Dodikovo reagiranje na protestno pismo udruženja "BH novinari" - Kozarac.ba\n18. Decembra 2007.\nVlada RS na čelu sa Miloradom Dodikom uvijek je otvorena za javnost, u potpunosti podržava medijske slobode i učiniće sve što je u njenoj moći da nastavi sa kreiranjem dobrog ambijenta za sve novinare u RS-u, ali i one novinare koji sa punom odgovornošću i sviješću o profesiji kojom se bave dolaze u RS, saopćeno je večeras iz Dodikovog Kabineta.\nU saopćenju se dodaje da “stoga protestno pismo Udruženja ‘BH novinari’, upućeno danas Dodiku, obiluje licemjerstvom i neistinama”.\nNavodi se da se u tom pismu Dodik optužuje za neprimjereno ponašanje u emisiji “Nedeljom u 2” HRT-a, te da Udruženje novinara potpuno svjesno prenebregava neke činjenice koje su neumoljive.\nU saopćenju iz Dodikovog Kabineta se kaže da “Bakir Hadžiomerović u svojoj emisiji ‘60 minuta’, već duži vremenski period, vodi bulevarsku kampanju protiv predsjednika Vlade RS-a, u kojoj, kršeći sve etičke i profesionalne kodekse, pokušava da na najgnusniji način, ne birajući riječi, kriminalizuje i diskvalifikuje Dodika”.\nTo je pokušao, kako se dodaje, da uradi i u tabloidiziranom izdanju emisije “Nedeljom u 2” HRT, kada je, očito u dogovoru sa Aleksandrom Stankovićem, “na primitivan, bahat i nedostojan način, nastavio optuživati čovjeka koji je protiv Hadžiomerovića već pokrenuo tri sudska postupka”.\n“Shvativši da će na sudu morati odgovarati za neprimjerenu kampanju, i sve laži i uvrede koje je izgovorio na račun predsjednika Vlade Republike Srpske, Bakir Hadžiomerović krenuo je u mobilizaciju javnog mijenja, čak i preko susjedne Hrvatske”, navodi se u Dodikovom saopćenju.\nNavodi se da je “žalosno što se u front Bakira Hadžiomerovića svrstaloi Udruženje ‘BH novinari’, udruženje koje bi trebalo da prvenstvenoštiti ugled profesije, afirmišući kodekse kojih bi trebalo da sepridržavaju svi novinari, a koji su Hadžiomeroviću oduvijek bilistrani”.\nIzmeđu ostalog se izražava žaljenje što Udruženje «BH novinari» nije dosada primjetilo da bi Deklaraciju Savjeta Evrope o slobodi političke debate, Deklaraciju o slobodi istraživačkog novinarstva, ali i sve etičke i profesionalne kodekse utvrđene po evropskim standardima, trebalo poslati javnom servisu FTV i uredniku njenog Informativno-političkog programa Bakiru Hadžiomeroviću.\n“Protestnim pismom Udruženje «BH novinari» već je u funkciji pritiskana Kantonalni sud u Sarajevu, koji bi trebao da se izjasni po tužbi premijera, a protiv osoba čiju stranu neprincipijelno i licemjerno drži”, tvrdi se u saopćenju i dodaje “na žalost, ovdje nisu dovedene upitanje medijske slobode i javno izražavanje od premijera, na što bi Udruženje «BH novinari» željelo da preusmjeri javnost svojim pismom”.\n“Ovdje je riječ o klasičnim medijskim gadostima koje se promovišu na jednom javnom servisu”, kaže se u saopćenju iz Dodikovog Kabineta.\nPet rješenja za novi grb Republike Srpske


Johan Sattler traži hitno zatvaranje Vučjaka – Rijec.ba | Tuzlanski internet portal\n28 Maja, 2020 1:32 PM\nObjavljeno: 05.11.2019 14:36\nPosljednja izmjena: 05.11.2019 18:18\nŠef Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini Johan Sattler, prilikom današnje posjete Bihaću, predao je 11 novih vozila za potrebe Ministarstva unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona, ali i na sastancima sa predstavnicima gradske i kantonalne vlasti tražio hitno zatvaranje privremenog prihvatnog kampa na Vučjaku.\n– Osigurali smo 11 novih vozila za policijske službenike i sa ovom aktivnošću podrška Evropske unije u BiH dosegla je iznos od 36 miliona KM. Sredstva su naravno osigurana za rješavanje problema i izazova koji dolaze s migrantskom krizom. Naravno, ne idu sva za zbrinjavanje migranata i izbjeglica, nego se značajna sredstava usmjeravaju i za podršku lokalnim zajednicama – istakao je šef Delegacije Evropske unije u BiH Johan Sattler.\n– Na sastancima s gradonačelnikom, premijerom i članovima Vlade, te policijskim komesarom tražio sam hitno zatvaranje privremenog prihvatnog kampa na Vučjaku. Ta lokacija je neuslovna i neprihvatljiva kada su u pitanju higijenski aspekti, a da ne spominjem blizinu miniranih područja – naglasio je Sattlera.\nKantonalni premijer Mustafa Ružnić zahvalio je za podršku Evropske unije, ali i ponovio određene stavove Operativne grupe za situaciju s migrantima u USK-u.\n– Samo zahvaljujući podršci Evropske unije i međunarodnih organizacija, nismo sami u ovoj situaciji. Zato moram ponovo apelovati i na nadležne državne institucije da se uključe u rješavanje problema. Učinit ćemo sve da izmjestimo ljude s Vučjaka, jer nismo ni mi sretni tamošnjim uslovima, ali isto tako moram ponoviti da mi ostajemo pri stavu o potrebi izmještanja migranata i izbjeglica iz gradskih središta. Neophodna nam je koordinacija svih učesnika u procesu i rasterećivanje Unsko-sanskog kantona – poručio je Ružnić.\n– Tu sam lokaciju davno ponudio, međutim predstavnicima međunarodnih organizacija nije odgovarala zbog udaljenosti od grada i nemogućnosti obezbjeđivanja servisa. Mi ćemo na sutrašnjoj vanrednoj sjednici pokušati dobiti saglasnost Gradskog vijeća, tako da imamo i zvaničnu odluku. Tu se relativno brzo mogu obezbijediti struja i voda, odnosno sve neophodnosti za kamp, tako da nam se ne može spočitavati kako ne nudimo adekvatne lokacije u državnom vlasništvu – kazao je gradonačelnik Fazlić.


Prikazivanje članaka po tagu komarci\nAkcije suzbijanja komaraca i krpelja: Šest tretmana protiv komaraca\nPre 1. maja, ukoliko vremenski uslovi to dozvole, trebalo bi da se obavi uništavanje larvi komaraca.\n„Eko dez“: U nedelju prskanje komaraca\nZaprašivanje komaraca sa zemlje, prema najavama iz opštine, biće obavljeno u nedelju od 18 do 23 časa. Tretman će obaviti beogradska firma „Eko dez“.\nNa teritoriji opštine Bečej, ukoliko će meteorološki uslovi biti adekvatni, od 28. do 30. aprila biće obavljeni tretmani suzbijanja krpelja i larvi komaraca preparatima AQUA-OTHRINE 20EW za krpelje i LARVASTOP ZG za larve komaraca.\n20 jun 2016\tBečej\nOdloženo prskanje komaraca za 24. jun: Pčelari da uklone košnice\nSuzbijanje komaraca na teritoriji opštine Bečej, koje je trebalo biti obavljeno danas, 20. juna, odlaže se za 24. jun, ukoliko se steknu odgovarajući vremenski uslovi.\n24 april 2017\tBečej\nNa teritoriji opštine Bečej: Suzbijanje krpelja i larvi komaraca 26. aprila\nSuzbijanje krpelja i larvi komaraca na teritoriji opštine Bečej predviđeno je u sredu, 26. aprila, od 10 do 17 časova, ukoliko to dozvole meteorološki uslovi.\n19 maj 2017\tBečej\nObaveštenje: Suzbijanje larvi komaraca i krpelja u subotu\nLokalna samouprava obaveštava građane da će akcija suzbijanja krpelja i larvi komaraca uređajima sa zemlje na teritoriji opštine Bečej biti urađena 20. maja, od 10 do 17 časova, ukoliko će to dozvoliti vremenski uslovi.\nU toku sutrašnjeg dana: Suzbijanje komaraca\nIz opštine Bečej obaveštavaju građane da će sutra, 10. juna, ukoliko budu adekvatni vremenski uslovi, biti organizovano tretiranje odraslih formi komaraca uređajima sa zemlje, od 19 do 23 časa.\n14 jun 2017\tBečej\nObaveštenje lokalne samouprave: U petak uništavanje komaraca\nTretman odraslih formi komaraca uređajima sa zemlje biće obavljen na teritoriji opštine Bečej 16. juna (petak), ukoliko se steknu odgovarajući meteorološki uslovi.\n01 septembar 2017\tNaslovna\nSuzbijanje krpelja i odraslih formi komaraca: Danas tretman\nIz opštine Bečej obaveštavaju građane da će danas, 1. septembra, ukoliko će biti adekvatni vremenski uslovi, biti organizovano tretiranje krpelja i odraslih formi komaraca uređajima sa zemlje.


Kurs Međunarodno poslovno pravo | BusinessAcademy\nRazvojem svetskih poslovnih aktivnosti i većim protokom robe i usluga između država nastala je potreba za kreiranjem pravila koja bi regulisala te odnose usled čega je nastalo međunarodno poslovno pravo. Ranije je ova naučna disciplina nosila naziv međunarodno privredno pravo, međutim, u novije vreme pojam „privredno” je zamenjen pojmovima „poslovno” i „trgovinsko”, pa tako danas imamo nazive „međunarodno poslovno pravo” i „međunarodno trgovinsko pravo”.\nMeđunarodno poslovno pravo izučava koja su to pravila koja regulišu međunarodne poslovne odnose, a koja se koriste prilikom prometa robe i usluga između subjekata (trgovaca, privrednika) koji dolaze iz različitih država. Odnosi koji se razvijaju između učesnika prilikom izvršavanja ovih internacionalnih poslovnih aktivnosti mogu se nazvati međunarodnim poslovanjem i otuda se skup pravnih pravila kojima se reguliše međunarodna ekonomija naziva međunarodno poslovno pravo. Ova disciplina povezana je sa mnogim granama prava, kao što su: privredno pravo, međunarodno javno pravo, međunarodno privatno pravo i dr.\nMeđunarodno poslovno pravo je mlada pravna disciplina koja je postala prihvaćena u novije vreme. Tako su i mišljenja stručnjaka podeljena: dok jedni smatraju da međunarodno poslovno pravo treba da bude zasebna celina, drugi smatraju da ipak ne može da se govori o posebnoj grani. Predmet izučavanja međunarodnog poslovnog prava čine: međunarodni privredni odnosi koji se odnose na promet roba i usluga i međunarodni privredni ugovori u vezi s ovim aktivnostima, međunarodna plaćanja i sudstvo, međunarodne privredne organizacije – kako regionalne tako i globalne. U izvore međunarodnog poslovnog prava spadaju: međunarodni ugovori, akti međunarodnih organizacija, autonomno međunarodno trgovinsko pravo, kodifikovana pravila, sudska i arbitražna praksa.\nPoznavanje međunarodnog poslovnog prava pomaže da lakše shvatimo šta podrazumeva međunarodno poslovno pravo i njegov razvoj, kao i kako funkcioniše međunarodno poslovanje u modernom svetu. Polaznik raspolaže znanjima o ključnim segmentima međunarodnog poslovnog prava i lakše će uočiti razlike i specifičnosti najvažnijih ugovornih odnosa u međunarodnom poslovnom prometu.\nZanima vas ovaj kurs? Neki od BusinessAcademy programa na kojima ga možete pohađati su: Međunarodno poslovanje i Preduzetništvo.\nOpis i cilj kursa Međunarodno poslovno pravo\nKurs Međunarodno poslovno pravo će predstaviti i pojasniti sam pojam međunarodnog poslovnog prava, kao i šta to sve obuhvata predmet međunarodnog poslovnog prava. Kurs se sastoji iz pet nastavnih jedinica. Prva nastavna jedinica se bavi definisanjem pojma međunarodnog poslovnog prava, kao i određivanjem njegovog predmeta izučavanja. Druga nastavna jedinica govori o izvorima međunarodnog poslovnog prava.\nU najznačajnije izvore međunarodnog poslovnog prava spadaju: međunarodni ugovori, akti međunarodnih organizacija, autonomno međunarodno trgovinsko pravo, kodifikovana pravila, sudska i arbitražna praksa. U trećoj nastavnoj jedinici detaljno su obrađeni najznačajniji subjekti međunarodnog poslovnog prava, u koje spadaju: država, međunarodne organizacije, Međunarodni monetarni fond, Svetska trgovinska organizacija (WTO), GATS (Opšti sporazum o trgovini uslugama), TRIPS (Ugovor o intelektualnoj svojini), OECD (Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj).\nPretposlednja nastavna jedinica detaljnije govori o sistemu odnosa prema subjektima u međunarodnom poslovnom pravu: o sistemu najpovlašćenije nacije, preferencijalnom sistemu, sistemu reciprociteta i sistemu nacionalnog tretmana. Zapravo, u ovoj nastavnoj jedinici će biti reči o principima u međunarodnim odnosima koji predstavljaju osnovu međunarodnog trgovinskog sistema.\nCilj ovih principa je sprečavanje diskriminacije, izjednačavanje u pravima ili poboljšanje položaja država koje su u razvoju. U poslednjoj nastavnoj jedinici biće reči o ugovoru u međunarodnom poslovanju, dakle reč je o pravnom poslu na osnovu kojeg se jedna strana obavezuje drugoj ugovornoj strani za prenos prava svojine na robu i predaju robe, dok se druga strana obavezuje da plati ugovorenu cenu i preuzme robu. Biće reči i o Bečkoj konvenciji i arbitraži, koje dodatno uređuju ovu oblast.\nCilj kursa Međunarodno poslovno pravo je da upozna polaznika sa samim pojmom i predmetom izučavanja ove naučne discipline, izvorima međunarodnog poslovnog prava, njegovim subjektima i principima koji se primenjuju u odnosu na njih, kao i sa pojmom ugovora o međunarodnoj prodaji. Opšti cilj je upoznavanje sa razvojem međunarodnog poslovnog prava, ali i sa osnovnim savremenim problemima međunarodne zajednice.\nKurs Međunarodno poslovno pravo će vam odgovoriti na pitanja:\nŠta je pojam, a šta predmet međunarodnog poslovnog prava?\nMeđunarodnim poslovnim pravom su obuhvaćeni promet i prodaja robe, usluga i intelektualne svojine. Predmet međunarodnog poslovnog prava su na prvom mestu međunarodni ekonomski odnosi u najopštijem smislu, dakle niz veza različite prirode: od trgovinskih, finansijskih, preko proizvodnih i drugih. Subjekti međunarodnog prava takođe spadaju u sferu interesovanja međunarodnog poslovnog prava, kao i sporovi koji nastaju u međunarodnom sistemu. Međunarodne organizacije i međunarodna plaćanja kao obeležja savremenog doba takođe su regulisani ovim pravom.\nPredmet discipline koja se naziva međunarodno poslovno pravo bi mogao biti određen preko pravnih normi i pravnih odnosa sa elementom inostranosti povodom obavljanja privredne delatnosti. Dakle, ukoliko jedan pravni odnos nastaje povodom obavljanja privredne delatnosti u kojoj se pojavljuje element inostranosti, onda norme koje ga uređuju, kao i sam taj pravni odnos, pripadaju disciplini međunarodnog poslovnog prava.\nKoji su izvori međunarodnog poslovnog prava?\nMeđunarodno poslovno pravo karakterišu njegovi autentični izvori, ali, pored njih, u izvore kojima se uređuju odnosi u ovoj oblasti spadaju i odavno opšteprihvaćeni izvori. U izvore spadaju međunarodni ugovori, akti međunarodnih organizacija, autonomno međunarodno trgovinsko pravo, koje podrazumeva običaje, opšte uslove poslovanja i tipske ugovore, zatim izvor su i akti međunarodnih organizacija, ali i sudska i arbitražna praksa.\nMeđunarodni ugovori su ugovori koje međusobno zaključuju države ili države i međunarodne organizacije, ili međunarodne organizacije međusobno. To su ugovori koje karakterišu subjekti koji ih zaključuju: u njih ne spadaju ugovori koje zaključe dve kompanije iz različitih zemalja, takvi ugovori se smatraju samo ugovorima sa elementom inostranosti. Ukoliko prilikom zaključivanja ugovora učestvuju međunarodne organizacije, ovi ugovori se nazivaju konvencije.\nKo su subjekti u međunarodnom poslovnom pravu i koji su sistemi odnosa prema njima prisutni u međunarodnom poslovnom pravu?\nJedan od najznačajnih subjekata u međunarodnom poslovnom pravu je na prvom mestu država, koja je tradicionalno najvažniji subjekat prava, pa tako i u međunarodnom poslovnom pravu. Jedino posredstvom države ili uz njenu saglasnost deluju svi drugi subjekti u međunarodnom poslovnom pravu.\nZatim, značajni subjekti su i međunarodne organizacije, koje mogu biti vladine i nevladine, i predstavljaju izvedene subjekte međunarodnog poslovnog prava. Međunarodni monetarni fond, Svetska trgovinska organizacija i Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD), kao univerzalne međunarodne organizacije, imaju širok uticaj i jednako su važne u pogledu razvoja međunarodne privrede i ekonomije.\nGATS i TRIPS predstavljaju anekse ugovora Svetske trgovinske organizacije koji su dodatno proširili trgovinu na trgovinu uslugama i trgovinu i zaštitu intelektualne svojine. Principi koji se odnose na subjekte međunarodnog poslovnog prava jesu pre svega fakultativnog karaktera, dakle države odlučuju da li će ih prihvatiti ili neće u svojim međusobnim ugovorima. To su: princip najpovlašćenije nacije, preferencijalni sistem, sistem reciprociteta i princip nacionalnog tretmana.\n1. Pojam i predmet međunarodnog poslovnog prava\ndefinicija međunarodnog prava, povezanost sa drugim granama prava i nastanak međunarodnog poslovnog prava\n2. Izvori međunarodnog poslovnog prava\nsvi izvori međunarodnog prava i njihovo detaljno definisanje\n3. Subjekti međunarodnog prava\nnavedeni subjekti međunarodnog prava i njihov opis, značaj i slično\n4. Sistemi odnosa prema subjektima u međunarodnom poslovnom pravu\nreč je o sistemima odnosa subjekata u međunarodnom poslovnom pravu\n5. Pojam ugovora o međunarodnoj prodaji\nobjašnjenje pojma ugovora u međunarodnom pravu\nKurs Planiranje i menadžment resursa


Beta 25. aprila 2017. 18:35\nPredstavnici Inicijative podelili su novinarima materijal u kome se navodi da „zločin u Savamali“ najilustrativnije govori o prirodi Beograda na vodi „i razvojnoj politici koja privatni interes podmeće za javni i novac gradjana Srbije iskorišćava za izgradnju luksuznog naselja“.\nNavodi se da istrajnošću gradjana i novinara rušenje u Savamali nije prošlo i da „od kamička u cipeli prerasta u kamen spoticanja“\nPodseća se i da su ovih dana na ulice združeno pozvani i studenti i prosvetari, naučnici, policajci i vojnici sindikati i penzioneri – „svi oni koji koji zbog pogrešnih politika i mera štednje ne mogu da žive pristojan i dostojanstven život“.\nInicijativa je najavila i da će uskoro ponuditi novi način političkog organizovanja kako bi sa gradjanima definisali gradske politike kojima se štiti javni interes.\nPodržali si ga i organizacije i pokreti iz drugih gradova – protest „Protiv diktature“, podrži RTV iz Novog Sada Udruženi pokret slobodnih stanara iz Niša i Lokalni front iz Kraljeva.\nPored zgrade Geozavoda u Savamali postavljena je ogromna žuta patka na naduvavanje viša od pet metara, a gradjani nose zastave Inicijative Ne da(vi)mo Beograd.\nGradjani nose transparente „Maske su pale“,“Soroše cicijo“, „U Malog su kratke noge“, „Siniša pošto Beograd“, i više transparenata „Naš grad“ a jedan učesnik protesta nosi kartonski sendvič sa natpisom „Sendvič za botove“.\nOkupljeni će, kako je najavljeno organizovati protesnu štetnju kroz Karadjordjevu, ulicu Gavrila Principa, Balkansku i Nemanju do zgrade Vlade Srbije odakle će se Ulicom Kneza Miloša preko Bulevara kralja Aleksandra uputiti do gradske skupštine.\nU noći izmedju 24. i 25. aprila grupa osoba s fantomkama na glavama bagerima je porušila nekoliko objekata u Hercegovačkoj ulici. Maltretirali su i prolaznike, oduzimali im mobilne telefone i vezivali ih.\nDo sada niko nije ni krivično ni politički odgovarao za rušenje u Savamali, nereagovanje policije i uznemiravanje gradjana a predmet o Savamali (KTN-60/16) je u tužilaštvu i nakon godinu dana u predistražnoj fazi.\nPremijer Aleksandar Vučić je ubrzo nakon dogadjaja u Savamali izjavio da su noćno rušenje izveli „kompletni idioti“, a potom da iza rušenja stoji gradska vlast, ali sve vreme insistira da su porušeni objekti bili nelegalni.\nObjekti u Savamali su se nalazili na delu zemljišta do kojeg treba da se gradi urbanistički projekat „Beograd na vodi“.


Rashodi iz avgusta "okrnjili" suficit - Bizlife.rs\n18:56 Beograd, 23.10.2018.\nU avgustu je zabeležen deficit republičkog budžeta u iznosu od 12,3 milijarde dinara, objavilo je Ministarstvo finansija.\nNaplata prihoda u avgustu iznosila je 93,4 milijarde dinara, od čega se na poreske prihode odnosi 79 milijardi. Najveći deo poreskih prihoda odnosi se na uplatu PDV u iznosu 39,5 milijardi i akciza 23,1 milijarda dinara.\nNaplata neporeskih prihoda iznosila je 13 milijardi, od čega se 2,1 milijarda odnosi na uplatu dividende Naftne industrije Srbije. Priliv donacija je iznosio 1,4 milijarde dinara.\nRashodi su avgustu dostigli 105,7 milijardi dinara, od čega su izdaci za zaposlene “težili” 21 milijardu, a transferi fondovima PIO, RFZO, NSZ i fondu SOVO 15 milijardi dinara.\nU periodu januar–avgust 2018. godine ostvaren je suficit u iznosu 36,8 milijardi dinara. Naplaćeni su prihodi u iznosu od 770,8 milijardi dinara, dok su rashodi iznosili 734 milijarde. Na nivou opšte države u tom periodu ostvaren je fiskalni suficit u iznosu od 41,1 milijarde i primarni suficit od 122,9 milijarde dinara.\nPrema godišnjem planu izvršenja budžeta opšte države, za ovaj period je bio planiran fiskalni deficit u iznosu od 4,7 milijardi dinara, što znači da je ostvareni rezultat bolji za 45,8 milijardi dinara, navodi se u izveštaju Makroekonomski i fiskalni podaci Ministarstva finansija.\nekonomija ministarstvo budžet finansije deficit


Predstavljeni rezultati istraživanja o pravnoj i socijalnoj ugroženosti i položaju porodica i dece koja žive u neformalnim naseljima u Beogradu : Inkluzija\nPredstavljeni rezultati istraživanja o pravnoj i socijalnoj ugroženosti i položaju porodica i dece koja žive u neformalnim naseljima u Beogradu\nPovodom 12. aprila, Međunarodnog dana dece uključene u život i rad na ulici, u okviru programa „Migracije za razvoj“ (PME) nemačko-srpske razvojne saradnje koji implementiraju GIZ, Delegacija EU u Srbiji i Centar za intergaciju mladih, predstavljeni su rezultati istraživanja o pravnoj i socijalnoj ugroženosti i položaju porodica i dece koja žive u neformalnim naseljima u Beogradu, a koje je sprovedeno u više od 500 domaćinstava. Istraživanje je predstavljeno pred punim auditorijumom EU info centra, a skupu su prisustvovali brojni stručnjaci i stručnjakinje iz nevladinog sektora, novinari/ke i drugi.\nPodaci iz istraživanja ukazuju na činjenicu da je 30 odsto porodica koje žive u nehigijenskim uslovima vraćeno u Srbiju kroz proces readmisije, od toga je skoro 90 odsto njih vraćeno iz Nemačke. Takođe, gotovo 70 odsto porodica nema pristup tekućoj vodi, a njih 17 odsto živi sa manje od 6.000 dinara mesečno.\nObraćajući se prisutnima, Siniša Đurić, projektni menadžer programa „Migracije za razvoj”, ispred organizacije GIZ je istakao: „Tačni podaci o potrebama naših građana koji se vraćaju iz zemalja Zapadne Evrope su uvek veliki izazov jer ne posedujemo preciznu i pouzdanu statistiku. Zbog toga je ovo istraživanje za nas bilo važno jer nam govori mnogo o položaju onih najranjivijih i najugroženijih, a to su deca iz povratničkih porodica. Sada imamo odličnu sliku o najmlađima u beogradskim neformalnim naseljima. Na osnovu onoga što smo čuli, potvrdili smo neke od nalaza koje smo znali, saznali nešto novo, ali i dobili važne smernice za budući rad svih aktera, državnih organa, nevladinih organizacija i međunarodnih programa. Verujem da ćemo uz dodatni napor svi zajedno uspeti da im olakšamo punu integraciju u društvo i rešimo neke od problema sa kojima se susreću.”\nIstraživanje o pravnoj i socijalnoj ugroženosti i položaju porodica i dece koja žive u neformalnim naseljima u Beogradu realizovao je Centar za integraciju mladih, organizacija koja 15 godina radi sa decom koja žive i rade na ulici i koja kroz uslugu Svratište trenutno pruža podršku za 369 dece uzrasta od 5 do 15 godina. „Ovim istraživanjem obuhvatili smo 1.602 dece koja žive u 564 domaćinstva u 28 neformalnih naselja na 10 beogradskih opština. Ta deca žive u neadekvatnim uslovima, bez redovnih obroka, tekuće vode, bez mogućnosti da održavaju ličnu higijenu, sa vrlo skromnim mesečnim prihodima koji ne mogu da zadovolje njihove osnovne potrebe. Istraživanje je pokazalo da se čak 483 dece povratkom u Srbiju procesom readmisije našlo u istim ovim uslovima, od kojih je 98 dece u uličnoj situaciji. To nam govori da jedino kroz sveobuhvatnu, intersektorsku saradnju možemo da radimo na poboljšanju uslova i kvaliteta njihovih života”, naglasio je Marko Tošić, izvršni direktor Centra za integraciju mladih.\nPrisutnima se obratila i Mirjana Maksimović, projektna menadžerka za socijalno uključivanje i prava manjina Delegacije EU u Srbiji, koja je poručila: „Za nas u EU, zaštita i promocija prava deteta je jedan od glavnih ciljeva. Sve politike i akcije koje imaju uticaj na decu moraju biti osmišljene, implementirane i praćene u skladu s najboljim interesima deteta. Štaviše, očigledno je da se deca koja rade i žive na ulici, koja su najranjivija grupa koju društvo može da ima, suočavaju sa nejednakim šansama i ograničenim mogućnostima u životu, uglavnom zbog socijalne isključenosti. Uključivanje ove dece treba da bude osigurano ne samo zakonima, već se mora osigurati i da država unapredi institucionalni okvir kako bi svako dete moglo da uživa sva prava garantovana Ustavom, zakonima i konvencijama.”\nRezultate istraživanja možete pronaći u publikaciji „Pravno-socijalni položaj i ranjivost porodica i dece koja žive u neformalnim naseljima u Beogradu” (.pdf).


Aleksandra Banović: Planirani završetak radova na Koridoru 5C bio do 2012., ali je do danas izgrađeno svega 108 kilometara | UdriMuski\n14. 06. 2019 - 14:47\nPredstavljajući glavne nalaze studije u kojoj je analiziran utjecaj izgradnje autoputeva u BiH na sistem upravljanja javnim finansijama, dugom i zaštitom okoliša, Aleksandra Banović iz Fondacije CPI je podsjetila da primarni planirani putni pravac obuhvata izgradnju Koridora 5C te da dužina ogranka tog koridora kroz BiH iznosi 337 kilometara.\n- Planirani završetak radova je bio do 2012. godine, ali je do danas izgrađeno svega 108 kilometara, od ukupno planiranih 337. U Republici Srpskoj dosad je izgrađeno 106 kilometara autoputa. Entitetske vlade i preduzeća za izgradnju cestovne infrastrukture u narednom periodu planiraju uložiti značajna sredstva i u izgradnju brzih cesta koje bi povezivale srednju Bosnu s Koridorom 5C, Orašje na sjeveru s Tuzlom, te nastavak izgradnje autoputa prema Prijedoru, Bijeljini i drugo. Osim toga, u toku su aktivnosti na projektiranju ceste koja bi povezala Sarajevo i Beograd, kao i novog putnog pravca koji bi Sarajevo povezao s Goraždem - kazala je Banović.\nSvi ovi projekti, naglasila je, bitno utječu na sistem upravljanja javnim finansijama u BiH. Osim u nekoliko izuzetaka (kada se ceste planiraju finansirati iz dobiti javnih preduzeća), gotovo svi putni pravci se finansiraju kreditnim zaduženjima.\n- Najveći dio novih zaduženja BiH usmjerava u infrastrukturu (59 posto). U 2018. BiH je investirala 4,2 milijarde KM u infrastrukturu te dodatnih 1,9 milijardi za podršku javnog sektora i jednu milijardu za privredne djelatnosti. Podaci o javnom dugu pokazuju da dolazi do povećanja izdvajanja sredstava za servisiranje vanjskog duga BiH. U proteklih deset godina iznos potreban za servisiranje vanjskog duga se povećao za gotovo četiri puta" - kazala je Banović, dodajući da zvanične analize pozicije zaduženosti BiH prikazuju stanje optimistično, najčešće se referiraju na nisku zaduženost BiH u odnosu na zemlje u regionu.


Četvoročlanoj porodici iz Bačke Palanke potrebna pomoć\nNaslovna Društvo Naše priče Četvoročlanoj porodici iz Bačke Palanke potrebna pomoć\nJovana i Danijel su mladi roditelji dvojice dečeka: Andjelko (2 godine), Mihajlo (1 mesec). U normalnim uslovima, dva mala dečaka bi bila razlog za radost, ali je porodica u strahu jer im je kuća u sve lošijem stanju i oni strahuju da žive u njoj sa dvoje male dece.\nTako da ovaj mladi par ne može da računa ni na čiju pomoć. Danijel radi privatno, ali sve što dobije ode na hranu i stvari za bebu, pa nisu ni u mogućnosti da štede za popravku kuće.\nSocijalna pomoć će im biti ponovo aktivirana od septembra, i primaju dečiji dodatak koji iznosi 2600 dinara.\nO porodici Sokala je pisala humanitarna nevladina organizacija koja pomaže ugroženoj deci i porodicama u Srbiji i koja poseduje namenske račune za pomoć.\nAko želite da i pomognete porodici Sokola:\nPrethodni tekstUmetnost od užarenog gvožđa\nSledeći tekstTrudničko bolovanje od A do Š\nTramp preti vojskom na ulicama SAD, nemiri se nastavljaju 02/06/2020


Vesti online / Srpski informativni portal / Mesić: Dodik puškama ne može da razbije Bosnu\n"Rusija bi rado da popuni vakuum u Bosni"\nBritanski "Gardijan" pisao je ranije ove nedelje da postoji "dugoročni strah" da bi Dodik mogao iskoristiti ove snage za svoje separatističke ciljeve, pod rizikom novog rata u regionu. Nasuprot tome, Mesić je kazao da "kad smo imali rat na našim prostorima pa se nije raspala Bosna i Hercegovina, pa je jasno da to ne može uraditi ni Dodik sa ovim puškama i svojom politikom".\nPodsećamo, pošiljka od 2.500 automatskih pušaka iz Srbije u "srpski deo Bosne" trebalo bi da stigne u martu, uoči otvaranja novog centra za obuku u kojem će, kako piše britanski list, svoju ulogu imati i savetnici iz Rusije.\nKurt Basuner, analitičar američkog Centra za politiku demokratizacije, istakao je za "Gardijan" da je smanjenje broja pripadnika međunarodnih snaga na području BiH i odustajanje od formiranja jedne, jedinstvene policije u BiH, ostavilo vakuum koji bi "Rusija rado da popuni".\n"Sve dok barijere za ulazak ne postoje, ostavljaju se otvorena vrata", istakao je on. Dodaje se da oružje stiže u vreme kada je dugoročna stabilnost Bosne pod znakom pitanja.\nSarajevo: A Hrvatska da se izvini Bosni?


Kriket reprezentacija Srbije dočekuje ekipu iz Engleske u subotu\nSrbi i kriket, mada to mnogima zvuči nemoguće u našoj zemlji postoji sve veće interesovanje za ovaj sport koji je nastao u južnoj Engleskoj još u 16 veku, a 200 godina kasnije proglašen za nacionalni sport Velike Britanije.\nIstina, sve je tek u početnoj fazi pošto u Srbiji kriket trenutno aktivno igra 120 igrača i oko 50 rekreativaca. Ostali, teško da znaju i pravila.\nUpravo zato, u cilju promocije kriketa u Srbiji ambasada Velike Britanije organizovala je dolazak londonskog LSC tima, ovogodišnjeg pobednika britanske univerzitetske lige u kojoj su se takmičili najveći ostrvski univerziteti poput Oksforda i Kembridža.\nEnglezi će u subotu odigrati prijateljsku utakmicu protv selekcije Srbije, što će biti prvi put da jedan engleski kriket tim gostuje u našoj zemlji.\nKapiten Srbije Vladimir Ninković rekao je da će naš tim nastupiti u najjačem sastavu, ali da su uprkos tome gosti iz Londona favoriti.\n"LSC tim je prvak unverzitetskog takmičenja jugoistočne Engleske, ali nećemo se predavati i verujem da možzemo da napravimo iznenađenje. Nastupićemo u najjacem sastavu, a za ovu priliku doveli smo i jedno pojačanje iz Južne Afrike, našeg zemljaka koji igra kriket na visokom nivou", objasnio je Ninković na konferenciji za novinare koja je održana u Rezidenciji britanskog ambasadora.\nOn je rekao da je prva kriket utakmica u Srbiji odigrana 2007. godine.\n"Najveći problem su uslovi jer u Srbiji ne postoji pravi kriket teren. Tek kad budemo imali osnovne uslove moći ćemo da pričamo o omasovljavanju tog sporta u našoj zemlji. Interesanata ima, dobijamo priliv novih igrača naročito posle nekih većih utakmica i takmičenja", rekao je Ninković.\nNinković je otkrio da su trenutno u toku pregovori sa gradskim vlastima oko izgradnje terena u Beogradu i Valjevu.\n"Presudan faktor u kriketu je tehnika, dok je fizička sprema u drugom planu. Nije lako udarati loptu koje se ka vama kreće brzinom i do 150 kilometara na čas. Potrebno je da prođe dugo vremena da bi se savladala sva pravila i igralo na pristojnom nivou", zaključio je Ninković.\nUtakmica između reprezentacije Srbije i LSC tima iz Londona biće odigrana u subotu na stadionu novobeogradskog Radničkog sa početkom od 10 časova.\nKako je najavljeno specijalni gost na tom meču biće britanski ambasador u Srbiji Majkl Devenport.


Evropsko prvenstvo u mažoret plesu u Sokobanji - TU Magazin\nEvropsko prvenstvo u mažoret plesu u Sokobanji\nBy redakcija on\t Sep 3, 2018 DOGAĐANJA, SRBIJA, ZANIMLJIVOSTI\nOd 6. do 9. septembra u Sokobanji biće održano 20. po redu Evropsko prvenstvo u mažoret plesu na kome će učestvovati oko 1.200 mažoretkinja iz šest evropskih zemalja.\nSrbija će po prvi put biti domaćin ovog takmičenja, a svoje umeće pokazaće mažoretkinje iz Češke, Crne Gore, Rumunije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Srbije. Ova sve popularnija igra sa specifičnim koracima sa elementima gimnastike i mažoret štapovima pokazala je da ima potencijala da postane deo redovnih aktivnosti i kod nas, a na 20. Evropskom prvenstvu takmiči se ukupno 48 ekipa iz šest evropskih zemalja.\nMažoretkinje će prodefilovati Sokobanjom u svečanim uniformama u subotu, 8. septembra od 14.00 časova, a samo takmičenje biće organizovano u sportskoj hali. Proglašenje pobednika zakazano je za nedelju 9. septembra za 18.00 časova.\nPokrovitelji Evropskog prvenstva u mažoret plesu su opština Sokobanja i Evropska mažoret asocijacija (EMA), a kako navode iz Turističke organizacije Sokobanje Sokobanje, smatra da će ovo prvenstvo doprineti razvoju turizma ne samo u njihovoj opštini, već i u celom regionu.


Koha: Cilj SL je da učestvuje u formiranju institucija - Kosovo Online\nKoha: Cilj SL je da učestvuje u formiranju institucija\n21. Februar 2021. • 20:28\nCilj Srpske liste koja podržava romsku i bošnjačku inicijativu je da bude ključni faktor u u formiranju novih institucija, prenosi Koha.\nBez obzira na broj poslanika iz redova Srpske liste u Skupštini Kosova, Ustavna obaveza je da se uključi u vladu, kao i što je bilo 2019. godine.\nMeđutim iz Pokreta Samoopredeljenje izjavljuju da neće stupiti u koalicioni sporazum sa Srpskom listom.\nPortparol Samoopredeljenja Perparim Krieziu izjavio je da će videti koliko ima još poslanika iz nesrpskih zajednica i započeti saradnju u pravcu formiranja novih institucija.\n„Rezultat izbora 14. februara je istorijski ne samo po broju, već i po značaju. Građani nikada ranije nisu bili odlučniji za radikalne promene i u politici i u upravljanju. Stoga je neophodna reforma u drugim entitetima. Očekujemo da imamo potreban broj poslanika za formiranje vlade i institucija. Sačekaćemo da vidimo ostale poslanike nesrpskih zajednica i tako započnemo saradnju u pravcu formiranja državnih institucija“, rekao je Krieziu.\nNaglasio je da buduća Kurtijeva vlada, kao i u februaru 2020. godine „neće zavisiti niti biti uslovljena glasovima Srpske liste Beograda“, rekao je Krieziu.\nSrpski analitičar i novinar sa severa Kosova Branislav Krstić naziva orkestriranim glasanje i podršku romskim i bošnjačkim inicijativama, sa krajnjim ciljem uticaja na izbor predsednika.\n„Beogradski režim i aparat koji je instaliran na Kosovu, pored glasanja za Srpsku listu, takođe je instrumentalizovao glasanje u ime bošnjačke i romske inicijative. Mnogi Srbi na severu ostali su zbunjeni kako je Bošnjačka lista u opštini Zubin Potok, u kojoj živi ne više od 10 Bošnjaka, osvojila 400 glasova. Ovo je ukraden rezultat, a takođe postoje sumnje u zloupotrebu i loše upravljanje procesom“, rekao je Krstić, piše Koha.\nInicijativa bivše ministarke lokalne uprave, Adriane Hodžić osvojila je 6.400 glasova na izborima 14. Februara, dok je romska inicijativa dobila oko 4.000 glasova.\nSrpska lista Romi Bošnjaci Kosovska vlada\nRakić: Srpska lista ubedljivo osvojila svih 10 poslaničkih mesta\nKonjufca: Moramo da skupimo 61 poslanika bez Srpske liste\nKosnet: Nerealno je govoriti o novoj kosovskoj vladi bez Srpske liste


Radio BIR - Salkić pozvao da se prekine s obilježavanjem neustavnog 9. januara\nNastavak obilježavanja 9. januara kao dana bosanskohercegovačkog entiteta RS predstavlja negiranje odluke Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, koji je izričito zabranio obilježavanje tog datuma kao dana entiteta RS - upozorio je za Fenu entitetski potpredsjednik Ramiz Salkić.\nTo predstavlja također, podsjeća on, i negiranje stava Venecijanske komisije koja je saopćila da taj datum nije primjeren da se obilježava kao dan entiteta, odnosno da nastavak obilježavanja tog datuma može dovesti do diskriminacije.\n-Činjenica da je Narodna skupština RS pokušala formalno ispoštovati odluku Ustavnog suda BiH, te donijela zakon da se deveti januar obilježava kao Dan entiteta RS, ne predstavlja implementaciju te odluke, već izigravanje i ismijavanje suštine te odluke, ali i nepoštivanje Ustavnog suda Bosne i Hercegovine - ukazao je Salkić.\nDodaje i da činjenica "da su organizatori, idejni tvorci, a zatim i realizatori zaključaka Skupštne srpskog naroda od 9. januara 1992. godine pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju u Hagu osuđeni za etničko čišćenje, progon, teške zločine, genocid, te za udruženi zločinački poduhvat, dovoljno govori o smislu 9. januara i posljedicama zaključaka donesenih tog dana".\n-Za Bošnjake u ovom entitetu, ali i cijelom svijetu, 9. januar nikada nije bio, niti će ikada biti praznik. Ovaj datum je uvijek bio i uvijek će biti sinonim i sjećanje na dan kada su usvojeni strateški ciljevi, nakon kojih je započelo naše protjerivanje, uništavanje naše imovine, ubijanje naših najmilijih i činjenje genocida nad našim narodom u ovom dijelu naše domovine Bosne i Hercegovine - kazao je Salkić.\nČinjenica da, kako kaže, Bošnjaci u ovom trenutku u bh. entitetu RS nemaju političku snagu da spriječe obilježavanje ovog praznika i obezbijede provođenje odluka Ustavnog suda, ne znači da treba da šute i pognu glavu pred nepravdom i širenjem neistina.\n-Naprotiv, naša obaveza je da dižemo svoj glas i ukazujemo na nepravdu, jer, u suprotnom, istinu će pobijediti laž i onda će zaključci od 9. januara 1992. godine biti u potpunosti ostvareni. Kao potpredsjednik ovog entiteta, koji je izabran od strane Bošnjaka, ali dijelom i od drugih građana, pozivam vlasti u ovom entitetu da odustanu od obilježavanja praznika koji nas dodatno dijeli i udaljava. Praznici bi trebali da zbližavaju građane, a to u ovom slučaju nije tako - naglasio je Salkić.\n-Taj entitet nije tekovina zaključaka 9. januara, jer su protagonisti tih zaključaka osuđeni pred domaćim i međunarodnim sudovima za teške zločine, uključujući i genocid i udruženi zločinački poduhvat. Taj entitet je rezultat Dejtonskog mirovnog sporazuma i on će biti stabilniji sve što mir, suživot i tolerancija u ovom entitetu budu čvršći i stabilniji. Nastavak obilježavanja 9. januara ruši temelje entiteta, jer ne poštuje odluku Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, a time ne poštuje ni Dejtonski mirovni sporazum - naveo je Salkić.\nPozvao je građane širom Bosne i Hercegovine, ali i u cijelom svijetu, da organizuju manifestacije povodom devetog januara, koje će biti posvećene zaključcima iz 1992. i podsjećati na zločine koji su učinjeni kao njihova posljedica.\n-Samo na ovaj način možemo se suprotstaviti onima koji žele ispisati svoju istinu, a koja je suprotna sudski dokazanoj i presuđenoj istini - dodao je entitetski potpredsjednik Ramiz Salkić za Fenu.


Grad Pirot - Euroregion Nišava na godišnjoj Skupštini i konferenciji AEBR-a\nEuroregion Nišava na godišnjoj Skupštini i konferenciji AEBR-a\nNa poziv Asocijacije evropskih pograničnih regiona (AEBR-a), Euregiona Elba-Laba (CZ-DE) i Grada Drezdena, sastanak Izvršnog komiteta AEBR-a, Generalna skupština, godišnja konferencija i povezani događaji, održani su u Drezdenu od 23. do 26. oktobra 2019. Tema ovogodišnje skupštine i konferencije bila je PREKOGANIČNA KULTURA-IZGRADNJA POVERENJA PREKO GRANICA.\nSastanku Izvršnog komiteta, Skupštini i godišnjoj konferenciji prisustvovali su predstavnici srpskog dela Euroregiona Nišava: Vladica Tošić, kopredsednik Euroregiona i član Izvršnog komiteta AEBR-a, Vidojko Panajotović, koordinator Euroregiona i član Skupštine AEBR-a i Milan Popović, član Upravnog odbora Euroregiona i član Skupštine AEBR-a.\nEuroregiona Nišava je prepoznat od strane AEBR-a kao lider u ovom delu Evrope, koji promoviše i podstiče prekograničnu saradnju i bavi se izgradnjom institucionalne prekogranične saradnje. Mogućnosti buduće saradnje u velikoj meri će zavisiti od spoljnih faktora koje inicira Evropska unija, ali i od inicijative lokalnih aktera pograničnih područja. Prekogranična saradnja doprinosti izuzetnoj vidljivosti razvojne pomoći EU čiji su projekti najprepoznatljiviji na lokalnom nivou.\nPo prvi put, tokom pet decenija postojanja AEBR-a, na godišnjoj skupštini izabrana je nova predsednica AEBR-a, gospođa Ann-Sofi Backgren iz Finske. Takođe, usvojen je izveštaj o radu, finansijski izveštaj za 2018. godinu i budžet AEBR-a za 2020. godinu.\nJedna od najznačajnijih tema u Drezdenu bila je kako će se izbor novog rukovodstva Evropske unije odraziti naregionalni razvoj i kohezionu politiku posle 2020 i predlog višegodišnjeg finansijskog okvira Evropske unije. Evropska komisija je za sledeći dugoročni budžet EU (2021–2027.) predložila osavremenjavanje kohezione politike, glavne ulagačke politike EU i jednog od najkonkretnijih izraza evropske solidarnosti. Glavne odlike predloga Komisije za osavremenjenu kohezionu politiku odnose se na:\nUsmerenost na ključne prioritete za ulaganja\nKoheziona politika za sve regije i prilagođeniji pristup regionalnom razvoju\nManje pravila, jasnije i sažetije odredbe, fleksibilniji okvir\nSnažnija povezanost s evropskim semestrom radi poboljšanja ulagačkog okruženja u Evropi\nEvropska komisija je u predlogu novog budžeta od 2021 do 2027. godine predvidela 14,5 milijardi evra za pretpristupnu pomoć, što je povećanje od 20 procenata u odnosu na aktuelni budžet. To znači da će biti više novca za Srbiju i celi region zapadnog Balkana, kako bi se pripremili za pristupanje Evropskoj uniji.


Uz peciva i kolače u ponudi i roštilj - Pekara "Rival 014" širi proizvodnju i otvara nove objekte u Beogradu - Edukaplus\nUz peciva i kolače u ponudi i roštilj – Pekara „Rival 014“ širi proizvodnju i otvara nove objekte u Beogradu\nPekara „Rival 014“ otvorila je u avgustu 2015. godine novi objekat u beogradskom naselju Braće Jerković, u kome je objedinila svoju ponudu, pa tako na ovom mestu rade pekara, picerija i roštilj, dok je od februara ove godine, pre nešto više od mesec dana, počelo da radi i prodajno mesto u naselju Kumodraž.\nUz pekaru na Miljakovcu, gde su i počeli svoje poslovanje, ova firma polako ali sigurno raste i širi svoje proizvodne i prodajne kapacitete.\n– Naše mogućnosti za pekarsku proizvodnju su mnogo veće od jednog prodajnog mesta koje smo imali na Miljakovcu, pa smo tako krenuli u potragu za novim lokacijama. Ove dve su trenutno bile najatraktivnije, ali tražimo i dalje i nećemo se zaustaviti samo na ovim investicijama – kaže u razgovoru za „eKapiju“ Dragan Pantović, direktor firme „Rival 014“.\nLokal u naselju Braće Jerković je kompletno renoviran, a u sređivanje je uloženo skoro 15.000 EUR. Preduzeće ima velika očekivanja od ovog objekta, za koji sagovornik našeg portala kaže da je prometniji u letnjem periodu, za razliku od Miljakovca koji je frekventniji zimi. Radno vreme je non-stop, 24 sata dnevno, a uz pekaru, poslastičarnicu i roštilj, ovde je u ponudi čak i kafa za poneti.\n– U svom asortimanu imamo više od 150 pekarskih i više od 50 poslastičarskih proizvoda, a trudimo se da ponudu proširujemo u skladu sa navikama i potrebama potrošača. Radimo i ketering, uglavnom za dečje vrtiće i igraonice, mada smo taj segment u poslednje vreme malo smanjili. Inače, na Miljakovcu i u Jerkoviću imamo svoju proizvodnju, dok je u Kumodražu samo prodajno mesto – objašnjava Pantović.\nOsim standardnog programa od belog brašna i svih vrsta peciva, po kojima su poznati, pekara „Rival 014“ na svojim policama ima i integralni program, od heljde, ražanog brašna…\nFirma zapošljava 20-25 ljudi, a planovi u narednom periodu vezani su za veleprodaju i eventualni ulazak u trgovinske lance, što je, prema rečima sagovornika „eKapije“, jako teško.\n– Zadovoljni smo dosadašnjim rezultatima poslovanja, ali moram da istaknem činjenicu da su uslovi na tržištu i poslovno okruženje veoma izazovni i zahtevni, posebno za manje firme. Ipak, naš moto je uvek – „glavu gore“, zato gledamo pozitivno na budućnost i želimo da postanemo distributeri pekarskih proizvoda. Takođe, planiramo i otvaranje novih prodajnih objekata, kada se za to steknu uslovi – umereni je optimista Dragan Pantović.


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Bivši dečko Kije Kockar ima novu devojku! (FOTO)\nBivši dečko Kije Kockar ima novu devojku! (FOTO)\nAndrija Lazović, bivši dečko Kije Kockar na svom instagram profilu objavio je fotografiju sa devojkom.\nNekadašnji par: Kija i Andrija\nOn se pohvalio da je sada u vezi, a mnogi njegovi pratioci na društvenoj mrži Instagram su mu napisali da je nova devojka lepša od Kije.\n- Djevojka je prelijepa i pustite da se ljudi vole i da uživaju kakva više Kija i bakrači kao da je sa njim bila u braku i djecu izrodila... Lijepi ste! Najljepši par- bili su samo neki od komentara.\nA post shared by Andrija Lazovic (@andrijalazovic_bu2) on Mar 12, 2019 at 12:17pm PDT\nRIJALITI Kija je prošlost: Andrija Lazović u zagrljaju druge devojke


SEEbiz.eu / Atlas grupa: Spremni smo za dokapitalizaciju banke\nAtlas grupa Atlas banka Duško Knežević Centralna banka Crne Gore\nDatum objave: 17.12.2018. - 09:41:41\nPODGORICA - Firme iz Atlas grupe Duška Kneževića spremne su da dokapitalizuju Atlas banku i Invest banku Montenegro (IBM) prema zahtjevu privremenih upravnika, iako i dalje smatraju da banke imaju dovoljno kapitala i da prinudna uprava nije bila potrebna, saopšteno je "Vijestima" iz Atlas grupe.\nKompanije Kneževića imaju oko 80 odsto akcija u dvije banke. Centralna banka je prije deset dana uvela privremenu upravu u dvije banke, uz obrazloženje da kapital kojim raspolažu ne odgovara nivou rizika poslovanja. Nakon toga, upravnici su uveli moratorijum na određena poslovne transakcije klijenata i ograničili podizanje novca građanima.\nIz Atlas grupe, prema informacijama "Vijesti", upravnicima zamjeravaju na zabranama određenih poslovnih transakcija klijentima, što se kosi sa obrazloženjem Centralne banke da prinudnom upravom žele da spasu banke.\nSporne mjere su, po njihovom mišljenju, da pravna lica - klijenti banaka, mogu da dobijaju novac na račun, ali ne mogu njim ništa da plate, ne mogu da uplaćuju pazar, mogu da isplaćuju zarade samo zaposlenima koji imaju račun u toj banci.\nNiko sada ne može da otvori račun u bankama, a čak ni da oroči depozit. Klijenti koji su imali račun samo u nekoj od te dvije banke sada moraju da otvoraju račun kod drugih.\n"Na ovaj način se tjeraju klijenti i ugrožava pozicija banke na tržištu. Cilj ovih mjera je da se oslabi banka, da nema priliva i da joj se napravi nepopravljiva šteta", poručili su iz Atlas grupe.\nKnežević u Atlas banci direktno ili preko partnerskih firmi kontroliše 82 odsto vlasništva i saopštili su da su spremni da učestvuju u dokapitalizaciji.\nOn je već pisao predsjednicima države i vlade i Centralnoj banci da nema razloga za uvedene mjere i da su one na štetu klijenata i privrede, ali i da dijeluje kao da je to nekome cilj.\nPrivremeni upravnici su u petak poslali dopis akcionarima banaka u kojima im daju rok od pet dana da dostave informaciju o "sposobnosti i spremnosti da dokapitalizuju banku, ukoliko predlog za rješavanje stanja u banci obuhvati i dokapitalizaciju banke".\nAtlas banka je u proteklih godinu i po sprovela dvije dokapitalizacije od po pet miliona eura i time ispunila tadašnje preporuke Centralne banke. Međutim, u avgustu ove godine arapska kompanija, sa azerbejdžanskim kapitalom, Kaspia Property Holdings naplatila je od Atlas banke prinudno 12,5 miliona eura po osnovu presude koju je donio Privredni sud.\nIz Atlas banke su tokom suđenja tvrdili da nijesu izdali tu garanciju već samo njen nacrt. Knežević je u pismima kazao da je planirao da dokapitalizuje banku novcem od poravnanja sa državom u vezi sa bolnicom u Meljinama. On je kazao i da nije biznismen koji se obogatio švercom cigareta, banana i nafte i korišćenjem državnog novca kao neki, već da je pospješivao poslovanje u Crnoj Gori kao novoj investicionoj destinaciji i da je spasavao neke druge banke kada su zapale u probleme.\nIstovremeno sa najavama i sprovođenjem ovih mjera, desilo se uvođenje stečaja u Bolnici Meljine i pokretanje istrage zbog sumnji u pranje novca preko sistema "e-commerce" Atlas banke. Knežević je negirao bilo kakve sumnjive transakcije, ali je sva tri slučaja doživio kao napad na njegovu grupu čije poslove želi neko da preuzme.


M. D. 1. septembra 2015. 09:00\nPrema novom hrvatskom Zakonu o stečaju, koji od danas stupa na snagu, firme koje kasne sa isplatom plate radnicima više od tri meseca ići će direktno u stečaj.\nPo istom zakonu, Državna finansijska agencija (Fina) obavezna je da u roku od osam dana pokrene stečaj i za svaku firmu čiji su računi blokirani duže od 120 dana.\nNovim zakonom, koji je Sabor doneo pre letnje pauze, vlada u Zagrebu veruje da će postići brže i transparentnije sprovođenje stečaja, piše „Slobodna Dalmacija“.\nPrema podacima Fine, od ukupno 22.754 blokirana pravna lica krajem maja, njih 19.646 su u neprekidnoj blokadi računa 120 i više dana. Njihove neizvršene obaveze iznosile su 19,2 milijarde kuna (2,5 milijardi evra), a zapošljavaju 10.139 radnika.\nMeđu firmama koje su u blokadi duže od 120 dana, više od tri četvrtine, ili 15.001 nema ni jednog zaposlenog, a njihov dug je krajem maja iznosio 14,4 milijarde kuna (1,87 milijardi evra).\nNovi Zakon predviđa i promene u vezi sa troškovima stečajnog postupka. Odgovorni za pokretanje stečaja biće, pored direktora, i članovi nadzornih odbora ili vlasnici kojima Fina, kada pokreće stečaj po službenoj dužnosti, može da naplati do 20.000 kuna (2,6 hiljada evra) predujma za troškove stečaja ako ga sami nisu pokrenuli.\nImena blokiranih biće javno objavljena na internet stranici sudova, zajedno s osnovnim podacima o njihovim vlasnicima i svim postupcima koji će se voditi u okviru stečaja, uključujući iznos naknade za stečajnog upravnika, precizirano je zakonom.


Saradnja sa višim nivoima vlasti - Ilidza.ba I\nHome/Ilidza/Saradnja sa višim nivoima vlasti\nNačelnik Muzur obavio je sastanke sa predstavnicima viših nivoa vlasti sa ciljem uspostavljanja buduće saradnje i realizacije zajedničkih projekata radi unapređenja i razvoja ove lokalne zajednice.\nNačelnik je sa ministrom saobraćaja Kantona Sarajevo Adnanom Štetom razgovarao o koracima i projektima koji bi trebali započeti sa realizacijom u narednom periodu. Jedna od tema razgovora svakako je bila izgradnja tramvajske pruge Ilidža – Hrasnica te je dogovoreno da će se u narednom periodu održati radni sastanak na kojem će biti dogovorena konkretna saradnja i buduće aktivnosti za početak realizacije ovog vrlo važnog projekta ali i drugih projekata u saradnji Općine i Vlade Kantona Sarajevo.\nKoordinacija i saradnja sa svim nivoima vlasti izuzetno je bitna za razvoj lokalne zajednice, zaključeno je na sastanku načelnika Muzura i zastupnika u Skupštini Kantona Sarajevo sa područja općine Ilidža. Sastanku su prisustvovali zastupnica Arijana Memić te zastupnici Dževad Poturak, Zvonko Marić, Mirza Čelik i Elvis Vreto.\nDogovorena je saradnja, podrška i djelovanje zastupnice i zastupnika u budućim aktivnostima Općine Ilidža sa ciljem unapređenja uslova života građana općine Ilidža.


Dragan Mocevic - Banja Luka, Bosnia and Herzegovina, Prime communications | about.me\nConsultant, Small Business Owner, and Project Manager in Banja Luka, Bosnia and Herzegovina\nDragan Močević je preduzetnik i osnivač agencije Prime communications, prve domaće PR agencije u BiH s kancelarijama u Banjaluci i Sarajevu.\nOsnivač i prvi predsjednik Upravnog odbora Udruženja za odnose s javnošću Republike Srpske PRO RS (2006-2010).\nČlan je Upravnog odbora Centra za edukaciju“Pro Educa”, a zadužen je za specijalne projekte, konsultacije i treninge iz oblasti porodičnih firmi, upravljanja promjenama,kriznog komuniciranja, odnosa s javnošću i javnog nastupa.\nPredavač i panelista na brojnim regionalnim konferencijama poput E-trgovina, Digitalizuj.me, Network, Digital, SKOJ, HUOJ, DSOJ, Tvitomanija, Nova energija i brojnim drugim, a iz oblasti odnosa s javnošću, upotrebe društvenih mreža i interneta u poslovne svrhe, političkog marketinga i kriznog komuniciranja.\nAutor je projekta “Porodične firme – stub razvoja ekonomije”koji se od 2010.godine realizuje u Bosni i Hercegovini a od 2013.godine u Srbiji, te Crnoj Gori i Makedoniji gdje su urađena istraživa


Stranke nisu ovlastile Nikolića da ih predstavlja - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Stranke nisu ovlastile Nikolića da ih predstavlja\nMeđutim, odgovore nam je dao predsednik SPS i šef poslaničkog kluba te stranke Ivica Dačić.\n– Ne znam da li je bilo konsultacija poslaničkih grupa, a i ako ih je možda bilo mi tamo nismo pozvani. O tome da će Nikolić govoriti kao predstavnik stranaka obavešteni smo iz kabineta premijera Vojislava Koštunice – rekao je Ivica Dačić za Danas.\nIzjava šefa vladine Kancelarije za medije\n– Na mitingu ispred Doma Narodne skupštine u Beogradu govoriće premijer Vojislav Koštunica i zamenik predsednika SRS Tomislav Nikolić. Koštunica će govoriti u ime državnih institucija, a Nikolić će govoriti u ime parlamentarnih stranaka – izjavio je u sredu popodne agenciji Beta šef vladine Kancelarije za odnose s medijima Milivoje Mihajlović.\n– Do odluke da Nikolić govori na mitingu, predstavljajući sve stranke u Skupštini Srbije, došlo se demokratskim putem. A kojom metodom, to morate pitati Vojislava Koštunicu – kaže za Danas Dragan Todorović, šef poslaničkog kluba SRS.\nZamenik šefa poslaničkog kluba Demokratske stranke Marko Đurišić kaže da ne zna po čijem ovlašćenju je Tomislav Nikolić juče govorio.\n– Nikolić nikada, ni u kom slučaju, bez obzira na sve, ne može i neće govoriti u moje ime – upozorava u izjavi za Danas Marko Đurišić, koji je i predsednik Izvršnog odbora DS. On, međutim, ističe da je o tome da će Nikolić predstavljati parlamentarne stranke saznao iz medija i da DS još nije zauzeo zvaničan stav tim povodom.\nSličan odgovor dobili smo iz G17 plus. “ Nikolić ne govori u ime naše stranke i to je svima jasno. Ne znam kako bih komentarisao činjenicu da je on određen za to, ali sam siguran da u ime G17 plus on nema šta da kaže“, izjavio je za Danas Nikola Papak, portparol G17 plus.\nLiberalno-demokratska partija saopštila je da Tomislav Nikolić juče niti je govorio u ime ove parlamentarne stranke, niti će ikada govoriti u njeno ime.\nKako ističe LDP, premijer Vojislav Koštunica, Tadić i Nikolić dogovorili su se o organizovanju mitinga, poziv su potpisale i Vlada i Skupština Srbije, „ali pravi organizator današnjeg protesta su politika i političari prošlosti koji su odgovorni za gubitak Kosova“. „Zbog toga je logično da na mitingu govore Nikolić i Koštunica“, ocenjuje LDP.\nPoslanica Lige socijaldemokrata Vojvodine Aleksandra Jerkov istakla je da je prisustvo Nikolića na jučerašnjem mitingu „skandalozno“.


Susret ministara odbrane Srbije i Rusije | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nSusret ministara odbrane Srbije i Rusije\nMinistar odbrane Zoran Đorđević susreo se danas sa ministrom odbrane Ruske Federacije generalom armije Sergejom Kužugetovičem Šojguom.\nNa sastanku je konstatovano da su opšti i politički odnosi dve zemlje tradicionalno dobri, zasnovani na istorijskom prijateljstvu bratskih naroda, o čemu svedoče brojne posete na svim nivoima u proteklom periodu. U tom smislu, ministar Đorđević je iskazao zadovoljstvo što je u prilici da nastavi sa učešćem ministara odbrane Srbije na moskovskim konferencijama.\nMinistri odbrane razmenili su mišljenja o svim aktuelnim pitanjima opšte, vojno-političke i bezbednosne situacije u regionima dve države. Đorđević je istakao da upravo održani izbori u našoj zemlji ni na koji način ne utiču, niti će uticati, na ključna strateška i spoljnopolitička opredeljenja Srbije. Ukazao je na činjenicu da Srbija vodi samostalnu i nezavisnu spoljnu politiku u skladu sa nacionalnim interesima, kao i da aktivno gradi partnerstva na istoku i na zapadu.\nMinistar Đorđević je naglasio opredeljenost ka vojnoj neutralnosti, u skladu sa Deklaracijom Narodne skupštine, kao pravu meru odnosa sa svim zainteresovanim stranama. U tom smislu, sa NATO ostvarujemo saradnju u okviru Programa Partnerstvo za mir, bez aspiracija za punopravnim članstvom.\nIskazana je spremnost Srbije da doprinese rešenju humanitarne katastrofe izazvane migrantskom krizom, kao deo rešenja u evropskim okvirima, ali prvenstveno vodeći računa o sopstvenim nacionalnim interesima i njihovoj zaštiti.\nTeme sastanka bila su i druga aktuelna pitanja od interesa za obe strane, poput korektnog i nepristrasnog predsedavanja Srbije OEBS-om tokom 2015. godine, pri čemu je zaključeno da se naša zemlja pokazala kao kredibilan partner, posvećen očuvanju mira i bezbednosti.\nUčešće delegacije Ministarstva odbrane na 5. Moskovskoj konferenciji nastavlja se i sutra, kada će ministar odbrane Zoran Đorđević održati izlaganje na temu „Globalna bezbednost i vojna saradnja“.


Održana druga sednica Saveta za bezbednost GO Lazarevac - Galaxy Media\nNa drugoj sednici Saveta za bezbedbost GO Lazarevac razmatrano je ukupno pet tačaka, a najvažnije od njih, bile su održavanje gradskog video nadzora “Optikom, Lazarevac” i molba Udruženja građana “Rastko Nemanjić – Lazarevac”.\nNa konferenciji za medije nakon sastanka, predsednik Saveta za bezbednost GO Lazarevac, Đorđe Maksimović, ovom prilikom rekao je da se radi na rešavanju problema video nadzora glavnih saobraćajnica na teritoriji GO Lazarevac, pre svega u Kruševici, Dudovici i Velikim Crljenima, gde zbog problemi na mreži ovaj sistem ne funkcioniše. Maksimović je naglasio da je celokupni sistem video nadzora u našoj opštini solidan, ali da se mora raditi na njegovom usavršavanju.\nU Lazarevcu postoji samo četiri kamere koje očitavaju tablice, a još jedan problem predstavlja i to što nisu sve ulazne i izlazne saobraćajnice pokrivene video nadzorom, te će opština sa nadležnima za ovaj sistem, zajednički raditi na rešavanju ovih problema u narednom periodu. U planu je postavljanje dodatnih kamera kako bi se pokrio veći deo grada.\nTačka o kojoj se najviše razgovaralo bila je molba Udruženja građana “Rastko Nemanjić – Lazarevac”, koje postoji još od 2013. godine pod imenom UG “Sveti Sava” i bavi se borbom protiv problema modernog društva sa akcentom na borbi protiv narkomanije.\nRazmatrajući molbu, članovi Saveta za bezbednost doneli su odluku da se raspiše konkurs za koji će biti izdvojena sredstva u iznosu od 500 hiljada dinara za 2021. godinu, a na koji bi ovo udruženje moglo da konkuriše sa nekom od svojih ideja.\nSavet za bezbednost GO Lazarevac uputiće inicijativu MUP-u RS za formiranje posebnog odeljenja za borbu protiv narkomanije u okviru PS Lazarevac.\nOtvorena izložba “Tako je govorila planina” Jelene Terzić Šalinić


Beč: radna mesta u start-ap laboratorijama - Eurocomm-PR\nBeč: radna mesta u start-ap laboratorijama\nU Beču je od 1. maja 2019. godine otvoren konkurs za start-ap preduzeća u oblasti prirodnih nauka. Svi zainteresovani odmah mogu da se prijave za dodelu mesta u laboratorijama naučno-istraživačkog centra „Vienna Biocenter“ u Beču.\nMladim naučnicima i istraživačima biće dodeljeno 70 radnih mesta u start-ap laboratorijama počev od decembra 2019. godine. Cilj konkursa je da se start-apovima u oblasti prirodnih nauka olakša rad, kako ne bi morali da ulažu sredstva u skupu infrastrukturu na samom početku svog poslovanja. Start-ap laboratorije na površini od 1100 m² raspolažu opremom iz oblasti biohemije, biomedicine, biotehnologije, genetike, molekularne biologije i farmacije.\nIstraživački centar „Vienna Biocenter“ obuhvata 16 kompanija, 4 istraživačka centra, fakultet primenjenih nauka, asocijaciju za naučnu komunikaciju, poslovni inkubator i agenciju za odnose sa javnošću. U ovoj ustanovi se na površini od 90.000 m² istraživanjem i naučnim radom bavi ukupno 1800 zaposlenih i 1500 studenata.\nStart-ap laboratorije Privredne agencije Beča pružaju podršku preduzećima u oblasti nauke da jednostavno, fleksibilno i uz minimalan rizik započnu svoj biznis. Dobar primer iz prakse je kompanija Marinomed Biotech koja posluje sa preko 30 zemalja iz centrale u Beču.\nPrema izveštaju Privredne agencije ukupno 177 bečkih preduzeća je uložilo 750 miliona evra u istraživanje i razvoj 2017. godine.


Ventilacija, Venčane :: Daibau.rs\nTražim dobrog ponuđača, montera ventilacionih sistema: Skupili smo i proverili ponuđače, montere ventilacionih sistema, koji rade u mestu Venčane i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani ponuđači, monteri ventilacionih sistema će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen ponuđač, monter ventilacionih sistema Venčane, koji može da uradi:\tkontrolisano prozračivanje, rekuperacija za stan, prozračivanje split klimom, centralno prozračivanje kuće, lokalno prozračivanje, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\nSZR EKO-GAS ĐORĐE SIMIĆ PREDUZETNIK ARANĐELOVAC\nPreko 13 godina smo aktivni na tržištu i realizovali smo dosta referentnih projekata u domenu našeg poslovanja. Naša ekipa je sposobna da izvede manje i srednje radove. Najzastupljeniji smo u radovima...\n✓ VENTILACIJA\t, Orašac\n✓ VENTILACIJA\t, Valjevo\n✓ VENTILACIJA\t, Kragujevac


Žigić: Daćemo sve od sebe da pokušamo da načinimo eventualno iznenađenje\nNovosadski Proleter u okviru 30.kola Linglong Tire Super lige Srbije gostuje u Beogradu gde će odmeriti snage sa ekipom Crvene zvezde.\nŠef stručnog štaba Branko Žigić ističe da će njegov tim u lepom ambijentu pokušati da napravi iznenađenje i najavljuje otvorenu u hrabru igru:\n’’Idemo na megdan šampionu, sa namerom da se pokažemo u što lepšem svetlu i da u očekivano lepom ambijentu promovišemo mlade igrače, za koje vlada interesovanje domaćih i stranih klubova. Prethodna dva izdanja nisu merilo vrednosti Crvene zvezde, s tim što je evidentno da su u krizi. Međutim, nema nikakve dileme da će u poslednjoj ovoseznonskoj utakmici pred svojim navijačima silno želeti da pokažu zašto su šampioni. Ne možemo da utičemo na to da se promeni vlasnik titule, ali svakako možemo da utičemo na konačan rezultat. Daćemo sve od sebe da pokušamo da načinimo eventualno iznenađenje i ostavimo što lepši utisak. Igraćemo otvoreno i hrabro.’’


Zbog povećanog broja prekršaja, saobraćajna policija pojačava kontrolu - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nIzraženo nepoštovanje ograničenja dozvoljene brzine kretanja, sledi pojačana kontrola saobraćaja pre zabrane kretanja\nNeposredno pred početak mere zabrane kretanja uočen je povećan broj saobraćajnih prekršaja, zbog čega će u narednim danima saobraćajna policija obavljati pojačanu kontrolu, saopštavaju iz Ministarstva unutrašnjih poslova.\n-Među saobraćajnim prekršajima počinjenim u tom periodu posebno je izraženo nepoštovanje ograničenja dozvoljene brzine kretanja, što je za posledicu imalo više saobraćajnih nezgoda širom Srbije i smrt dve osobe na području nadležnosti Policijskih uprava u Kragujevcu i Novom Pazaru.\nU cilju očuvanja bezbednosti saobraćaja na putevima tokom vanrednog stanja, saobraćajna policija pojačano će kontrolisati saobraćaj neposredno pre zabrane kretanja i procesuirati sve vozače koji budu zatečeni u izvršenju prekršaja, navodi se u saopštenju Uprave saobraćajne policije.\nU situacijama u kojima su ispunjeni zakonski uslovi, napominju, počinioci prekršaja biće odmah privođeni nadležnom prekršajnom sudu.\nOznake: BečejPolicijaSaobraćajna policijaSaobraćajni prekršajivanredno stanje


Za postizanje uspeha u poslovnom svetu, ne postoji tajni recept, koji krišom gledamo kada zagusti. Potrebno je samo nekoliko koraka, kojih je potrebno da se podsetimo sa vremena na vreme, na putu ka dostizanju svog cilja.\nU poslovnom svetu se neretko dešavaju fatalne greške koje odmah na početku karijere, pojedinca koštaju reputacije na poslu ili čak prete da isti ostane bez posla. Ipak, oni problemčići na koje retko obraćamo pažnju, zapravo su glavni krivci za nazadovanje u karijeri i tapkanja u mestu.\nPostoje osobe koje su se nekada osećale veoma uspešno, a danas traže svoj smisao. Ono u šta su uložile svoj trud, energiju, pokazale veliko interesovanje, ostvarile dobar rezultat, izmaklo je kontroli i odvelo ih u suprotnom pravcu.


Kolokolcev je saopštio da će biti ukinuta mera kućnog pritvora zbog odsustva dokaza da se Golunov bavio prodajom narkotika.\nPripadnici policije koji su učestvovali u hapšenju novinara Ivana Golunova su suspendovani sa posla u periodu provere, rekao je ministar.\nOn je saopštio da će tražiti od predsednika Vladimira Putina da šef za borbu protiv trgovine narkoticima Moskve bude smenjen sa te funkcije.\nIstraživački novinar nezavisnog portala „Meduze“ Golunov uhapšen je u centru Moskve 6. juna kada je išao na sastanak sa izvorom informacije. Kako je saopštila policija, pri pretresu njegovog ranca nađen je mefedron, a pri pretresu njegovog stana više od pet grama kokaina.\nNakon dva dana optužen je za prodaju narkotika u velikim razmerama. Sud mu je odredio kaznu kućnog pritvora na dva meseca.\nOn je izjavio da je krivično delo montirano i da je povezano sa njegovim istraživanjima o pogrebnom biznisu, čiji dohoci idu visokim činovnicima iz bezbednosnih struktura.\nGlavni urednik Meduze Igor Kolpakov rekao je da su novinaru pretili poslednjih godinu dana.\nGolunova su podržali mnogi poznati ruski novinari i javne ličnosti, a za sutra je u Moskvi najavljen protest podrške.\n← Gajović: Izveštaji EK i Fridom hausa obiluju nedostacima\nLičnim uvredama na nezavisno novinarstvo →


Bivši borci RS-a zaprijetili da ne žele novi penzioni zakon - Klix.ba\n"Tražit će smjene pojedinaca"\nBivši borci RS-a zaprijetili da ne žele novi penzioni zakon\n18.7.2011. u 18:46\nProtiv Nacrta zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju u RS-u danas su se izjasnili i predstavnici bivših boraca (BORS), zatraživši njegovo povlačenje, jer će u suprotnom uslijediti i njihova reakcija.\nUkoliko se Vlada i parlamentarci ogluše na njihove zahtjeve, tražit će i smjenu nadležnih, saopćeno je.\n“Ponuđenom verzijom Nacrta zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju, na mnogim mjestima su ugrožena ili poništena već priznata prava boračkih kategorija”, kazao je predsjednik Predsjedništva BORS-a Dražen Perendija i dodao da će, ukoliko Narodna skupština ipak usvoji ovaj zakona, tražiti da se javna rasprava zaledi i da se sačeka primjena novog zakona o pravima boraca.\nPerendija je u izjavi novinarima nakon sjednice Predsjedništva BORS-a kazao da ovim zakonom oko 42.000 penzionisanih boraca bivše Vojske RS-a u prosjeku na mjesečnom nivou gubi oko 125 maraka.\nBorci nemaju, naglašava, nikakve garancije i ne vjeruju nikome da će njihova prava biti ugrađena kroz zakon o pravima boraca, te da zato nemaju ni bilo kakvu obavezu da daju podršku ovom zakonu.\n“Vrlo smo odlučni u svojim zahtjevima i ako Skupština RS ne bude prihvatila naše stavove preduzećemo druge mjere i zatražiti smjenu mnogih pojedinaca", zaprijetio je Perendija.\nTravnik: Studenti posjetili centar "Naš dom"\n18.07.2011. u 19:03


Viber ima potpuno novu opciju samo za korisnike u Srbiji - Telegraf.rs\n07/11/19 | 11:48 ≫ 11:17\nViber je upravo predstavio osveženje unutar aplikacije pomoću kog se naglašava pažljivo biran lokalni sadržaj važan i zanimljiv za domaće korisnike – rubriku “Istraži”.\nEkran rubrike Istraži je veoma primetan i nalazi se između ikonica za četove i pozive na glavnom ekranu aplikacije.\nNa ovaj način, korisnicima se olakšava da otkriju i uživaju u lokalnim čet botovima, Communitijima, stikerima i igrama koje bi mogle da ih zanimaju. Zahvaljujući velikom broju partnera Vibera u Srbiji, ali i širom sveta, korisnici mogu da pristupe raznolikom sportskom, edukativnom, lajfstajl ili društveno korisnom sadržaju.\n- Praćenje raznovrsnog sadržaja predstavlja sjajan način da obogatimo naše živote. Zato smo želeli da korisnicima olakšamo ovo putovanje kroz vizuelno rešenje koje omogućava lak pristup kvalitetno odabranom sadržaju koji nudimo putem Vibera zajedno sa našim partnerima. Rubrika Istraži je rešenje koje predstavlja korak napred za Viber, i odgovara potrebama naših korisnika za pravovremenim, relevantnim i jedinstvenim lokalnim i globalnim sadržajem”, rekao je ovim povodom Atanas Rajkov, Generalni direktor razvoja poslovanja regiona EEMENA kompanije Rakuten Viber.\nViber će i ove jeseni predstaviti mnoštvo novih funkcija, sa ciljem da se svakom korisniku omogući da kvalitetno i zabavno provodi vreme unutar aplikacije. Tako je nedavno i lansiran prvenac na tržištu aplikacija za razmenu poruka - Kreator stikera, koji svakom korisniku omogućava da sam stvara svoje stikere koristeći više ponuđenih kreativnih digitalnih alatki, a zatim ih objavi i podeli unutar Vibera.\nViber ima novu funkciju koja je kao stvorena za sve koji se voze gradskim prevozom\nStigao je Freddie Meter - aplikacija kojom možete da proverite da li pevate kao Fredi Merkjuri


5. July, 11:32\nNeće biti obustave: Rusiji uplaćena rata za gas 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n07.05.2021. / 11:14\nAutor Dragana Božić 07.05.2021. / 11:14\nSarajevsko preduzeće "BH gas" uplatilo je sredstava na račun "Energoinvesta" za obaveze za gas u martu, te za obaveze po osnovu PDV-a, čime je u potpunosti ispoštovan zaključak Vlade FBiH, saopšteno je iz ove kompanije.\nNakon što je "Energoinvest" ove sedmice saopštio da će isporuka gasa FBiH biti obustavljena danas, jer "BH gas" više mjeseci vraća fakture i odbija da plati isporučeni gas bez ikakvog zakonskog osnova i opravdanja, iz "BH gasa" su istakli da su stalno naglašavali da "BH gas" nije imao pravni osnov za direktno plaćanje obaveza prema "Energoinvestu", tako da nije bilo nikakvog odbijanja plaćanja niti namjere da se građani i privreda dovedu u nepovoljnu situaciju.\nIz "BH gasa" su istakli da su sva dešavanja prouzrokovana jer "Energoinvest" nije dostavio rusku fakturu.\nNaglašavajući da je zaključak Vlade FBiH jasan, u "BH gasu" kažu da to što "Energoinvest" ne želi da zna i čime opet dezavuiše kompletnu javnost, jeste da su sve obaveze za mart po osnovu transporta kroz Mađarsku i Srbiju plaćene avansno u februaru, a da će uvoznička provizija, koja nije dio zaključka Vlade, biti odmah plaćena nakon dostavljanja zbirne fakture "Energoinvesta".\n"Istovremeno, `Energoinvest` nije ništa preduzeo po osnovu ugovora, koji su i dalje važeći, sa `starog` pravca snabdijevanja Beregovo - Zvornik i te profakture i dalje ispostavljaju iz Mađarske i Srbije", navode iz "BH gasa".\nIz ovog preduzeća podsjećaju na obavezu "Energoinvesta" da te ugovore raskine, uz saglasnost svih ugovornih strana, ali ne proizvodeći posljedice aktiviranja raskidne klauzule od 23 miliona dolara.\nVlada Federacije BiH juče je naložila sarajevskom preduzeću "BH gas" da u toku jučerašnjeg dana, po fakturi kompanije "Energoinvest" Sarajevo, izvrši uplatu za isporučeni gas i PDV.\nIz federalne Vlade je saopšteno da je "Energoinvestu" naloženo da izvrši uplatu "Gaspromu" i Upravi za indirektno oporezivanje BiH.\n"Radi zaštite interesa građana i privrede Vlada će, u slučaju neizvršavanja ovih zadatka, tokom dana preduzeti adekvatne mjere iz svoje nadležnosti", navodi se u jučerašnjem saopštenju.\nIz "Energoinvesta" dan ranije, u srijedu, 5. maja, je saopšteno da će FBiH danas biti obustavljena isporuka gasa jer "BH gas" nije platio fakturu "Energoinvestu" za uvezeni i isporučeni gas za mart ove godine.\nU saopštenju "Energoinvesta" su pojasnili da bi plaćanjem računa "Energoinvestu" bilo omogućeno izmirenje obaveza prema ruskom isporučiocu gasa "Gasprom eksportu", kao i svih carinskih i poreskih obaveza.\nIz "Energoinvesta" su istakli i da "BH gas" više mjeseci vraća fakture i odbija da plati isporučeni gas bez ikakvog zakonskog osnova i opravdanja.


Unikredit banka sertifikovana kao najbolji poslodavac u Srbiji – Bankar.rs\nHome/BANKE/Unikredit banka sertifikovana kao najbolji poslodavac u Srbiji\nUnikredit (UniCredit) banka Srbija i Unikredit grupa dobili su sertifikat “Top Employers” kao jedan od vodećih poslodavaca u Srbiji i u Evropi zbog izvanredne ponude za zaposlene, saopštila je ta banka.\nGodišnje međunarodno istraživanje, koje sprovodi “Top Employers Institut” sa sedištem u Holandiji, prepoznaje vodeće poslodavce širom sveta i to one koji pružaju odlične uslove za zaposlene i neguju i razvijaju talente na svim nivoima organizacije, a lokalni sertifikati dodeljeni su, pored Srbije, u još sedam zemalja članica Unikredit grupe, navedeno je u saopštenju.\nDirektorka Direkcije ljudskih resursa Unikredit banke Srbija Ivana Ivić kazala je da su u banci ponosni što su prepoznati kao jedan od najboljih poslodavaca u Srbiji i Evropi.\n“Ovaj sertifikat još jednom pokazuje da smo mi primer dobre prakse kada je u pitanju odnos prema zaposlenima, gde su razvoj i napredovanje na prvom mestu”, kazala je Ivić.\nNaglasila je da je Unikredit banka posvećena održavanju ravnoteže između privatnog i poslovnog života zaposlenih.\n“U prilog tome, između ostalih dobrih primera, govori i činjenica da svi zaposleni imaju slobodan dan za svoj rođendan, a koleginice i kolege čija deca kreću u prvi razred osnovne škole taj dan provode sa njima umesto na poslu”, rekla je Ivić.\n“Top Employers Institut” ocenjivao je uslove za zaposlene Unikredit Banke na osnovu sledećih kriterijuma: strategija talenata, planiranje radne snage, akvizicija talenata, uvođenje novih zaposlenih u rad, učenje i razvoj, upravljanje poslovnim rezultatima, razvoj veština rukovođenja, upravljanje karijerom i sukcesijom, plaćanje i nagrađivanje i korporativna kultura.Beta\nUnicredit UNICREDIT BANK SRBIJA A.D. Beograd


“Starci” bez goriva\nNaslov: “Starci” bez goriva Ned Jun 13, 2010 2:31 pm\nKada krajem juna Naftna industrija Srbije prestane da proizvodi olovni benzin, vlasnici automobila starijih od 25 godina možda neće imati gde da sipaju gorivo. Zaliha ove vrste derivata biće neko vreme, a iz NIS obećavaju da će obezbediti aditive za one koji voze stare četvorotočkaše.\nJedna od opcija je da se na pumpama prodaje bezolovni benzin sa već sipanim aditivima koji će pomagati “život” starih motora. Verovatnije je da će se prodavati odvojeno bezolovni i da će vozači sami, uz određeno uputstvo sipati.\nPojedini stručnjaci tvrde da nema opasnosti da bezolovni benzin preterano haba ventile pri normalnom režimu rada i da svi motori mogu uspešno koristiti bezolovni benzin. Ipak, ima i drugačijih mišljenja.\n"Kod nekih tipova motora, posebno starijeg tipa, tokom dužeg rada i pri velikom broju obrtaja motora, može doći do većeg habanja ležišta ventila", objasnio nam je jedan od beogradskih mehaničara. "Rešenje bi moglo da bude prepravka motora."\nNeke zemlje su, kao zamenu za klasične benzine, izabrale opciju uvođenja bezolovnog benzina koji u sebi ima aditive za zaštitu sedišta ventila. S godinama, ipak, broj starih automobila se smanjuje i istovremeno i potreba za gorivom sa olovom.\nPrema ranijim procenama, prosečna starost automobila u Srbiji je oko 15 godina, a 2009. godine je bilo registrovanih 1,6 miliona vozila. Kod komšija u Hrvatskoj prosečna starost je oko 10 godina, dok najmlađi vozni park imaju Britanci.\nNovim zakonom o bezbednosti u saobraćaju propisano je i da će sva vozila starija od 15 godina morati dva puta godišnje da prođu tehnički pregled. Pravilnik kojim se detaljnije reguliše ova materija nije još usvojen, a očekuje se da počne da važi tokom 2011. godine. Novina je i da će cenu tehničkog pregleda formirati uredbom Vlada Srbije, a pominjala se cifra od 4.000 do 4.500 dinara.\nIzvor - Večernje Novosti


29. јануара 2010. – MEDIJA CENTAR BOR );\nДан: 29. јануара 2010.\nPredsednik Skupštine opštine Bor na današnjoj konferenciji za medije saopštio da je stiglo pismo iz Vlade i da će Prinudna uprava biti uvedena najkasnije za nedelju dana. -….Danas je SO Bor dobila dopis iz Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu od ministra Milana Markovića u kojem se od sekretara Skupštine traži da u roku […]\nPROTESTNI MITING RADNIKA I GRAĐANA BORA\nOpštinsko veće Samostalnog sindikata organizovaće u ponedeljak veliki miting nezadovoljnih radnika zaposlenih u javnim i društvenim preduzećima i ustanovama koji mesecima ne primaju zarade zbog neusvojenog opštinskog budžeta za ovu godinu. U najtežem položaju su zaposleni u Radio-Televiziji Bor, jer od avgusta nisu primili platu, dok u Komunalnom preduzeću na zarade čekaju tri meseca. – […]\nOsnovne i srednje škole u Boru od juče su skratile časove sa 45 na 35 minuta, jer je temperatura u učionicama ispod deset stepeni. U Ekonmskoj školi uopšte nema grejanja zbog remonta izmenjivača toplote. Kako smo saznali u JP Toplana, na četiri mesta u gradu pukle su vrelovodne cevi, tako da ni u oko 6.000 […]\nVlada Srbije nije na jučerašnjoj sednici uvela Prinudnu upravu u opštinu Bor, tako da je agonija, prvenstveno u javnom sektoru, nastavljena. Zašto se odugovlači sa uvođenjem Prinudnog organa upravljanja? Nezvanično saznajemo da je problem u dogovoru ko će iz DS-a u Prinudnu upravu, jer od pet članova dvojica treba da budu iz te političke stranke. […]\nBOR: IZ BLOKADE U PRINUDNU UPRAVU\nIZVOR: POLITIKA Bor – Borani već mesecima iščekuju da se oglasi Vlada Srbije i u ovoj timočkoj komuni uvede privremene mere. Rasulo je opšte, a pečat mu daje lokalna samouprava u kojoj više ne postoji većinska vladajuća koalicija, što je uticalo da ne bude usvojen ni opštinski budžet za ovu godinu. Samo zbog te okolnosti […]\nIZVOR: VEČERNJE NOVOSTI BOR – Šest umetničkih skulptura, zaostavština Matije Vukovića, preminulog srpskog vajara, više od decenije “čami” u lošim uslovima, u holu zgrade Istorijskog arhiva u Boru – prepuštene urušavanju i propadanju. Ove gipsane skulpture, vlasništvo Muzeja savremene umetnosti iz Beograda, dopremljene su u Bor pre desetak godina kako bi se izlile u bronzi […]


EU ponovo zabrinuta i razočarana BiH – Magazin Plus\nHome/EU ponovo zabrinuta i razočarana BiH\nEU je razočarana i zabrinuta zastojem u napretku BiH na njenom evropskom putu. U godišnjim zaključcima o zemljama u procesu proširenja apeluje se na bh. lidere da intenziviraju napore u ostvarivanju preuzetih obaveza.\nSavjet ministara EU još jednom je u utorak navečer (11.12.) iz Brisela uputio riječi podrške evropskoj perspektivi BiH „kao suverene i ujedinjene zemlje, koja uživa pun teritorijalni integritet“.\nMeđutim nastavak zaključaka o BiH koje su evropski ministri usvojili na kraju ove godine nije imao puno pozitivnih riječi kada je u pitanju evrointegracioni proces:\n„Kada je BiH u pitanju, Savjet primjećuje napredak koji je postignut početkom 2012. godine, ali žali što takav zamah nije i održan. Izražavamo razočarenje zastojem u oblasti napretka u evropskim poslovima, dok je istovremeno nastavljeno sa retorikom razdora“, izjavila je šefica kiparske diplomatije, Erato Kozaku Markulis (Erato Kozakou Marcuollis), koja je predsjedavala sinoćnjim (12.12.2012.) Savjetom evropskih ministara u Briselu.\nVlasti BiH nisu učinile dovoljno\nŠta su prioriteti na evropskom putu BiH?\nEvropski ministri spoljnih i opštih poslova pozdravili su tako formiranje Vijeća ministara BiH, početkom godine i donošenje Zakona o cenzusu i državnoj pomoći. Pozdravljeno je i pokretanje dijaloga na visokom političkom nivou namijenjenom pristupnom procesu BiH, ali odmah i izraženo žaljenje zbog probijanja rokova iz junske Mape puta, kao i zabrinutost zbog izostajanja primjene političkih dogovora. EU je još jednom BiH poručila da je usklađivanje Ustava zemlje sa presudom Evropskog suda za ljudska prava „prioritetno pitanje“kako bi Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju stupio na snagu. Za podnošenje kredibilnog zahtjeva za kandidatski status, BiH mora pored primjene presude u slučaju Sejdić Finci da na zadovoljavajući način ispunjava i odredbe iz Prelaznog ugovora. Zemlje članice EU pozvale su BiH da uspostavi efikasan koordinacioni mehanizam koji će se baviti evropskim pitanjima. Iz Brisela je upozoreno na potrebu uspostavljanja nezavisnog i efikasnog pravosudnog sistema u BiH, kao i što brže prilagođavanje promjenama koje će nastati ulaskom Hrvatske u EU, pogotovo u polju izvoza poljoprivrednih proizvoda iz BiH. Savjet evropskih ministara pozavo je još jednom BiH da ispuni neophodne ciljeve i uslove za zatvaranje Kancelarije visokog predstavnika. Na kraju zaključaka, zemlje članice EU apeluju na bosanskohercegovačke političke lidere da intenziviraju napore u ostvarivanju preuzetih obaveza zarad svojih građana i zemlje. U tom cilju, naglašava se neophodnost formiranja stabilnih vlasti na svim nivoima, koje će za prioritet imati fokusiranje na evropsku agendu BiH.\nEHF EURO 2012.: Norveška, Mađarska i Crna Gora u polu finalu


Armin Tafa, apsolvent policijske akademije: Obrazovanje je polazna tačka za rješavanje problema romske zajednice\nPonedjeljak, 27 Juli 2020 13:13\nZa koji mjesec Armin Tafa iz Herceg Novog biće jedini pripadnik romske zajednice iz Crne Gore koji je završio Policijsku akademiju u Danilovgradu, jedinu ustanovu za obrazovanje i obuku u sektoru bezbjednosti. Osim što daje sve od sebe kako bi postigao zavidne rezultate i ispoštovao pravila Akademije, Tafa nalazi vremena i za društveni aktivizam. Tokom prvog talasa pandemije korona virusa učestvovao je u istraživanju NVO Mladi Romi o položaju romske zajednice u Herceg Novom. Prikupio je važne podatke, a zaključak je da je obrazovanje polazna tačka za rješavanje ostalih problema.\nO pohađanju Akademije, uslovima studiranja, preprekama sa kojima se RE studenti suočavanju, materijalnom statusu Roma u Herceg Novom i planovima za budućnost, razgovarali smo sa Arminom.\nČlanovi romske zajednice žele uređenje naselja Sokolana\nPetak, 17 Juli 2020 07:44\nS ciljem obezbjeđivanja veće uključenosti članova zajednice u poboljšanju procesa RE integracije, u Baru je, u naselju Sokolana, 05. jula 2020. godine, organizovan sastanak Lokalne akcione grupe (LAG). Pomenuti sastanak, organizovale su i vodile facilitatorke za Opštinu Bar – Sabra Decević i Vasfije Tusha zajedno sa predstavnicima romske populacije koji žele aktivno da doprinesu poboljšanju kvaliteta života zajedinice u ovoj opštini.\nRafet Mulić: Romi zaslužuju bolje šanse za život\nčetvrtak, 16 Juli 2020 13:10\nKnjiževnik, bibliotekar, predsjednik NVO Klub kulture, facilitator za opštinu Bijelo Polje na programu ROMACTED, Rafet Mulić je prepoznat u romskoj zajednici kao čovjek koji čini sve da se romski glas jače čuje, maksimalno je uključen u buđenje i osnaživanje romske populacije. Mulić probleme „najugroženije grupe u regionu“ doživljava kao sopstvene, jer samo na taj način možete osjetiti kako „žuljaju“ nepružene šanse i uskraćene mogućnosti. Zato je naš sagovornik prijatelj kome hitaju mladi, a ispovijedaju se stariji Romi. Tako je u biblioteci Srednje stručne škole oformljeno mjesto u kome se kroz „most od riječi“ prevazilaze sve prepreke. O svakodnevnom životu romske zajednice, predrasudama, literaturi na romskom jeziku, bibliotečkim zapisima o Romima, angažovanosti ostalih aktera u cilju pune integracije, razgovarali smo sa Mulićem.\nPonedjeljak, 06 Juli 2020 13:07\nRozana Božović: Mi Romi možemo nešto postići jedino ako se držimo zajedno\nčetvrtak, 02 Juli 2020 14:10\nRozana Božović, predstavnica NVO Romski pokret iz Bijelog Polja, kaže da nikada neće odustati od edukacije – formalne i neformalne, uprkos poteškoćama, jer samo na taj način može pomoći svojoj zajednici. Iako mlada, preko NVO Romski pokret, naša je aktivna saradnica. Trenutno pomaže pri upisu romske djece u vrtiće, osnovne i srednje škole u okviru projekta „Novi početak za 500 RE učenika“ jer, kako poručuje, uključivanje djece u obrazovni sistem mora biti „prirodna stvar“. Rozana je učestvovala u brojnim projektima, radila u Srednjoj stručnoj školi, a nakon kampanje Respect, njeno lice u Bijelom Polju postalo je prepoznatljivo. Ime joj se često pominje u medijima, a zašto je ova vrijedna i sposobna djevojka zaslužila i mnogo više, saznajte u redovima koji slijede.


Otvoren digitalni multipleks "Cineplexx" - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » Bioskopski repertoari » Otvoren digitalni multipleks „Cineplexx“\nAh Neša 9. decembar 2011. Bioskopski repertoari 1 komentar\nPremijerom filma „Praktičan vodič kroz Beograd sa pevanjem i plakanjem“ 8. decembra otvoren je bioskop uz prisustvo filmske ekipe i zvanica.\nTokom otvaranja, do 11. decembra, „Cineplexx“ organizuje promotivnu akciju „2 za 1“ – za jednu kupljenu kartu druga se dobija besplatno. Otvaranje novog bioskopa u Beogradu pratiće mnogobrojni zabavni programi namenjeni porodicama, deci, mladima.\nBroj telefona za informacije i rezervacije je 2203 400. Cene ulaznica su od 200 (za osobe sa invaliditetom) do 500 dinara, direktni prenosi opera i baleta iz Baljšoj teatra i Metropoliten opere su 700 i 900 dinara.\nTokom vikenda na repertoaru će biti „Avanture Tintina: Tajna jednoroga 3D“, „Besmrtnici 3D“, Čudesno putovanje jedne kornjače 3D“, „Konan Varvarin 3D“, „Mačak u čizmama“, „Misija: Spasiti Božić 3D“, „Nova godina u Njujorku“, „Pank nije mrtav“, „Parada – digital cinema“, „Pina 3D“, „Praktičan vodič kroz Beograd sa pevanjem i plakanjem“ i „Sram“. (danubeogradu.rs)\nTagovibioskopski repertoari cineplexx film\nPrethodni Koncert Jovana Kolundžije\nSledeći Fudbal: Jelen Superliga, 15. kolo


ŠUMADIJA - Topola: Knjiga i film o Narodnoj biblioteci Srbije - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nTopola: Knjiga i film o Narodnoj biblioteci Srbije\nIstorijat Narodne biblioteke Srbije od njenog formiranja do bombardovanja 6. aprila 1941. godine biće predstavljen u Gradskoj biblioteci „Radoje Domanović” u Topoli kroz knjigu „Kuća nesagorivih reči” i dokumentarni film „Sećanja iz pepela”, koji je po njoj nastao.\nKnjiga „Kuća nesagorivih reči” istoričara Dejana Ristića, koncipirana je kroz četiri veće celine koje prate isto toliko osnovnih hronoloških perioda nastanka, rada i razvoja Narodne biblioteke Srbije.\nDokumentarni film „Sećanja iz pepelaˮ, nastao je iz rukopisa same knjige i predstavlja pokušaj da se javnosti predstave najznačajnija naučna saznanja o Narodnoj biblioteci Srbije, kao i neki od najdragocenijih segmenata kulturnog nasleđa koji svedoče o burnoj i dinamičnoj istoriji srpske nacionalne biblioteke.\nJedna od svakako najinteresantnijih činjenca koje knjiga i film obelodanjuju je datum i mesto nastanka nacionalne biblioteke. Dugo se, naime mislilo da je ona proistekla iz javne biblioteke čiji je osnivač 27. februara 1832. godine u Beogradu bio knjigovezac Gligorije Vozarović. Pažljivo prateći dokumenta autor je utvrdio da je nacionalna biblioteka osnovana 12. jula 1838. godine u Kragujevcu, spajanjem biblioteke u sastavu Ministarstva prosvete i knjižnog fonda ranije formiranog pri Tipografiji u Beogradu.\nU program koji će u četvrtak, 15. decembra, biti organizovan u Gradskoj biblioteci u Topoli pored autora knjige dr Dejana Ristića, učestvuju dr Tatjana Brzulović Stanisavljević, načelnica Sektora za nabavku i obradu bibliotečkog materijala Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“ u Beogradu i Dejan Đurić, profesor istorije iz Topole.


RUSKI GENERALI: SAD i NATO napadaju samo slabije, ako krenu na Rusiju počinje nuklearni rat\nRUSKI GENERALI: SAD i NATO napadaju samo slabije, ako krenu na Rusiju počinje nuklearni rat\n10 marta 2014\nPretnja načelnika američkog generalštaba Martina Dempsija da je Vašington spreman da i vojno reaguje ako eskalira konflikt na Krimu, u Moskvi nije uzbudila rusko vojno rukovodstvo.\nRuski generali kažu da Amerika i NATO mogu da bombarduju slabije od sebe, ali Rusiju ne smeju napasti, jer bi to bio početak atomskog rata. Zbog toga Dempsijevu izjavu da je poslao jasan signal rukovodstvu Ukrajine i NATO da će SAD, ako treba, i vojno reagovati, u Rusiji doživljavaju kao propagandni rat.\nU Rusiji se sa mnogo više pažnje prate izjave onih političara i politikologa koji predlažu da u korist trajnog mira Ukrajina odustane od ambicija da postane članica NATO. Bivši američki državni sekretar Henri Kisindžer predložio je rukovodstvu u Kijevu da se ugleda na Finsku, koja je postala članica EU, ali nije ušla u NATO, i tako ne iritira severnog suseda koji ne želi da mu Alijansa dođe na južne granice. Još 2007. Kisindžer je bio protiv ulaska Ukrajine u NATO, jer bi to moglo da dovede do krize u odnosima Rusije i SAD.\nI dok iz Kijeva stižu kombinovano pretnje i predlozi rukovodstvu Krima, predsednik Vrhovnog sovjeta tog poluostrva Vladimir Konstantinov kaže da su sadašnje ukrajinske vlasti nelegitimne i sa Kijevom će pregovarati tek kad se izabere na poštenim izborima novo rukovodstvo.\nVlasti u Kijevu iznose različite podatke o broju ruskih vojnika na Krimu. Pre nekoliko dana je šef ukrajinskih graničara izjavio da je na poluostrvu oko trideset hiljada ruskih vojnika. Sada u Kijevu kažu da Rusi imaju na Krimu 18.000 vojnika, od čega je 6.000 specijalaca, iako po međudržavnom dogovoru imaju pravo na 12.500 vojnika i starešina.\nMinistar odbrane rusije Sergej Šojgu kategorički ponavlja da na Krimu nema više ruskih vojnika nego što dozvoljava dogovor Moskve i Kijeva o Crnomorskoj floti u Sevastopolju.


Avio karte Beograd Katanija\nAvionske karte Beograd - Katanija\nKako da rezervišem avio karte Beograd Katanija?\nVaše putovanje u Kataniju započnite rezervacijom avio karte Beograd Katanija. Rezervišite besplatno željeni let u samo nekoliko jednostavnih koraka:\nImage by flsoprani from Pixabay\nKako da napravim online rezervaciju avio karte Beograd Katanija ?\nKada se odlučite i odredite datume Vašeg putovanja, na našem sajtu u bilo kom trenutku možete napraviti besplatnu rezervaciju Vaše avio karte Beograd Katanija.\nNakon klika na pretragu, naš sistem će Vam ponuditi sve najbolje opcije za Vaš let Beograd Katanija, prema unesenim parametrima.\nUkoliko niste u mogućnosti ili jednostavno ne želite da napravite sami online rezervaciju Vaše avio karte Beograd Katanija, budite slobodni da nas kontaktirate putem telefona.\nMožete nas kontaktirati na brojeve telefona +381 (0)21 424 334 ili na +381 (0)69 42 43 424 (viber i whats`app), i mi ćemo umesto Vas, takođe potpuno besplatno, uraditi rezervaciju za Vaš let Beograd Katanija.\nPored rezervacije leta, slobodno nas možete pozvati i za druga pitanja u vezi vaše kupljene avio karte Beograd Katanija kao i drugih detalja i informacija koje su Vam potrebne.\nKako da znam da je moja rezervacija avio karte Beograd Katanija potvrđena?\nNeposredeno nakon što obeležite i popunite sva tražena polja sa * i završite Vašu rezervaciju dobićete sistemsku potvrdu i šifru ( kombinacija brojeva i slova ) da je uspešno urađena rezervacija avio karte Beograd Katanija.\nKoliko traje rezervacija avio karte Beograd Katanija?\nRezervacija avio karte Beograd Katanija u najvećem broju slučajeva traje do kraja istog dana, kad ste izvršili rezervaciju.\nKoji je krajnji rok za uplatu avio karte Beograd Katanija?\nUkoliko ste pronašli kartu po nižoj promotivnoj ceni, na našem portalu, savetujemo da uplatu izvršite odmah nakon rezervacije avio karte Beograd Katanija i tako osigurate karte po nižim cenama.\nKako mogu platiti avio karte za let Beograd Katanija?\nZa plaćanje Vaše avio karte za let Beograd Katanija možete izabrati jednu od sledećih mogućnosti:\nUkoliko ste pokušali i ne možete da pronađete cene letova koje bi Vam odgovarale, velika je verovatnoća da su povoljni letovi Beograd Katanija već rasprodati, jer su kao takvi, ograničeni brojem mesta.\nImage by Sonja CZESCHKA from Pixabay\nDa li mogu da menjam moju avio kartu Beograd Katanija?\nDa li mogu da otkažem kupljenu avio kartu za let Beograd Katanija?\nAgencija će poslati zahtev za refundaciju uplaćenog iznosa, ali se ista ostvaruje samo pod uslovima i pravilima avio kompanije koja obavlja let Beograd Katanija.\nDa li mi je potrebno putno osiguranje za let Beograd Katanija?\nPredlažemo da uplatite putno zdravstveno osiguranje za svako putovanje van zemlje. Nakon što ste obezbedili avio karte za let Beograd Katanija, nudimo Vam mogućnost da pribavite putno osiguranje naše osiguravajuće kuće ‘’Sava osiguranje’’.\nŠta je sve uračunato u cenu avio karte Beograd Katanija?\nCenu koju ste dobili nakon pretrage avio karte Beograd Katanija uvek uključuje sve aerodromske takse i ručni prtljag do 8 kg koji nosite u kabinu aviona.\nUz određenu doplatu, koju određuje isključivo avio kompanija, imate opciju da doplatite (ukoliko Vam je to potrebno) i dodatni prtljag. Cena i težina predatog prtljaga uvek zavisi od avio kompanije koja obavlja let Beograd Katanija.\nCena avio karte Beograd Katanija\nCena avio karte Beograd Katanija koju je sistem prikazao nakon što ste popunili sve parametre i kliknuli na pretragu, je trenutna i promenljiva, i zavisi od mnogo faktora a najčešće je to datum putovanja i period kupovine avio karte za Katanija.\nKoja je cena avio karte za direktan let Beograd Katanija\nU ovom momentu ne postoji direktan let Beograd Katanija.\nKoja je cena avio karte za let sa jednim presedanjem Beograd Katanija\nTrenutno nema letova Beograd Katanija sa jednim presedanjem.\nKoja je cena avio karte za let sa više presedanja Beograd Katanija\nTrenutno nema letova Beograd Katanija sa dva pesedanja.\nKoji su aerodromi za let Beograd – Katanija?\nDolazni aerodrom: Fontanarossa – CTA, Katanija, Italija.\nBeograd Katanija letovi – informacije\nKoje avio kompanije obavljaju let Beograd Katanija ?\nTrenutno ne postoji direktan let Beograd Katanija.\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Beograd Katanija sa jednim presedanjem\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Beograd Katanija sa dva presedanja\nKoliko traje direktan let Beograd Katanija?\nKoliko traje let Beograd Katanija sa jednim presedanjem?\nKoliko traje let Beograd Katanija sa dva presedanja?\nSadrzaj: avio karte Beograd - Katanija\nKoji su aerodromi za let Beograd - Katanija?\nBeograd Katanija letovi - informacije\nPromocija Avio karte Beograd Katanija\nNapomena: Dole prikazane avio kompanije imaju trenutno aktuelne ponude najjeftinijih avio karata na relaciji Avio karte Beograd Katanija. Obratite pažnju prilikom ptregade na period prodaje kao i period putovanja za koji su navedene ponude aktuelne. Broj mesta po promotivnim cenama je ograničen. Želimo vam uspešnu pretragu.\nMagazin - Katanija (CTA)\nAvio kompaije - Katanija (CTA)


16.08.2019 u 12:27\nBanane napada opasna bolest\nGljivično oboljenje koje napada banane sorte „kavendiš” pojavilo se u Latinskoj Americi prvi put prošle nedelje, javlja Bi-Bi-Si. Radi se o vrsti gljivica „fusarijum” koji uzrokuje takozvanu panamsku bolest na plantažama banana, a registrovana je u Kolumbiji. Iako ta gljivična bolest nije štetna za ljude, stručnjaci smatraju da može ozbiljno da ugrozi zalihe banana te sorte. Naime, na svetu postoji više od 1000 sorti banana koje se isporučuju u različitim bojama, oblicima i veličinama, a nešto manje od polovine globalne proizvodnje temelji se na ovoj sorti. „Kavendiš” banane pogodnije su za transport od drugih vrsta, a daju i izrazito visoke prinose po hektaru. Soj gljivica koji napada ove vrstu, nazvan „Tropikal rejs 4” (TR4), može da zarazi i druge vrste\n29.10.2018 u 12:29\nTrka za kupcima krenula od cene banana\nPosle nekoliko godina, koliko kilogram banana na našem tržištu ne može da se kupi ispod jednog evra, prvi hard-diskont je dolaskom u Srbiju oborio cenu ovog voća za polovinu. Na ovom primeru jasno je kako će „Lidl” u budućnosti diktirati pravila igre na tržištu. Iako se već čuju zamerke kako je reč samo o akciji, pa čak i dampinškoj ceni, nemački trgovac od prvog dana počeo da „tera” konkurenciju da popunjava police proizvodima na sniženju. I to istim onim koje ovaj trgovac nudi na akcijama. Kupci su primetili da ono što je u „Lidlu” redovna cena, kod ostalih velikih trgovaca je cena na akciji. Kada je reč o bananama, već godinama cena kutije od 19 kilograma na kvantaškoj pijaci može da se kupi od 1.800 do 2.200 dinara, koliko su koštale početkom godine kada su bile nestašice. U


Tramp predao kancelarki "fakturu" od 300 miljardi dolara za NATO, Merkelova ignoriše | WebTribune\nHome IZBOR Tramp predao kancelarki “fakturu” od 300 miljardi dolara za NATO, Merkelova ignoriše\nAmerički predsednik Donald Tramp dao je nemačkoj kancelarki Angeli Merkel, prilikom nedavnog susreta, “fakturu”, koji su pripremili njegovi pomoćnici, a koji su procenili da Nemačka duguje NATO 300 milijardi dolara, ali je Merkelova ignorisala ovo kao provokaciju.\n“Koncept stavljanja takvih zahteva je da se zastraši druga strana, međutim kancelarka je smireno prihvatila i neće odgovarati na takve provokacije”, rekao je nemački ministar, a prenosi britanski Sandej tajms.\nIndipendent je naveo da je u fakturi navedeno totalno zaduženje Nemačke prema tom vojnom savezu.\nZemlje NATO su 2014. godine pristale da troše 2 posto BDP na odbranu, a list podseća da je Tramp kazao svojim pomoćnicima da izračunaju koliko je Nemačka trošila u poslednjih 12 godina, još u periodu kada je Merkelov prethodnik bio na vlasti.\nU Beloj kući su demantovali te navode i istakli da je priča “lažna”.


Ako požure, državljani Crne Gore i posle referenduma će moći na jednostavan način da dobiju državljanstvo Srbije. A kada se dve države i formalno raziđu, sva je prilika da će procedura biti komplikovanija jer će Crnogorci u Srbiji zvanično dobiti status stranaca.\nCrnogorski građani pre nego što se donesu novi propisi, državljanstvo Srbije i dalje mogu da dobiju u roku od mesec dana do tri meseca, kako kažu u pojedinim beogradskim SUP-ovima.\nPo sadašnjem zakonu, jedina dva uslova da državljanin Crne Gore zatraži srpsko državljanstvo jeste da je punoletan i da ima prebivalište na teritoriji Srbije. Zahtev za državljanstvo predajete u matičnom SUP-u. Dokumenta potrebna za zahtev su: lična karta (iz Srbije), uverenje o prebivalištu, izvod iz matične knjige rođenih i uverenje o sadašnjem državljanstvu ne stariji od šest meseci. Na licu mesta treba da potpišete i izjavu da Srbiju smatrate svojom državom.\nU MUP-u Srbije kažu da se poslednjih 20 dana nije značajno povećao broj zahteva za državljanstvo Srbije i da na šalterima u SUP-ovima ne vlada gužva veća od neuobičajene. Ali, podaci govore da je taj broj ipak veći - 2005. u državljanstvo Srbije primljeno je oko 2.000 građana Crne Gore, a u samo prva tri meseca ove godine čak 1.300.\nDržavljani Crne Gore posle odvajanja u Srbiji će možda imati status stranaca, što znači da će za državljanstvo Srbije morati da traže po proceduri određenoj za strance, a to podrazumeva tri godine neprekidnog prebivališta na teritoriji Srbije, otpust iz svog dotadašnjeg državljanstva, kao i izjavu da se odriče svog dotadašnjeg državljanstva.