena preko nevladinih organizacija koje se bave ljudskim pravima - ina�e hit temom me�u donatorima i NVO. Amerikanci su najavili da �e dati novu donaciju za pravosu�e, ali se ne zna kroz �ije �e ruke ona pro�i.\nSad kad Milo�evi�a nema, nisu se svi isto sna�li. G 17 plus je od glavnog kanala donacija u predmilo�evi�evsko doba, postao NVO koja se javlja za razli�ite projekte stranih me�unarodnih fondacija. Begovi�ev CLDS je u vreme Milo�evi�eve vlasti spremao platformu koju Ko�tunica danas zastupa u pregovorima sa Crnogorcima, a sada se pojavljuje kao "neko ko name�e debate o va�nim dru�tvenim pitanjima, li�ene prizemnog politi�kog re�nika i podignute na visok profesionalni nivo".\nNeke NVO koje su bile glavni kriti�ari Milo�evi�a, sada tra�e nekog drugog srpskog politi�ara na kojem bi mogle da nastave da prikupljaju fondove. "Tu �e se situacija ra��istiti vrlo brzo, jer je svima jasno da ovde na sceni nema novog Milo�evi�a", ka�u Pajevi� i Begovi�. "Sve je manje onih NVO koje se trude da izmisle da se ovde ni�ta nije dogodilo, da bi to bila muzika za donatorske u�i. Naravno ljudska prava su fleksibilna i mogu da se tuma�e ovako ili onako", ka�e Mrgi�.\n"Ne zanimaju nas ba� mnogo kuknjave takvih komintenata koji su nezadovoljni jer smo im smanjili donacije. Sa ovom vladom svakako mo�e da se radi", ka�e jedan donator.\nI Piti� i predstavnici nevladinog sektora tvrde da je do zabune oko novca do�lo zbog toga �to nevladin sektor nije shvatio da padom Milo�evi�a vi�e nema potrebe da bude antivladin sektor, dok NVO veruju da nove vlasti arogantno smatraju da su bogom dani za sve poslove (i pare) pa, recimo, nisu ulo�ili mnogo truda da se konsultuju sa NVO koje se bave izbeglicama, kad su pravili nacionalnu strategiju.\nRe�enje problema, pa i ovih finansijskih, jeste pravljenje dugoro�ne strategije na tri do pet godina, kako bi se spremno do�ekalo vreme kada donatori odu iz zemlje, smatra Biljana Maletin."Zato je pravo vreme za sre�ivanje stanja odnosa NVO sa dr�avom, dok se predstavnici sada�njih vlasti se�aju doprinosa nevladinih organizacija promenama u zemlji i dok ima vremena da se ti odnosi institucionalizuju."\nNa po�etku je po 15 donatora s koferima stajalo ispred kancelarije\nG 17 plus i pitalo �ta treba dati da se situacija u Srbiji popravi. Od tada do danas i donatori, i vlada i NVO su po�eli da pronalaze svoje koordinate, ali se i dalje doga�a da svi donatori �ele da finansiraju iste programe - na top-listi vode ljudska prava, mala i srednja preduze�a, borba protiv korupcije i trgovine ljudima.\nNi na strani vlade ne vlada puna koordinacija: Ministarstvo za obrazovanje je samostalno konkurisalo za pomo� od 10 miliona dolara, a me�u ministarstvima uop�te nedostaje ja�a ruka Ministarstva finansija da sve stavke dovede pod liniju "duguje" i "potra�uje".\n"Nemamo primedbi na tro�enje novca, a sve kontroli�emo.Ako se sve zavr�i na dosetkama da na�eg i jo� dva ambasadora dovedu da im zahvale jer su finansirali obnovu jednog te istog kupatila u bolnici, sve �e biti u redu", ka�u u jednoj ambasadi.\nNeki donatori, kao USAID, dolaze sa gotovim programima i ne smatraju da su razlike izme�u Libana i Srbije tolike da se ne�to �to je tamo uspelo, ovde ne�e mo�i primeniti.\nEvropska komisija za rekonstrukciji ve� je objavila plan rada za 2003. godinu, a potom odlu�ila da se o njemu konsultuje sa Vladom Srbije. Mrgi� ka�e da je EAR vrlo fleksibilna, dolazi sa idejom, koju onda lokalne NVO mogu da preoblikuju i upotpune onim �to treba Srbiji. Najnoviji program EAR je "Obrazovanje i civilno dru�tvo" u 50 gradova Srbije u isto�noj i zapadnoj Srbiji, a glavna ideja je obrazovanje lokalnih vlasti, pre svega u ekonomiji. U pitanju su mala mesta kao �to su Surdulica, Grdelica, Nova Varo� i Ljubovija.\nPapakonstantinidis Leonidas, �ef odeljenja gr�ke ambasade za ekonomiju, ka�e da je Gr�ka odlu�ila da da novac Srbiji kao pomo� (grant) bez ikakvog uslovljavanja. Novac �e biti upotrebljen delom za izgradnju deonica du� panevropskog koridora E 10, a 20 odsto od 280 miliona evra bi�e iskori��eno za podsticanje gr�kih preduze�a da stvarajau me�ovita preduze�a sa srpskim partnerima. Deo novca oti�ao je na opremanje Beogradske berze i stru�no usavr�avanje kadrova.


Promovisana knjiga „Brak, deca, porodica“ - GEM info1\nPromovisana knjiga „Brak, deca, porodica“\nU Biblioteci „Dimitrije Tucović“ Lazarevac održana je promocija knjige „Brak, deca, porodica“ autora Vlajka Panovića. Ova knjiga, koja ima podnaslov „Mnogo pitanja i poneki odgovor“, je sažetak dugogodišnjeg praktičnog iskustva autora, koje je potpomognuto teorijskim saznanjima psihologije, pedagogije, filozofije, religije, sociologije, psihijatrije i drugih srodnih naučnih disciplina.\nKnjiga „Brak, deca, porodica“ autora Vlajka Panovića promovisana je u svečanoj sali Biblioteke „Dimitrije Tucović“ u Lazarevcu. Ova knjiga je nastala kao autorov višegodišnji rad sa porodicom u kojoj govori o krizi braka, čemu je Panović posvetio i najviše pažnje.\nDrugi deo knjige „Brak, deca, porodica“ je posvećen vaspitavanju dece. To je kreativan čin koji se događa spontano. Problem nastaje kada supružnici nisu usaglašeni pa šalju dvostruke poruke svojoj deci, kaže autor.\nVlajko Panović, specijalista medicinske psihologije rođen je 1949. godine u Selancu, u opštini Ljubovija.