Čavara: Traže se rješenja za Vladu FBiH, glomazna ministarstva treba "usitniti"\nČavara: Traže se rješenja za Vladu FBiH, glomazna ministarstva treba “usitniti”\n"Stav HDZ-a BiH je da preglomazna ministarstva, kojima je teško upravljati, treba podijeliti u više ministarstava, a da neustavna ministarstva treba ukinuti. Riječ je o ministarstvima obrazovanja i nauke, te kulture i sporta", precizirao je Čavara\nPredsjednik Federacije BiH /FBiH/ Marinko Čavara izjavio je da su u toku razgovori HDZ-a i SDA o formiranju vlasti u FBiH.\nČavara je objasnio da se razgovara o rekonstrukciji federalnih ministarstava, te o izmjenama Izbornog zakona BiH, uz ocjenu da je neophodno Vladu što više približiti aktuelnom vremenu i evropskim integracijama.\n“Stav HDZ-a BiH je da preglomazna ministarstva, kojima je teško upravljati, treba podijeliti u više ministarstava, a da neustavna ministarstva treba ukinuti. Riječ je o ministarstvima obrazovanja i nauke, te kulture i sporta”, precizirao je Čavara za “Dnevni avaz”.\nOn smatra da je potrebno prilagoditi jedno ministarstvo koje će se baviti pitanjima mladih, te da je neophodno posebno ministarstvo koje bi se bavilo evropskim i drugim integracijama u kojima će FBiH učestvovati kao dio BiH.\nČavara, koji je visoki funkcioner HDZ-a BiH, napomenuo je da su razgovori u početnoj fazi, ali da će se u narednom periodu intenzivirati da bi se našlo rješenje za promjenu Izbornog zakona i imenovanje nove rekonstruisane Vlade Federacije.


Kina: Drugim državama biće omogućen pristup uzorcima Meseca\nTanjug 18. decembra 2020. 09:04\nPEKING – Kineska nacionalna svemirska agencija (CNSA) saopštila je da će drugim državama omogućiti pristup uzorcima Meseca koje je prikupila kineska sonda.\nIz CNSA je saopšteno da će saradnja biti zasnovana na principima pravičnosti i zajedničke koristi, a da su prikupljeni „uzorci sa Meseca blago čovečanstva“.\nNakon što se kineska sonda vratila u četvrtak rano ujutro na planetu Zemlju donevši prve uzorke sa Meseca za Kinu, a najnovije u svetu u poslednjih više od 40 godina, mnoge strane svemirske agencije uputile su Kini čestitke i izrazile želju za zajedničkim istraživanjem, rekao je portparol CNSA Cju Hungljang (Xu Hongliang).\nPrema njegovim rečima, agencije u Kini će izdati smernice o načinu na koji će se uzorci proučavati i deliti.\nCNSA je potpisala više od 140 sporazuma o saradnji sa više od 40 zemalja i učestvuje u 18 međunarodnih organizacija, navodi Čajna dejli.\nZamenik direktora CNSA Vu Jenhua (Wu Yanhua) je međutim rekao da je Kina spremna na „prijateljsku i iskrenu saradnju sa SAD“, ali da su SAD od 2011. godine zabranile Američkoj svemirskoj agenciji NASA i drugim agencijama saradnju sa kineskim organizacijama.\n„Da li će doći do saradnje zavisi od politike američke vlade“, istakao je on.\nVu je rekao da će se uzorci meseca koristiti na tri načina, a to su istraživanje, muzejske izložbe i deliće se sa međunarodnim kolegama ili poklanjati šefovima država, međutim istraživanje će biti primarni i najvažniji način upotrebe.\nKineska svemirska sonda sletela je u četvrtak rano ujutro na područje kineskog autonomnog regiona Unutrašnja Mongolija u 01.59 po pekinškom vremenu, a misija Čange-5 (Ćang’e-5) proglašena je uspešnom, a time je Kina postala treća država koja je prikupila uzorke sa Meseca nakon SAD i Sovjetskog Saveza.


Pred drugi, odlučujući krug predsjedničkih izbora u Francuskoj koji će se održati u nedelju, kao nikada ranije, u evropskim institucijama su svjesni da izbori u jednoj od država-osnivača EU mogu odlučiti i sudbnu cijele Unije. Zato su već nakon prvog kruga izbora jasno se opređelili: Brisel je uz Emanuela Makrona za kojeg se vjeruje da će dati novi podsticaj evropskoj ideji, a protiv nacionalističke politike i jasnog antievropskog stava Marie Le Pen.\nMakron predstavlja evropske vrijednosti, poručili su iz Brisela već nakon prvog kruga predsjedničkih izbora, jasno se opredeljujući I odustajući od dosadašnje prakse da unutrašnje-političke stvari država članica ostaju unutar nacionalnih granica. Ovaj put je drugačije: u išcekivanju teških i neizvjesnih pregovora o Bregzitu, pod udarma polpulista i evroskeptika unutar i van evropskih granica, Briselu nikako ne treba na čelu Francuske osoba koja obećava ukidanje evra, izlazak iz Unije i protjerivanje imigranata. Sa druge strane je kandidat jasnog evropskog opredeljenja, jačanja evropskih veza i otvaranja Francuske.\n"Sinoć je izbor bio između: odbrane svega onoga što Evropa predstavlja i druge opcije koja bi željela da uništi Evropu, tako da je izbor bio jednostavan. Zato je i predsjednik Junker smatrao da bi bilo dobro da čestita kandidatu koji brani proevropsku opciju. Kada je riječ o izbornoj kampanji za drugi krug izbora, očekujemo da će biti široka javna rasprava o Evropi i svim pitanjima s tim u vezi", rekao je portparol Evropske komisije Margaritis Šinas.\nS pravom ovde sada očekuju da će sve progresivne snage u Francuskoj na drugom krugu predsjedničkih izbora stati iza kandidata koji donosi svjež zrak- traži da se konačno uredi evro zona i uspostavi evropski ministar finansija te da se provede demokratska rasprava o budućnosti evropskog projekta. Utisak je da nakon prvog kruga francuskih izbora ne žele baš svi Evropljani vraćanje sata unazad- većina ih iskazuje povjerenje i hrabrost da neizbježnu globalizaciju okrenu u svoju korist.\nSam predsjednik Evropske komisije Žan Klod Junker je, u svome stilu, povezao odlazak Velike Britanije i važnost kakvu ima izborna završnica u Francuskoj.\n"Ne mogu da se odlučim da li da govorim engleski ili francuski. Ipak, odlučio sam se za francuski jer engleski polako ali sigurno gubi na važnosti u Evropi, a Francuzi će da imaju u nedelju izbore, a ja želim da razumiju šta govorim o Evropi i nacijama."\nI govorio je, obraćajući se, prije svega Francuzima, Junker o prednostima evropskog projekta, evra koji je od globalnih kriza spasio evropske nacije, o zajedničkim projektima ekonomskog rasta, bezbjednosti i odbrane, uloge kakvu Unija ima i može imati u svijetu koji se mijenja, kao i o tome da evropsku ideju treba nadograđivati, a nikako razgrađivati. U skladu sa obećanjem da se Brisel neće direktno uključiti u kampanju drugog kruga francuskih izbora, indirektno, ali vrlo jasno je poručeno: Francuska se nalazi pred istorijskim izborom: ili će se odlučiti za pogled unazad I podržati politiku straha i mržnje, ili će Francuzi napraviti stvarni korak naprijed.


Dva izuzetka: Vidovićeva istakla da nije sklopljen nijedan reprogram duga bez obezbjeđenja | BL Portal\nDva izuzetka: Vidovićeva istakla da nije sklopljen nijedan reprogram duga bez obezbjeđenja\n6. Oktobra 2020. 12:40\nTokom skupštinske rasprave o Godišnjem revizorskom izvještaju Glavne službe za reviziju javnog sektora Republike Srpske za 2020. godinu, Vidovićeva je rekla da bi zaista bilo nelogično da se, na primjer, državna bolnica stavlja pod hipoteku.\nPotpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Željka Stojičić rekla je da je revizija dala mišljenje sa rezervom na finansijske izvještaje i pozitivno mišljenje na reviziju usklađenosti aktivnosti finansijskih transakcija na Konsolidovani godišnji finansijski izvještaj za korisnike budžeta Republike Srpske za 2019. godinu.\nStojčićeva je rekla da je revizija dala preporuku na finansijske izvještaje i dvije preporuke sa usklađenosti poslovanja.\nOna je pohvalila transparentnost rada Glavne službe za reviziju javnog sektora Republike Srpske, uz mogućnost da javnost sagleda sve finansijske izvještaje detaljno.\nPoslanik PDP-a Jelena Trivić tvrdi da je stanje na eskrou računu Republike Srpske “statistička greška” u odnosu na 2008. godinu, kada je Republika Srpska na tom računu imala, kako je navela, milijardu i 600 miliona KM.\nTags: dug, reprogam, Zora Vidović\nKorona stvara sve veću brigu: U BiH preminulo čak 15 osoba, dok je 261 novozaražena\n“Za dobrobit zajednice”: Vlado Đajić se odrekao poslaničkog dodatka u korist djece rođene 4. oktobra


Admir Katica: Svi mi pored zakonske imamo i moralnu i ljudsku obavezu da spriječimo sva protupravna ponašanja na štetu djece | MUP\nAdmir Katica: Svi mi pored zakonske imamo i moralnu i ljudsku obavezu da spriječimo sva protupravna ponašanja na štetu djece\nU zgradi Kantona Sarajevo danas je potpisan Anex Protokola o saradnji i postupanju u slučajevima protupravnog ponašanja na štetu djece u Kantonu Sarajevo.\nAnex je potpisao i Admir Katica, ministar unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo.\n- Zabrinjavajući je podatak Kantonalnog centra za socijalni rad da je u 2018. godini na ulicama, raskrsnicama i centru Sarajeva evidentirano 118 djece koja obavljaju rad na ulici od prosjačenja do sakupljanja sekundarnih sirovina i pranja vjetrobranskih stakala na automobilima. Osim što je BiH ratifikovala Konvenciju o pravima djeteta te druge međunarodne dokumente te pored toga što imamo zakonsku, svi mi imamo i moralnu i ljudsku obavezu da spriječimo sva protupravna ponašanja na štetu djece i osiguramo im fizičku, psihološku, zdravstvenu i socijalnu zaštitu i olakšamo njihovo integriranje u društvo. U BiH najčešći oblik prikrivene eksploatacija djece jeste prosjačenje koje ima sve elemente trgovine ljudima u svrhu pribavljanja materijalne koristi i to pitanje treba tretirati s posebnom pažnjom, kazao je ministar unutrašnjih poslova KS.\nPrema riječima ministra, djeca koja prose izložena su organizovanim i neorganizovanim oblicima kriminalnog djelovanja i neophodno je konstantno raditi na prevenciji i podizanju svijesti o važnosti zaštite djece.\n- Prosjačenje je unosan biznis, a žrtve su uglavnom djeca. Trgovina ljudima se sprečava tako što se istovremeno moraju planirati i provoditi mjere na prevenciji, zaštiti žrtava i krivičnom gonjenju trgovaca. Prevencija podrazumijeva i poduzimanje različitih aktivnosti na podizanju svijesti opšte javnosti o prisustvu ovog fenomena, njegovom prepoznavanju i mehanizmima suzbijanja te podizanju nivoa svijesti i kapaciteta stručne javnosti da odgovarajuće reaguje na trgovinu ljudima, naglasio je Katica.\nPotpisnici današnjeg Protokola saglasni su da pružaju pomoć svim potencijalnim žrtvama, kao i da razmjenjuju informacije koje su neophodne da bi im se pružila najbolja zaštita.\n- Svi mi dužni smo surađivati i poduzimati sve aktivnosti u skladu s našim nadležnostima da sklonimo djecu s ulica i vratimo ih u učionice i sistem socijalne i zdravstvene zaštite, rekao je na kraju Katica.


VEOMA VAŽAN SASTANAK VUČIĆA I FALKONIJA! Jasno vam je koja je bila tema – ERVROPSKE ROMSKE NOVINE – ERVROPAKO ROMANO LIL – EUROPEAN ROMA NEWSPAPERS\nAmbasador Francuske Žan-Luj Falkoni danas je s predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem razgovarao o francuskoj inicijativi za reformisanje procesa pristupanja EU rekavši da je cilj tog “sveobuhvatnog predloga” predsednika Emanuela Makrona da “dovede EU u stanje da dobro funkcioniše uz više zemalja članica”. Falkoni je rekao da je pozicija Francuske jasna – cilj pristupnog procesa je punopravno članstvo za kandidate koji sprovedu sve neophodne reforme, saopšteno je iz kabineta predsednika Srbije.\nFalkoni je istakao da, kada je reč o Srbiji, bez obzira na eventualnu izmenu metodologije, mora biti uzet u obzir dosadašnji napredak na evropskom putu. Takođe je naglasio da francuski predlog mora da sačeka novu Evropsku komisiju, jer, da bi zaživeo, neophodno je da bude usaglašen sa zemljama članicama Unije i evropskim institucijama.\nOn je rekao da su “za Srbiju od izuzetne važnosti dobri odnosi sa Francuskom, s obzirom na njen ugled i uticaj u svetu i ;izrazio zahvalnost predsedniku Makronu za gostoprimstvo prilikom prošlonedeljne posete Parizu, kao i na mogućnosti da nastave razgovor o jačanju političkog dijaloga i ekonomske saradnje, vođen tokom zvanične posete predsednika Francuske Srbiji u julu ove godine”. Osim o budućnosti politike proširenja EU nakon predstavljanja francuskog predloga za izmenu metodologije pristupnog procesa, Vučić i Falkoni su razgovarali i o bilateralnim odnosima, dodaje se u saopštenju.


Milena Radenković – Za uspeh je neophodan kontinuiran i veliki rad | Pressing\nNaslovna Diploma za opštinu\tMilena Radenković – Za uspeh je neophodan kontinuiran i veliki rad\nMilena Radenković (28) student je četvrte godine doktorskih akademskih studija na Prirodno-matematičkom fakultetu u Nišu, na departmanu za Biologiju i ekologiju. Kao jedan od najboljih studenata sa prosečnom ocenom 9.63, Milena se može pohvaliti velikim brojem stipendija.\nNe plaši se novih izazova, a od ove godine zaposlena je na Medicinskom fakultetu kao istraživač-pripravnik na projektu Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, pod nazivom ”Virtuelni koštano-zglobni sistem čoveka i njegova primena u pretkliničkoj i kliničkoj praksi”.\nOva ambiciozna i perspektivna devojka slobodno vreme provodi u druženju sa dragim ljudima, vožnji bicikla i čitanju ruskih klasika.\nPorazgovarali smo s Milenom kako bismo saznali kakvi su njeni utisci i iskustva vezana za studiranje, ali i o svakodnevnim poslovima na zanimljivom radnom mestu kakvo je njeno.\nBiologija, kao nauka o životu, je moja ljubav od malih nogu. Oduvek me je interesovalo koji procesi leže u osnovi svega onoga što primećujemo oko nas i onoga što se dešava u nama. Biologija pruža te odgovore počevši od nivoa molekula i ćelija pa do svih složenijih sistema.\nKoliko truda si uložila da bi postigla, a potom i održala, prosek na studijama?\nUlagala sam svakodnevni trud u vidu redovnog učenja i obavljanja svih studentskih obaveza.\nSmatram da je za uspeh u bilo kojoj profesiji neophodan kontinuiran i veliki rad. To svakako za sobom povlači manje slobodnog vremena za društveni život, hobije i slično. Ali takav način života ne doživljavam kao odricanje od bilo čega, jer je rad na postizanju uspeha zapravo rad na sebi. Imam sreću da radim ono što volim pri čemu učim od izuzetnih stručnjaka i to me svakog dana pokreće i motiviše.\nMislim da nije, ukoliko se na vreme napravi lepa organizacija i postave prioriteti. Mada, moram priznati, da se tome još uvek i ja učim.\nRazličiti nivoi studija nose sa sobom i različite izazove, a samim tim se menja i metodologija učenja. Na nižim nivoima studija se kao cilj postavlja ovladavanje teorijom i osnovama praktičnog rada, dok se već na master, a posebno na doktorskim studijama, akcenat baca na osamostaljivanje u naučnoistraživačkom procesu. Kakav god bio izazov, smatram da je neophodno da se najpre razume ono o čemu se uči, da se usvoje osnovni principi i napravi dobar ”kostur znanja”, a da se detalji nadograđuju što opširnijim čitanjem i ponavljanjem.\nMožeš li nam reći nešto više o projektu na kome radiš, kakva su ti iskustva?\nAngažovanjem na projektu, najpre kao stipendista, a potom i kao istraživač-pripravnik, dobila sam priliku da se utisnem u svet nauke, ovladam metodologijom, ali i etikom naučno-istraživačkog rada. To iskustvo je više nego pozitivno jer učim od divnih ljudi i velikih stručnjaka u oblasti regeneracije kostnog tkiva, koji me svakodnevno nesebično usmeravaju u mom naučnom razvoju, na čemu sam im bezgranično zahvalna.\nKoji su tvoj planovi za budućnost?\nU bliskoj budućnosti bih volela da doktoriram u okviru projekta gde sprovodim preliminarna istraživanja o regeneraciji kostnog tkiva potpomognutoj biomaterijalima i ćelijama. Svoju karijeru želim da gradim u Srbiji. Naravno, potreba svakog naučnika jeste da prati najnovija dostignuća u oblasti kojom se bavi, zbog čega je neophodna međunarodna saradnja i odlazak na usavršavanja, kako u zemlji tako i u inostranstvu. Međutim, Srbija ima izvanredan stručni kadar, profesore od kojih mogu puno da naučim i koji su spremni na saradnju pa smatram da je ljudski resurs ono čime je naša zemlja najbogatija po pitanju nauke.\nŠta bi poručila drugim studentima i budućim brucošima koji žele da budu uspešni i ostvareni?\nBudućim brucošima preporučujem da upišu ono što vole, a ne ono što u trenutku deluje profitabilno i zbog toga privlačno. Ako neko radi ono što voli, rad ne pada teško i uspeh sam dođe. A svim studentima bih preporučila da, pored formalnog, neguju i neformalno obrazovanje. Angažovanjem u organizacijama i laboratorijama pri fakultetu se mogu, pored proširivanja akademskog znanja, usvojiti i veštine komunikacije, timskog rada i ostvariti kontakti koji mogu biti od koristi po završetku studija.\nMilena Radenković – Za uspeh je neophodan kontinuiran i veliki rad was last modified: December 6th, 2018 by floooxy\nSara Božić – Ključ uspeha je u dobroj organizaciji i planiranju\nPressing Magazin (21)


Pogledajte naoružanje koje je SIPA pronašla u Tešnju (Video)\nJozićeva je na konferenciji za novinare u Istočnom Sarajevu navela da su ručni raketni bacači i barutna punjenja za projektile iranskog porijekla (Nader), a projektili za bestrzajni top švedskog porijekla (Carl Gustav).\nOna je naglasila da je, prema raspoloživim obavještajnim podacima, oružje, koje je pronađeno u akciji kodnog naziva “Tešanj”, na pomenuti lokalitet planski i organizovano skriveno 2002. godine, po naređenju osoba koje su obavljale određene funkcije u okviru lokalne vlasti.\nRiječ je o oružju koje je sakriveno i nakon rata nije predato u akciji prikupljanja municije i naoružanja “Žetva” koju su provodile međunarodne snage u BiH.\nPrema njenim riječima, osobe koje su predmet interesovanja u akciji “Tešanj” dovode se i u vezu sa paralelnom akcijom SIPA-e koja se odnosi na ratne zločine.\nJozićeva je podsjetila da je akcija počela 8. jula i da još traje, te da su jučer na mjestu događaja zbog bezbjednosti uništena tri raketna ručna bacača.\nOna je dodala da SIPA raspolaže operativnim saznanjima koja ukazuju da je veća količina pješadijskog naoružanja, prikljupljena na više punktova u Zeničko-dobojskom kantonu, ilegalno prebačena na Kosovo.\nJozićeva je rekla da SIPA, po naredbi Suda i Tužilaštva BiH, nastavlja aktivnosti u predmetu “Tešanj”, s ciljem otkrivanja odgovornih za skrivanje naoružanja i dokumentovanja ovih nezakonitih radnji.


Vreme 1050 - Tema "Vremena" – pad Mladjana Dinkica: Leteci portfelj i danajski poklon\nTema "Vremena" – pad Mlađana Dinkića >\nDinkić podseća premijera da je nakon potpisivanja Memoranduma, Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja pripremilo Nacrt predugovora o realizaciji investicionog projekta Gorenja u Zaječaru kao i Predlog zaključka sa obrazloženjem i da je 19. januara 2011. godine, po uobičajenoj proceduri, uputilo materijal resornim ministarstvima i organima kako bi dali svoje mišljenje. Nabraja zatim da je Republički sekretarijat za zakonodavstvo 24. januara 2011. dostavio mišljenje bez primedaba; Ministarstvo finansija 25. januara 2011. godine dostavilo mišljenje bez primedaba; Ministarstvo za infrastrukturu 24. januara 2011. godine dostavilo mišljenje bez primedaba; Ministarstvo životne sredine i prostornog planiranja 25. januara 2011. godine dostavilo mišljenje bez primedaba; Republičko javno pravobranilaštvo 25. januara 2011. godine dostavilo mišljenje bez primedaba...\nPosle nekoliko dana ćutanja Cvetković odgovara 10. februara: "Ne planiram da podnesem ostavku... Ko se na ovom teškom putu umorio, ili se plaši da će građani da vide da nije postigao rezultate u svom resoru, može slobodno da ide iz vlade..."\nNa pitanje novinara "Politike" koji pojedinci van vlade donose odluke umesto Cvetkovića, sagovornici G17 plus čija se imena ne pominju kažu da nije u pitanju samo Tadić, već da je pravo pitanje koji centri unutar DS-a diriguju premijeru i vladi šta da se radi. Tvrde da neke odluke ne mogu da se donesu bez naloga tih ljudi koji nemaju ni javnu ni političku odgovornost. Ne kažu na koga su mislili, ali odbacuju spekulacije da su mislili na predsednikovog šefa kabineta Miodraga Rakića...\nO rekonstrukciji, toj vladinoj večitoj temi, pričalo se i na početku 2009, samo je na tadašnju najavu premijera Cvetkovića da će biti ocenjivan rad svakog ministra, usledila, na primer, izjava iz G17 plus da je predsednik te partije već izribao svoje ministre, a i socijalisti su pozitivno ocenili svoje. To je, inače, govorilo o tome da ministri ne odgovaraju premijeru nego šefu svoje partije...\nČVRSTI KOALICIONI PARTNERI: B. Tadić i I. Dačić\nZanimljivo je da Dinkić ničim izazvan u svojoj veoma nijansiranoj izjavi pominje – da se ne plaši: prihvata odluku, ali stoji iza svake reči koju je izgovorio, žao mu je ako se predsedniku Tadiću ne sviđa istina, a istina je da stanje u državi nije dobro, da imamo ozbiljnih problema u društvu i da je Srbiji potreban preokret – da se nije plašio ni Amerikanaca ni Rusa, pa se ne plaši, bogami, ni Borisa Tadića, a kamoli Mirka Cvetkovića...\nPRERAČUNAVANJE: Možda je stav DS-a prema Dinkiću određivala ona, za naš mentalitet karakteristična, ljutita ucena bez kalkulacije (koja privatno glasi "ma ko ga j...", a u zapisniku "baš je preterao"). Možda je bilo i nekog vaganja o tome da li je bolje pustiti Dinkića da sakuplja birače praveći novu partiju Ujedinjeni regioni Srbije državnim novcem, ili da sakuplja birače kritikujući vladu u kojoj ima ministre, što se on sada sprema da radi.\nDO SKORA NA ZAJEDNIČKOJ STAZI: M. Dinkić i M. Cvetković\nDinkić zasad izgleda usamljeno, ali zar se ne kaže da u politici nikada ne treba reći nikada, a kaže se i da izgovoreno nikada zapravo nikada ne znači nikada. U sadašnjoj vladajućoj koaliciji socijalisti imaju koalicioni sporazum samo s demokratama, a sa G17 plus su se gledali kroz durbine, ako i kada su podržavali prvu Koštuničinu vladu. Dinkić prvo najavljuje da će se posvetiti razvijanju Ujedinjenih regiona Srbije i postizanju dvocifrenog izbornog rezultata, u utorak obaveštava premijera da će od sada obavljati posao šefa poslaničke grupe G17 plus u Skupštini Srbije. Ne treba izgubiti iz vida ni, kako neki kažu makijavelističku činjenicu, da je Dinkić najduže od svih trenutnih aktera na sceni uspevao da ostane na vlasti: guverner Narodne banke Jugoslavije, odnosno Narodne banke Srbije, 2000–2003 u vreme Đinđićeve i Živkovićeve vlade; ministar finansija u prvoj vladi Vojislava Koštunice; ministar ekonomije i regionalnog razvoja u drugoj Koštuničinoj vladi; ministar ekonomije i regionalnog razvoja u vladi Mirka Cvetkovića...\nTako će to, verovatno, ići sve dok neko ko se pita ne izgovori onu rečenicu koja prethodi devojačkom grehu: "Što će biti jesenas, neka bude večeras..."\nVreme na licu mesta >\nProslava Dana državnosti u Orašcu >\nIz ličnog ugla – Pred popis 2011 >\nMedalje za hrabrost >


Pola boce vina dnevno za zdravlje - Klix.ba\nPola boce vina dnevno za zdravlje\n19.5.2010. u 16:00\nLjudi koji dnevno popiju pola boce vina zdraviji su od onih koji ne konzumiraju alkohol, rezultat je nove studije provedene u Francuskoj.\nNaučnici su otkrili da ljudi koji dnevno popiju tri čaše vina bolje obavljaju svoje poslove, uživaju viši socijalni status i manje su izloženi svakodnevnom stresu.\nMedicinski tim državne bolnice u Parizu proveo je studiju na skoro 150.000 osoba i došao do zaključka da su ljudi koji umjereno konzumiraju alkohol zdraviji od onih koji to nikad nisu praktikovali.\nSudionici studije su bili podijeljeni u pet grupa - osobe koje ne piju alkohol, one koji dnevno popiju po jednu čašu, ljude koji dnevno piju između jedne i tri čaše dnevno, osobe koje popiju više od tri čaše u toku dana, te ljude koji su prestali konzumirati alkohol.\nAnaliza je pokazala da oni koji dnevno popiju između jedne i tri čaše alkohola imaju manju vjerovatnoću da obole od kardiovaskularnih bolesti, te da manje bivaju izloženi stresu i depresiji. Istraživanje je pokazalo i to da ta kategorija ljudi nema problema sa tjelesnom težinom.\nMeđutim, konzumiranje veće količine alkohola ne nudi zdravstveno poboljšanje, a može imati i kontraefekat. Naučnici upozoravaju da konzumiranje veće količine alkohola može uzrokovati visok krvni pritisak, moždani udar, rak i oštećenja na srcu.\nPostporođajna depresija pogađa i muškarce\n19.05.2010. u 10:49


Pompeo pohvalio ambasadu SAD-a u Beogradu - Atlantski Savet Srbije\nDržavni sekretar SAD-a Majkl Pompeo je pohvalio američku ambasadu u Srbiji na svom Tviter nalogu zbog uspešno izvedenog povratka četvorogodišnjeg dečaka Vuka iz Srbije njegovoj majci koja živi u Sjedinjenim Americkim Drzavama, u Majamiju.\nKako je objasnio Entoni Godfri, ambasador SAD-a u Beogradu na svom Tviter nalogu, sve je počelo kada je pre izvesnog vremena poslala ovog mališana u Srbiju da provede izvesno vreme uz dedu i babu.\nProblemi su počeli kada su zbog pandemije virusa kovid-19 obustavljeni svi avio-letovi iz Srbije za Ameriku.Tada je postalo neizvesno kako će se dečak vratiti za Ameriku.\nNa sreću, ambasada SAD-a u Beogradu i Stejt Department su tada organizovali let jednog “Erbasa A-330-200” u vlasništvu “Er Srbije” iz Beograda do Los Andjelesa. Tim letom je 64 Amerikanaca odletelo iz Beograda do Amerike.\nMedjutim, tada se ispostavilo da je broj američkih državljana koji su hteli da se vrate iz Srbije za Ameriku znatno veći, pa se ukazala potreba da se organizuje još jedan let za SAD.\nTo je i učinjeno, s tim što su u organizaciji drugog leta američkoj ambasadi u Beogradu pomogli Vlada Srbije kao i njeno Ministarstvo spoljnih poslova i “Er Srbija”, a let je svojim potpisom odobrio predsednik Srbije Aleksandar Vucic.\nDrugi let je realizovan 8.aprila, a na njega se ukrcalo 178 putnika.\nVuku je društvo pravio marinac Armije SAD-a Endru Lanon koji se takodje vraćao kući pošto mu se završila smena u američkoj ambasadi u Beogradu.\nPrevious NATO demantovao ruske lažne vesti\nNext Dr Dragan Marković, osnivač i član upravnog odbora Atlantskog Saveta, umro od koronavirusa


Nikad nije bilo planirano da platforma ide u skupštinu - Politika - KOSOVAHABER\nNikad nije bilo planirano da platforma ide u skupštinu\nPonedeljak 24 Decembar 2012 22:05\nPredsednik Vlade Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da nikada nije bilo ni planirano da se srpska platforma za rešavanje kosovskog problema u celini nađe pred parlamentom, već da poslanici, kao što će to biti i učinjeno, treba da se izjašnjavaju o "polaznim principima" platforme.\n"Jedan deo su osnovni polazni principi za koje se smatralo da treba da ih usvoji parlament i oni su razrada onoga o čemu smo govorili: da ne želimo da priznamo nezavisnost Kosova, da nas interesuje status Srba u jednom takvom prelaznom periodu i privremenom aranžmanu kada je nerešen status Kosova i da to mora da bude povezano sa procesom evrointegracija", izjavio je Dačić novinarima.\nPolazni principi će, kako je najavio, u formi rezolucije i deklaracije biti pretočeni u dokument koji će se naći pred parlamentom, a drugi deo platforme čine konkretni predlozi za rešenje problema i oni neće ići pred skupštinu, jer to treba da bude učinjeno na kraju pregovaračkog prcesa.\nDačić je, prilikom posete bazi Protivterorističke jedinice MUP-a Srbije, dodao da još nije dogovoreno kada će se pomenuti dokument o Kosovu naći pred Skupštinom Srbije.\n"Kada sam rekao da platforma nije sveto pismo, nisam mislio da se nje ne treba pridržavati, nego da ovo što je zapisano u platformi nije do kraja definisano, i kao što znate, bilo je promena verzije teksta i u poslednjih nekoliko dana", rekao je Dačić.\nDeo o prekidu tehničkog dijaloga sa Prištinom je, prema njegovim rečima, preformulisan jer nije bio realan i u interesu države, budući da su ti pregovori jedini koji se u ovom trenutku vode.\n"U takvoj situaciji sada treba ići na stvaranje jedinstva, političke stabilnosti i što šireg konsenzusa, iako sam svestan da je konsenzus u pravom smislu reči, gde su svi za, vrlo teško ostvariti u Srbiji po bilo kojoj temi, pa i po temi Kosova", rekao je Dačić. /kim/


Sedam komisija na terenu\nNa današnjem zasedanju Gradskog veća saopštio je da je na proceni štete od poplave od jutros terenski angažovano sedam profesionalnih komisija Gradske uprave. Zajedno sa članovima Saveta mesnih zajednica obilaziće domaćinstva na ugroženom području. Stalnim prisustvom na terenu potvrđuje se da Loznica nije zaboravila ugrožene sugrađane ali bez pomoći Vlade Srbije i šire društvene zajednice teško je i približno umanjiti probleme. Jutros je stigla pomoć Grada Beograda od dva miliona dinara, a prethodno i od Kladionica ''Mocart'' u iznosu od 25 hiljada dinara. Očekuje se da će do 24. decembra početi raspodela nafte za mesne zajednice koje su bile zaplovljene velikim talasom Drine.\nO novom budžetu\nČlanovi Gradskog veća Loznice danas su razmatrali predlog odluke o budžetu grada za narednu godinu. Ocenjeno je, da je dosadašnje opredeljenje na ravnoteži prihoda i rashoda doprinelo stabilnoj raspodeli sredstava svim korisnicima. I pored skromnih prihoda Loznica ima maksimalna ulaganja u investiranju i svrstava se u manju grupu gradova i opština koji nisu zaduženi. Finansijska disciplina odražava karakter lokalne vlasti koja, svake godine deo budžetskih sredstava suficitno prenosi u novu kalendarsku godinu. Krajem decembra o predlogu odluke o novom budžetu izjasniće se odbornici Gradske skupštine.\nStimulacije i podsticaji\nNova odluka o formiranju Fonda za podsticaj obrazovanja učenika i studenata grada Loznice sa odgovarajućim finsijskim i drugim vidovima pomoći, prema oceni Gradskog veća podstiče rad i razvoj najuspešnijih osnovaca, srednjoškolaca i studenata prvog, drugog i trećeg stepena univerzitetskog školovanja. Tako je proširena lepeza finansijske podrške grada za dalje nagrađivanje, usavršavanje i umetničko stvaralaštvo mladih Lozničana.\nUvažavajući ekonomska opredeljenja Vlade Srbije kada je reč o programima poslovanja javnih preduzeća i velike troškove na obezbeđivanju energenata na današnjem zasedanju Gradskog veća odobrena je korekcija cena lozničkoj ''Toplani'' za usluge koje pruža korisnicima stambenog i poslovnog prostora. Nova cena grejanja ovog distributera energije od 31. decembra biće uvećana za 20 odsto, i dalje će biti među najnižim u Srbiji.


21. maj 2012. godine Narodna poslanica i zamenica člana stalne delegacije Narodne skupštine u Parlamentarnoj skupštini SE Elvira Kovač sa predstavnicima Generalnog direktorata za ljudska prava i vladavinu prava SE\nPredstavnici delegacije Saveta Evrope predstavili su projekat „Unapređenje ljudskih prava i zaštite manjina u Jugoistočnoj Evropi“, koji Savet Evrope sprovodi sa Evropskom unijom. Projektom su obuhvaćene bivše jugoslovenske republike, bez Slovenije, ali uključujući Albaniju. Naglašeno je da se projekat nalazi u početnoj fazi u kojoj je potrebno identifikovati sve subjekte koji se bave pravima manjina na nacionalnom i regionalnom nivou. Članovi delegacije interesovali su se za načine ostvarivanja prava manjina u Republici Srbiji i o mogućnosti saradnje poslanika Narodne skupštine sa poslanicima u regionu.\nNarodna poslanica Elvira Kovač upoznala je goste sa izbornim procesom u Republici Srbiji, zastupljenosti manjina u Narodnoj skuštini, kao i sa aktivnostima Poslaničke grupe manjina u proteklom periodu. Tom prilikom, istakla je važnost usvajanja Zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina.\nDogovoreno je da u budućoj saradnji značajno mesto zauzmu pitanja predstavljanja manjina u nacionalnim parlamentima.\nU delegaciji Saveta Evrope bili su Markus Jeger, šef odseka Direktorata za ljudska prava i antidiskriminaciju, Dušica Puzić, koordinator projekta i Aleksandra Vujić, rukovodilac projekta za Srbiju.


U Rusiji uskoro počinje testiranje leka protiv korone - 21.11.2021, Sputnik Srbija\nU Rusiji uskoro počinje testiranje leka protiv korone\nPreparat za lečenje virusa korona sa monoklonalnim antitelima koji je napravio ruski Naučni centar „Gamaleja“ spreman je za kliničko testiranje, saopštio je... 21.11.2021, Sputnik Srbija\nOn je izrazio nadu da će lek u narednih tri do pet meseci biti registrovan. Kako je naveo, sve zavisi koliko brzo budu mogli da nađu dobrovoljce za ispitivanje.Pored toga, centar radi na novom leku protiv kovid 19 na bazi odabranih hemijskih jedinjenja. Prema rečima Logunova, ako uspešno prođe testiranja, može biti registrovan do kraja 2022. godine.\n20:37 21.11.2021 (Osveženo: 20:44 21.11.2021)\nPreparat za lečenje virusa korona sa monoklonalnim antitelima koji je napravio ruski Naučni centar „Gamaleja“ spreman je za kliničko testiranje, saopštio je zamenik direktora centra Denis Logunov.\n„Pokazali smo u eksperimentima na transgenim životinjama da lek pruža stoprocentnu zaštitu. Uskoro ćemo krenuti u klinička testiranja. Nadam se da ćemo u januaru dobiti odobrenje“, rekao je Logunov na sastanku sa predsednikom Rusije.\nOn je izrazio nadu da će lek u narednih tri do pet meseci biti registrovan. Kako je naveo, sve zavisi koliko brzo budu mogli da nađu dobrovoljce za ispitivanje.\nPored toga, centar radi na novom leku protiv kovid 19 na bazi odabranih hemijskih jedinjenja. Prema rečima Logunova, ako uspešno prođe testiranja, može biti registrovan do kraja 2022. godine.\n21 Novembar, 18:01


Generalna direktorica Direktorata za industrijski i regionalni razvoj\nObrazovanjeRadno iskustvoDodatno iskustvo\nmr Renata Milutinović je, na sjednici Vlade Crne Gore, 15. aprila 2021. godine, imenovana za vršiteljku dužnosti generalne direktorice Direktorata za industrijski i regionalni razvoj u Ministarstvu ekonomskog razvoja.\nNa Ekonomskom fakultetu u Podgorici diplomirala je u julu 2005. godine. Na istom fakultetu u okviru postdiplomskih studija “Menadžment biznisa” u junu 2007. godine odbranila je magistarsku tezu pod nazivom “Restrukturiranje preduzeća u posttranzicionom periodu”.\nSvoj radni angažman započela je u Ministarstvu ekonomije u januaru 2006. godine, kao pripravnik, nakon čega je obavljala poslove samostalnog savjetnika i načelnika Direkcije za industrijski razvoj. Tokom svog anganžmana u Ministarstvu ekonomije učestvovala je u izradi brojnih planova, programa, strategija i studija iz oblasti industrijskog i privrednog razvoja.\nOd jula 2018. godine šefica je Radne grupe za pripremu i vođenje pregovora o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji za oblast pravne tekovine Evropske unije koja se odnosi na pregovaračko poglavlje 6 – Privredno pravo.\nTokom dosadašnje karijere učestvovala je na više stručnih seminara, konferencija i studijskih putovanja na temu ekonomskog razvoja i ekonomske politike u SAD, Austriji, Njemačkoj, Italiji, Japanu i dr.\nRenata Milutinović je rođena 20. oktobra 1982. godine u Podgorici.


utorak, 19. maj 2020. 19:17h\nRešenja o utvrđivanju poreza na imovinu počela su od 18. maja elektronski da se dostavljaju korisnicima Portala eUprava.\nPoreska rešenja korisnici eUprave dobiće elektronski S.M.\nKancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu uspostavila je novu uslugu registrovanim korisnicima Portala eUprava – elektronsku dostavu (eDostava) rešenja o utvrđivanju poreza na imovinu u Jedinstveni elektronski sandučić na Portalu. Naime, korisnici Portala eUprava, u skladu sa Zakonom o elektronskoj upravi i Zakonom o poreskom postupku i poreskoj administraciji, počinju da dobijaju ova rešenja elektronskim putem, dok oni koji nisu korisnici nastavljaju da dobijaju rešenja u fizičkom obliku preko javnog poštanskog operatora.\nPrilikom pripreme rešenja za elektronsku dostavu Kancelarija za IT i eUpravu vrši elektronsko pečatiranje (elektronsko potpisivanje u svojstvu pravnog lica) ovih dokumenata, što predstavlja značajnu automatizaciju i optimizaciju rada javne uprave i po prvi put primenu elektronskog pečata (elektronskog potpisa pravnog lica) u javnoj upravi. Ovom uslugom se u potpunosti digitalizuje rad lokalnih poreskih administracija od elektronske prijave poreza na imovinu, elektronskog generisanja i dostavljanja rešenja o utvrđivanju poreza na imovinu, do mogućnosti elektronskog plaćanja poreza.\nelektronska dostava poreskih rešenja\nrešenja za porez\nrešenje za porez onlajn


CIEE Opisi pozicija - Work and Travel Group | Beograd, Novi Sad, Nis, Kragujevac\nCIEE - Poslovi\nU okviru programa postoje dve pozicije:\nACTIVITY SPECIALIST– osoba koja je specijalizovana za neku od aktivnosti u kampu i neko ko je direktno angažovan u radu sa decom, ko ih na dnevnom nivou podučava i prenosi na njih svoje znanje i veštine.\nCABIN COUNSELOR– osoba koja živi sa decom, organizuje njihove aktivnosti i vreme u kampu. Bilo da pomaže deci prilikom pisanja email-ova roditeljima, rešava nesuglasice, proverava da li su se dobro obukli ili namestili svoje spavaonice, Cabin Counselor predstavlja njihovog supervizora i osobu koja će biti izvor smernica tokom njihovog čitavog boravka u kampu.\nTokom programa Activity Specialist i Cabin Counselor se brinu o grupu dece koja su bribližno istih godina.\nAko izabereš Summer Camp program, tokom deset nedelja posvećuješ se zabavnom ali i napornom radu nastojeći da obezbediš deci zanimljivo i dragoceno iskustvo.\nKamp je tvoj novi dom gde obavljaš sve svoje aktivnosti. U toku nedelje planiran je jedan slobodan dan u okviru koga možeš da obiđeš lokalnu zajednicu u blizini kampa i odmoriš se od svakodnevnih aktivnosti.\nBoravak u većim prostorijama /spavaonicama ( kandidati nemaju sopstvenu sobu, već je dele sa drugim zaposlenima ili sa decom)\nOdgovornost za decu u okviru kampa\n6 radnih dana u nedelji -kandidati moraju da budu dostupni svih 24h tokom radnog dana\nSvaki dan u kampu je pomalo drugačiji, ali isto tako pun novih iskustava i izazova a izgleda otprilike ovako:


Državne olakšice za kupovinu eko-vozila od 2019?\nU Srbiji bi početkom naredne godine trebalo da se omogući povoljnija kupovina eko-vozila (električnih i hibrida), a država još traži način kako će to biti učinjeno.\nPo svemu sudeći, u prvom momentu biće to ukidanje poreza za pojedine kategorije kupaca.\n- Država za klasične subvencije trenutno nema novca, ali ima načina da se, na primer, omogućavanjem tasistima da kupe eko-vozila bez poreza, pospeši prodaja. Dodajte tome i bespltno parkiranje u gradovima kao i neke druge olakšice koje bez muke možemo da primenimo - kaže izvor Novosti iz jednog ministarstva u kome se pripremaju za Poglavlje 27, prenosi eKapija.\nU Srbiji je do sredine godine bilo registrovano 128 električnih i 208 hibridnih automobila.\nSubvencije na zapadu, inače, kreću se između 4.000 i 10.000 evra po vozilu.\nBrnabić: NBS donela odluku kojom olakšava rad privrede\nMihajlović: Srbija ima najbrže rastući protok saobraćaja, do kraja godine 53 miliona vozila\nBURNO NA BANKARSKOM TRŽIŠTU Prodaje i spajanja se nastavljaju, samo četiri najveće banke imaće više od 50 odsto tržišta\nKVADRAT OD 4.000 DO 10.000 EVRA Rusi masovno prodaju nekretnine u Crnoj Gori, a kupuju ih TURCI\nKako se stvari za sada odvijaju, ruske investitore u Crnoj Gori zamenili su - Turci. Naime, samo u budućem multi-apartmanskom trgovačkom kompleksu "Porto Budva" turski državljani kupili su, kako navodi direktorka prodaje kompanije "Alart centar" Ana Golubović deset luksuznih stanova od početka godine. Ona je potvrdila da je interesovanje turskih državljana veliko, te da svakodnevno imaju traže nekretnine.\nOTP banka kupuje Sosijete ženeral?\nNovi vlasnik Sosijete ženeral banke biće OTP banka, nezvanično saznaju "Novosti". Kako je potvrđeno iz više izvora, OTP, koji je pre godinu dana kupio Vojvođansku banku, već radi dubinsku analizu Sosijetea, takozvani dju dilidžens i sprema se za akviziciju. Ako se ostvari ovo pripajanje, OTP banka bi mogla da zauzme treće mesto po tržišnom učešću u Srbiji.\nMihajlović: Srbija nastavlja izgradnju Koridora 11 do Crne Gore, nemojte da sumnjate u našu spremnost\nSrbija će nastaviti izgradnju Koridora 11 do Požege i dalje, do Boljara, na čemu će ubuduće intenzivnije raditi zajedno sa Crnom Gorom, jer je infrastrukturno povezivanje siguran put za bolji život građana celog regiona, poručila je danas ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nCrnogorci oslobodili Kineze koji grade autoput Bar-Boljare plaćanja poreza\nKineska kompanija CRBC, koja gradi prioritetnu deonicu autoputa Bar-Boljare na najtežem njenom delu od Podgorice do Mateeva oslobođena je od akciza i PDV-a.\nMihajlović: Grdelica krajem aprila spremna sa saobraćaj\nVeć krajem aprila auto-put kroz Grdelicu biće spreman da se pusti u rad, najavila je ministarka Zorana Mihajlović. Ističe i da će 103 kilometra Koridora 11, između Obrenovca i Preljine, biti u funkciji pre leta.\nMIHAJLOVIĆ:Novi vlasnik ULOŽIĆE 30 miliona evra u Luku NOVI SAD\nPotpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i predstavnici kompanije DP vorld, koja je novi vlasnik Luke Novi Sad, razgovarali su danas o planovima za naredni period.\n"Još je rano govoriti o Putinovoj čestitkiZelenskom, kao i o mogućnosti njihove saradnje"


Завод за заштиту природе Србије - Predstavljena monografija o Predelu izuzetnih odlika „Vlasina“\nPredstavljena monografija o Predelu izuzetnih odlika „Vlasina“\nU jeku 30-tog „Vlasinskog leta“, 11. jula 2015. godine, predstavljena je knjiga „Predeo izuzetnih odlika Vlasina“ kao jedna od prvih aktivnosti u prostoru novog Informativnog centra za životnu sredinu na Vlasini, koji se nalazi u naselju Vlasina Rid (kod crkve). Promociju knjige organizovali su Opština Surdulica, upravljač zaštićenim područjem JP „Direkcija za izgradnju Surdulice“ i Zavod za zaštitu prirode Srbije.\nPromociju je otvorila predsednica opštine Surdulica Aleksandra Popović, ukazujući na značaj Predela izuzetnih odlika „Vlasina“ za dalji razvoj opštine. O značaju knjige koja sveobuhvatno predstavlja prirodne i kulturne vrednosti područja Vlasine, za realizaciju programa održivog upravljanja područjem govorila je Slađana Maksimović, direktorka Direkcije za izgradnju Surdulice.\nU ime Zavoda za zaštitu prirode Srbije, učesnike skupa je pozdravio mr Danko Jović, rukovodilac Radne jedinice Zavoda u Nišu, skrenuvši pažnju na faunističke vrednosti Vlasine koje su manje poznate široj javnosti. Šta sve čitalac mongorafije o Vlasini može saznati o vegetaciji i flori zaštićenog područja, govorila je botaničar Dragana Nedeljković, stručni saradnik Zavoda.\nUrednik monografije dr Srđan Belij predstavio je rad na izradi knjige tima od 19 stručnih saradnika Zavoda, ukazujući da jedinstvenost ovog izdanja čini pored sveobuhvatnog prikaza prirodnih i etno-kulturoloških vrednosti područja i predstavljen koncept zaštite i upravljanja Predelom izuzetnih odlika „Vlasina“. I ovom prilikom je istako da knjiga, iako na popularan način predstavlja područje, pored značaja koji ima da sadašnjim i budućim posetiocima Vlasine ukaže šta sve vredno mogu videti ovde, pruža i značajne informacije za planiranje daljeg razvoja infrasturkture kao što je izgradnja zelenog prstena oko jezera u skladu sa očuvanjem prirodnih vrednosti.\nO daljim mogućnostima saradnje na planu unapređenja zaštite i razvoja PIO „Vlasina,“ u okviru implementacije ratifikovanih međunarodnih konvencija kao što je Evropska konvencija o predelu, govorila je mr Biljana Jovanović Ilić iz Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine.\nUčesnici skupa, predstavnici opštinskih institucija iz sektora turizma, razvoja i zaštite životne sredine, medija, presednici vlasinskih mesnih zajednica, izrazili su zahvalnost za izdavanje publikacije o PIO „Vlasina“. Ovom prilikom, takođe su izrazili želju da se ostvarena saradnja u realizaciji monografije nastavi kroz dalji rad na istraživanju prirodnih vrednosti, razvojnim programima i obrazovanju zainteresovanih strana za održivi razvoj Vlasine.\nProgram promocije i diskusiju učesnika vodila je Nataša Panić, rukovodilac grupe za obrazovno-izdavačku deltanost Zavoda.\nMonografija o Vlasini, objavljena je u izdanju Direkcije za izgradnju Surdulice i Zavoda za zaštitu prirode Srbije i na oko 250 strana prikazuje osnovne vrednosti, geografski položaj, geomorfološke, geološke i hidrološke karakteristike, floru, vegetaciju, faunu, stanovništvo, kulturnu baštinu i tradiciju Vlasine, kao i koncept zaštite područja. Publikacija je bogato ilustrovana i pisana dvojezično, na srpskom i engleskom jeziku. Izdavanje knjige finansijski je pomoglo Ministrastvo poljoprivrede i zaštite životne sredine.\nZa učesnike skupa zaitereosvane, da ovom prilikom, vide deo prirodnih lepota prikazanih u monografiji, upravljač je organizivao vožnju katamaranom Vlasinskim jezerom.\nO osnovnim vrednostima PIO „Vlasina“ možete preuzeti tekst ovde.


i dalje mnogo pitanja bez odgovora\npetar latinovic\t 27.06.2019. 17:55h 18:07h\nNaime, ugljovodonici koji se koriste kao pogonsko gorivo za mlazne motore, pri sagorevanju oslobađaju veliku količinu energije koja obezbeđuje avionu da se kreće kroz vazduh. Međutim, kada se ugljenik i vodonik razdvoje, dolazi do njihovog sjedinjavanja sa kiseonikom, pa tako nastaju ugljen-dioksid i vodena para, koja se na hladnom okolnom vazduhu prvo kondenzuje, a zatim pretvara u sićušne ledene kristale koje vidimo kao trag aviona.\nNo, s obzirom na to da se avioni kreću na visinama od oko deset hiljada metara, ne postoji realna opasnost od te vrste zagađenja. Uprkos tome, oni koji veruju u tajne projekte hemijskog zaprašivanja u prvi plan ističu povećano prisustvo elemenata kao što su barijum, stroncijum i aluminijum, što nije naučno potvrđeno.\nKada je jednog popodneva klimatolog sa Kalifornijskog univerziteta, Stiven Dejvis, otišao u kupovinu dušeka, prodavac ga je upitao šta namerava da učini povodom trovanja naroda kemtrejlsima. Po povratku kući, naučnik je pretragom na internetu ustanovio da ne postoji nijedna ozbiljna studija koja se bavi ovom temom. Sa druge strane, internet je preplavljen tekstovima, pa čak i video materijalom koji navodno dokazuju postojanje takozvanih hemijskih tragova, što je podstaklo Dejvisa da, zajedno sa svojim kolegama, razreši ovu misteriju.\nPored pitanja koje mu je postavio prodavac dušeka, na istraživanje su ga podstakla i međunarodna ispitivanja javnog mnjenja koja su pokazala da čak 17 odsto ljudi veruje u neki oblik Velikog tajnog atmosferskog programa (eng. SLAP), čiji su sastavni deo i kemtrejls. Za svoju studiju, Dejvis i njegov tim angažovali su najveće svetske stručnjake koji se bave atmosferskim prilikama, kondenzacijskim tragovima i geohemijom. Naučnicima koji su bili deo ove studije predočen je niz podataka sakupljenih na internetu, a oni su dobili zadatak da ih ocene.\nVerovali ili ne, od 77 naučnika, koliko ih je učestvovalo u ovoj mini anketi, samo je jedan na pitanje odgovorio potvrdno. Takođe, važno je napomenuti da je anketa bila anonimna, pa učesnici svojim eventualnim potvrdnim odgovorom nisu rizikovali da ugroze svoj naučni kredibilitet ili naiđu na osudu naučne zajednice.\nAko avion prolećući ne ostavlja nikakav trag, ili se on brzo gubi, onda je vazduh na velikoj visini suv, pa to obično znači da će i vreme biti suvo. Sa druge strane, oni koji traju dovoljno dugo da se rasprše po čitavom nebu ukazuju na veliku vlažnost, što znači da nam se bliže kiša ili sneg. Ovakva vremenska prognoza, naravno, nije sasvim tačna, ali kada se dvoumimo da li da ponesemo kišobran ili ne – i te kako je korisna.\nPrema pisanju sajta Vokingtajms mejnstrim mediji izveštavaju o geoinženjeringu poslednjih nekoliko godina, ali više kao nužnom zlu koje dolazi.\nJuesej Tudej je prošle godine objavio tekst o geoinženjeringu, sugerišući da bi takvi programi doći u bliskoj budućnosti. Bvši vojni meteorolog objašnjava da je čudne rezultate na radaru koje su rezultat kemtrejlsa.\n"Onda vidite da se ovi pojasevi vrlo različitih oblaka pokrivaju region. To nije kiša, to nije sneg. Verovali ili ne vojni avion leti i baca male komadiće aluminijuma, ponekad je napravljene od plastike ili čak metalizirane komadiće papira. To se koristi za ometanje radara. Vojska to neće da potvrdi, ali sam već dugi niz godina bio u marincima i znam šta govorim, a sada ću vam reći, to je ono što jeste", kaže on.\nKurir.rs/Nauka kroz priče/Yournewswire/Foto: Youtube


London očekuje napredak u trgovinskim razgovorima do februara – ASinfo Portal\nLONDON – Velika Britanija se nada da će do februara osigurati značajan napredak u trgovinskim razgovorima sa EU nakon Bregzita i da će dobiti podršku unionista u Sjevernoj Irskoj koji se protive trenutnim dogovorima, rekla je britanski ministar spoljnih poslova Liz Tras.\nOna je izjavu dala tokom posjete Belfastu gdje je razgovarala sa političarima i poslovnim ljudima o njihovim zabrinutostima o restriktivnim mjerama nakon Bregzita, između tog regiona i ostatka Velike Britanije.\n“Želim da bude ostvaren značajan napredak do februara. To je veoma važno, ali je isto tako važno osigurati podršku svih zajednica u Sjevernoj Irskoj, uključujući unioniste“, naglasila je Liz Tras.\nOna kaže da u potpunosti razumije nezadovoljstvo koje ljudi osjećaju i potrebu za brzim napretkom, te ističe da je upravo to razlog intenzivnih pregovora sa EU.\nIrski ministar spoljnih poslova Sajmon Kovini rekao je da postoji ključni prostor između sadašnjice i kraja februara da se dođe do dogovora.\nVelika Britanija je 2020. godine izašla iz EU nakon čega su uvedene kontrole na određenu robu sa kopnenog dijela kraljevstva ka Sjevernoj Irskoj, koja kopnom graniči sa članicom evropskog bloka Republikom Irskom.\nKontrole su izazvale negodovanja te probritanski orijentisani unionisti iz Sjeverne Irske smatraju da ih Bregzit odvaja od ostatka Velike Britanije.\nDŽonson je jednostrano produžio grejs-period na određene provjere kako bi se smanjilo kašnjenje robe, što Brisel smatra kršenjem sporazuma o Bregzitu. Srna\nTagovi: bregzitvelika britanija


Informativni dan EUMETSAT-a\nU Sarajevu je 4. aprila 2013. godine održan „Informativni dan EUMETSAT-a“, čiji je domaćin bio Federalni hidrometeorološki zavod Federacije Bosne i Hercegovine.\nOvaj sastanak predstavlja nastavak sličnih, redovnih susreta nakon Budve, 2009. godine i Skoplja 2011. godine, koje je\norganizovao EUMETSAT, a koji reflektuju težnju ove međuvladine institucije da održava blisku interakciju sa korisnicima u zapadnom Balkanu, koji nisu niti članice niti pridružene članice ove organizacije.\nSastanku su prisustvovali Alain Ratier, Director General EUMETSAT, delegacija EUMETSAT-a, Dimitar Ivanov, Chief Regional Office Europe, WMO i predstavnici zemlaja\nkorisnica : BIH (oba entiteta), Makedonija, Albanija i Crna Gora.\nPredstavnici Zavoda za hidrometeorologiju i seizmologiju Crne Gore bili su Luka Mitrović, direktor, Sanja Pavićević, šef Grupe za satelitsku i radarsku meteorologiju i Angel Marčev, šef Grupe za numeričko modeliranje.\nEUMETSAT je Evropska organizacija za eksploataciju meteoroloških satelita, koja se sastoji od 31 članice i pridružene članice. Misija EUMETSAT-a je dostavljanje operativnih satelitskih podataka, produkata i usluga njegovim korisnicima, danonoćno, 365 dana u godini, decenijama. Postojeći sateliti daju svoj ogroman doprinos u različitim aplikacionim poljima u oblasti meteorologije,\nklime i životne sredine.\nDa bi se zadovoljile rastuće potrebe korisnika satelitski programi EUMETSAT-a se planiraju dugo unaprijed i zahtijevaju strateško investiranje u nove sisteme, svakih 10-15 godina. Članice ulažu značajne investicije u satelitski osmatrački sistem, ali i maksimalno koriste benefite ovih investiranja obezbjeđujući da i zemlje, koje nisu niti članice niti pridružene članice u određenom\nperiodu primaju sve neophodne informacije, koje im omogućavaju razvoj kapaciteta u smislu korišćenja satelitskih podataka i proizvoda.


Trilateralni sastanak tužitelja iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Srbije u Bijeljini\nUjedinjene nacije u BiH organiziraju u Bijeljini trilateralni radni sastanak tužitelja iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Srbije. Cilj ovog dvodnevnog sastanka je promoviranje regionalne saradnje u oblasti procesuiranja slučajeva ratnih zločina, saopćeno je iz Ureda rezidentnog koordinatora UN-a u BiH.\nBez regionalne saradnje nema pravednog i učinkovitog procesuiranja ratnih zločina. Samo efikasno i dosljedno procesuiranje svih ratnih zločina će ukazati na to da su krivci za nedjela počinjena u skoroj prošlosti pojedinici, a ne čitavi narodi, navodi se.\nOčekuje se da će Milorad Barašin, Mladen Bajić i Vladimir Vukčević razgovarati o postojećim preprekama za bolju saradnju, kao i o konkretnim koracima za unapređenje saradnje ovih zemalja o pitanju efektivnog i koordiniranog procesuiranja svih ratnih zločina, saopćeno je iz Ureda rezidentnog koordinatora UN-a u BiH.


Peca Brzaković Biografija – Poznati.info\nPredrag Peca Brzaković, fudbalski golman je rođen 27.09.1964 godine u Beogradu. U svojoj golmanskoj karijeri nastupao je za OFK Beograd,Vojvodinu,Čukarički,Anortozis sa Kipra. Nakon završetka svoje fudbalske karijere počeo je da brani u futsalu(malom fudbalu).Nastupao je za „KMF Municipium Casino Pljevlja“ sa kojim je 2006/2007 osvojio titulu šampiona Crne Gore. Za futsal reprezentaciju Srbije ima ukupno 3 nastupa. 2009. godine je počeo da se bavi trenerskim poslom i radi kao trener golmana za reprezentaciju Srbije i u futsal klubu „Ekonomac“ iz Kragujevca. Živi na Novom Beogradu.


Imajući u vidu da je ovo drugi po redu susret I MI Boke sa ovom grupom učesnika, posebna pažnja je posvećena osnaživanju OSI za potencijalno napuštanje institucionalnog smještaja i uključivanje u širu društvenu zajednicu. Predmet razgovora na prvom susretu bazirao se prvenstveno na informisanju o mogućnostima ostvarivanja prava iz oblasti socijalne zaštite, povodom čega se većina OSI izjasnila, da u saradnji sa socijalnim radnicima/ama u Ustanovi, uspjevaju ostvariti neko od ovih prava. Na ovoj Radionici, fokus rada je premješten na razmatranje pozadinskih situacija OSI van institucionalnog života, uključujući postojanje staratelja/ke i šireg porodičnog sistema podrške, riješenost stambenog pitanja, mogućnost zapošljavanja i sl. Kombinacija ovih povoljnih faktora bi doprinijela stvaranju uslova za ono što većina učesnika navodi kao „idealnu situaciju” - napuštanje boravka u Instituciji, samostalan život uz podršku i mnogo veći stepen inkluzije i socijalizacije. Učesnici su pokazali veliko interesovanje za razmatranje i diskutovanje o potencijalnim resursima podrške, na koje se mogu osloniti u trenutku izlaska iz Specijalne bolnice. Oni koji ne vide napuštanje Ustanove kao moguću soluciju, dali su sugestije za poboljšanje kvaliteta života u institucionalnom smještaja, kroz obogaćivanje rekreativnih materijala i aktivnosti, manja ograničenja kretanja i posjeta, kao i više sličnih radionica na kojima mogu da razgovaraju o svojim problemima i mogućnostima njihovog rješavanja. U okviru projekta su izrađeni lifleti koji su podijeljeni učesnicima Radionice, a na kojima se nalaze informacije o tome ko su sve OSI, kako mogu kontaktirati i koji vid podrške mogu dobiti od I MI Boke.\nI MI Boke je ovim putem uručila i donaciju JZU Specijalnoj bolnici za psihijatriju Kotor, koja se sastoji od seta društvenih igara, karata i pribora za slikanje (setovi tempera, četkica, blokova i hamer-papira), a namjera je da se na ovaj način OSI doprinese u upotpunjavanju njihovog slobodnog vremena. Donacija je proistekla kao preusmjeravanje viška sredstava iz budžeta projekta „EduAkcija za inkluzivnost Kotora”, koji je I MI Boke realizovala uz finansijsku podršku Opštine Kotor.\nOdržana Radionica je druga od četiri planirane radionice za institucionalizovane OSI, od kojih je prva organizovana u novembru 2021. godine s OSI smještenim u JU Dom starih „Grabovac” Risan. Radionice se sprovode u okviru projekta „EduAkcija za prava osoba s invaliditetom”, podržanog kroz projekat „Reforma nacionalnog sistema procjene invaliditeta“ koji finansira Evropska unija, a sprovodi UNDP, u saradnji sa organizacijama civilnog društva koje predstavljaju OSI, nadležnim ministarstvima i državnim institucijama.\nOni će se postići sprovođenjem sljedećih aktivnosti: obuka za članove/ice radnih grupa za reformu sistema procjene invaliditeta, radionice za OSI, pravno zastupanje, medijska i kampanja za podizanje svijesti.\nRezultati koji će se postići aktivnostima su: Osigurano zajedničko razumijevanje pristupa invaliditetu zasnovanom na ljudskim pravima od strane zainteresovanih strana uključenih u reformu sistema procjene invaliditeta; Podignut nivo informisanosti i podrške OSI i članova/ica njihovih porodica za ostvarivanje njihovih prava; Podignuta svijest javnosti o problemima sa kojima se OSI i njihove porodice suočavaju u svakodnevnom životu.\nCiljne grupe su: članovi/ice radnih grupa za reformu sistema procjene invaliditeta, OSI i njihove porodice, mediji i šira javnost.\nProjekat je započeo 20. septembra 2021. godine i trajaće do 20. maja 2022. godine, a njegov budžet je 12.000,00€. Projekat finansira Evropska Unija kroz projekat „Reforma sistema utvrđivanja invaliditeta u Crnoj Gori” Razvojnog programa Ujedinjenih nacija (UNDP) u Crnoj Gori.\nLetak - EduAkcija za prava OSI


U zatvorima BiH najviše je osuđenica zbog ubistava\nHome / Magazin / U zatvorima BiH najviše je osuđenica zbog ubistava\nU Odjeljenju za žene Kazneno-popravnog zavoda poluotvorenog tipa u Tuzli, jedinog ženskog zatvora na području Federacije BiH, trenutno se nalazi 46 osuđenica, a njih 16 izdržava kaznu zatvora zbog krivičnog djela ubistva.\nPrema informaciji Ministarstva pravde FBiH, najstarija osuđenica ima 62 godine, a osuđena je za ubistvo, dok najmlađa ima 20 godina, a u zatvoru je zbog krivičnog djela ubistvo u pokušaju. Najveći broj osuđenica je između 30-40 godina.\nKada je u pitanju obrazovni status, jedna osuđenica je bez osnovne škole, 16 s osnovnom školom, 30 sa srednjom stručnom spremom, a pet osuđenica ima visoku stručnu spremu.\n“Za osuđene žene aktivne su sekcije u koje su uključeni i spoljni saradnici i to su muzička sekcija, folklorna sekcija i radno okupaciona terapija. Radni angažman je omogućen u kuhinji, a na raspolaganju osuđenicama je i biblioteka”, ističu iz Federalnog ministarstva pravde.\nNavode da su četiri osuđene žene u ranijem periodu boravile s djecom u Zavodu, ali da trenutno nema osuđenica s djecom.\nKada je u pitanju sklapanje brakova osuđenica, u ovom ministarstvu kažu da je od 2000. godine bilo pet sklopljenih brakova, te da su dvije molbe za sklapanje braka u proceduri.\nU Republici Srpskoj, prema podacima Ministarstva pravde tog entiteta, najveći broj osuđenica izdržava kaznu zatvora zbog krivičnog djela ubistva. Slijede izdržavanje kazni zbog zloupotreba opojnih droga, krađa, prikrivanja, prevara, teških krađa te zloupotreba službenog položaja.\nDo 31. decembra prošle godine, kada je u pitanju obrazovni status, deset osuđenica ima srednju stručnu spremu, a tri osnovnu školu.


Pajtić: Trenutak je za zbijanje redova - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Pajtić: Trenutak je za zbijanje redova\nPajtić: Trenutak je za zbijanje redova\nL. Valtner17.09.2021. 15:24\nProfesor Univerziteta u Novom Sadu Bojan Pajtić, kaže da je u ovom trenutku najvažnije da se parcijalni stranački interesi ostave po strani.\nOn je komentarišući otvoreno pismo istraživača Instituta za fiziku Slobodana Prvanovića rekao da je poslednji trenutak za zbijanje redova.\n„S obzirom da se bliže beogradski izbori, a jedino na tim izborima (s obzirom na obrazovnu i socijalnu strukturu birača u glavnom gradu), ujedinjena opozicija ima šansu da pobedi vladajuću koaliciju, poslednji je trenutak za zbijanje redova. Ta pobeda bi bila zamajac za promene u čitavoj Srbiji u narednim godinama. U ovom trenutku najvažnije je da se parcijalni stranački interesi ostave po strani, jer u državi kojom vlada autokrata potpomognut mafijašima, nikakvog značaja nema koja opoziciona stranka je najmanje mala unutar opozicionog korpusa koji ne može da pobedi režim“, kaže Pajtić.\nKako dodaje, zato bi stavljanje ugledne i široko poznate ličnosti iz sveta nauke, kulture ili sporta na čelo prestoničke jedinstvene opozicione liste pokazalo nivo zrelosti opozicionih političara u ovako teškom vremenu.\nBojan PajtićOtvoreno pismoSlobodan PrvanovicBeograd


Ivanuša (SZO): Privremeni izveštaji pokazuju povećanu smrtnost koja nije povezana s kovidom - Glas Zaječara\nHome Društvo Ivanuša (SZO): Privremeni izveštaji pokazuju povećanu smrtnost koja nije povezana s kovidom\nDirektor kancelarije Svetske zdravstvene situacije (SZO) u Srbiji dr Marijan Ivanuša rekao je da je jako teško kontrolisati pandemiju korona virusa i naveo da brojke o trenutnoj epidemiološkoj situaciji pokazuju da se širom planete situacija kontinuirano pogoršava od decembra prošle godine kada se virus pojavio u Kini.\n„Poslednjih nedelja virus se širi sve brže i u Evropi i svetu“, rekao je Ivanuša gostujući u emisiji Pravi ugao na RTV.\nGovoreći o sumnjičavosti ljudi u tačnost statističkih podataka o koroni i o tome da mnoge zemlje najavljuju reviziju te statistike, Ivanuša je kazao da su podaci koje SZO dobija zvanični podaci država članica te organizacije.\n„Mene ne iznenadjuje da ima takvih problema u mnogim državama. Vrlo malo država ima dovoljne kapacitete da se testira i da se utvrdi da li je neko oboleo. Isto tako i registracija umrlih za vreme kovida svi sistemi su vrlo opterećeni“, rekao je Ivanuša.\nNaveo je da ne zna šta je razlog za različitu statistiku zvaničnih izvora Srbije i statistike do koje su došli mediji.\nIvanuša je rekao i da nema konkretan odgovor na pitanje da li je smrtnost od drugih bolesti pojačana u doba korone, ali je naveo da SZO ima privremene izveštaje koji pokazuju da se jeste pojačala smrtnost od kardiovaskulatnih bolesti iz više razloga: ljudi nisu uspeli da stignu na vreme kod lekara, nisu uspeli da na vreme dobiju pomoć lekara, bolnice i lekari su bili prezauzeti obolelima od kovida ili pacijenti uopšte nisu otišli kod lekara jer su se plašili da će se tamo zaraziti.\n„Verujem da ćemo za koju godinu imati povećanu smrtnost koja nije povezana sa kovidom“, kazao je.\nDodao je da probleme tokom pandemije imaju i oboleli od kancera kojima se, izmedju ostalih problema i da se kasno otkrije bolest što čini da ona napreduje.\nNa pitanje koliko je svet daleko od vakcine protiv virusa korona odgovorio je:\n„Jako smo blizu, ali još uvek smo jako daleko“.\nIzrazio je nadu da će bar neka od desetak vakcina koje su sada u fazi testiranja biti dostupna već krajem ove godine, a da bi veće količine mogle biti dostupne tek u prvoj polovini sledeće godine.\nPrethodni tekstFoto vest: Neobični gost na Popovoj plaži\nJoš jedan slučaj korona virusa u Negotinu\nKnjaževac i danas bez novoobolelih od korona virusa\nSportski dan u OŠ „Desanka Maksimović“ u Zaječaru 07/10/2020\nPromocija romana “Grad bola” autora Metija Kamberija u Radul begovom konaku 07/10/2020


Nova Varoš: Šanse za invalide i samozapošljavanje\ndanas.rs (R. Popović) 17. септембар 2014. године Друштво Коментари\nNacionalna služba za zapošljavanje raspisala je novi javni poziv za nezaposlene i poslodavce, sa ciljem da podrži otvaranje novih radnih mesta. U fokusu podsticajnih mera u 2014. biće invalidna lica, kao i samozapošljavanje.\nMeđu merama koje će doprineti da do zaposlenja lakše dođu osobe sa invaliditetom je stručna praksa, koja podrazumeva osposobljavanje osoba sa posebnim potrebama, sa ciljem da neke od poslova u perspektivi samostalno obavljaju. Zahvaljujući ovom programu, invalidna lica mogu da steknu i uslove za polaganje pripravničkog, odnos stručnog ispita, u skladu sa zakonom ili opštim aktom poslodavca bez zasnivanja radnog odnosa. Program traje od šest do 24 meseca, sa prosečnom nadoknadom angažovanim licima sa invaliditetom u iznosu od 12.000 do 20.000 dinara.\nZa ovu kategoriju nezaposlenih, država je pokrenula i projekat javnih radova za osobe sa invaliditetom. Javni radovi su jedna od mera aktivne politike zapošljavanja koja predviđa odobravanje sredstava za zapošljavanje nezaposlenih osoba sa invaliditetom sa evidencije NSZ i podrazumeva sprovođenje aktivnosti koje preduzima poslodavac - izvođač javnog rada, a koje imaju za cilj ostvarenje određenog društvenog interesa. Maksimalna dužina trajanja javnog rada je šest meseci. U zavisnosti od vrste i poslova koje obuhvata javni rad, mesečna zarada angažovanih lica sa invaliditetom iznosi od 23.000 do 26.000 dinara.\n- Subvencije za samozapošljavanje namenjene su licima koja se vode na evidenciji NSZ i imaju završenu obuku za započinjanje sopstvenog biznisa. One će se dodeljivati nezaposlenom u jednokratnom iznosu od 160.000 dinara odnosno 200.000 dinara za osobe sa invaliditetom. Javni poziv otvoren je do utroška raspoloživih sredstava izdvojenih za ove namene, ističu u prijepoljskoj Filijali Nacionalne službe za zapošljavanje.\nOpština Nova Varoš je, inače, među desetak najagilnijih kada su u pitanju izdvajanja sredstava iz lokalne kase za podršku mera zapošljavanja. Lane je za subvencije poslodavcima za novo radno mesto iz gradske kase izdvojeno oko 30 miliona dinara. U službi NSZ navode da je subvenciju od po 300.000 dinara po novom radniku prošle godine dobio ukupno 71 poslodavac, a da su zahvaljujući ovom programu posao dobila 173 lica. Ove mere podržane su od strane lokalne samouprave i u 2014. a konačan spisak poslodavaca koji su imali pravo na ovu vrstu subvencije, kako tvrde nadležni iz opštine, biće uskoro objavljen.


Švicarska: Od Nove godine legalno gajenje marihuane za vlastite potrebe – Informer\nNova godina u nekoliko švajcarskih kantona biće stvarno vesela – od 1. januara stupiće na snagu zakon, takozvani Latinski sporazum, o legalizaciji gajenja konoplje u domaćim uslovima.\nZakon dopušta da svaki stanovnik kantona Ženeva, Vo, Nevšatel i Friburg uzgaja po četiri žbuna konoplje za vlastite potrebe, što neće izazvati administrativnu i krivičnu odgovornost. Neće biti potrebe ni da se prijavljuje gajenje “trave”.\nSamo za više do četiri žbuna marihuane građanin će morati da dobije specijalnu četvorogodišnju dozvolu. Takav građanin, saopštava portal /Njuzru.com/ mora da se registruje kao preduzimač, da ne bude osuđivan, da posjeduje čistu kreditnu istoriju, da raspolaže specijalnom prostorijom i da zna da se stara o ovoj biljci.\nZanimljivo je da se ovako radikalna liberalizacija zakonodavstva desila u Švajcarskoj u vrijeme jačanja borbe protiv prometa narkotika u mnogim evropskim zemljama. U Holandiji su čak uveli ograničenje za rad čuvenih kafe – šopova i prodaju “trave” turistima.\nPrema mišljenju eksperta Instituta za međunarodnu ekonomiju i odnose RAN Igora Hohlova, u bogatoj alpskoj konfederaciji, zbog specifičnog demokratskog uređenja, jednostavno je pobijedio pokret koji se zalaže za legalizaciju marihuane.\nTaj pokret je bio sposoban čak da utiče na zakonodavnu politiku. Posljedice ovog “trijumfa demokratije” sasvim su predvidive.\nHohlov za “Glas Rusije” objašnjava da je riječ o narkoticima kanabioidne grupe, koji su mnogo manje opasni od narkotika opijumske grupe.\nIpak, u praksi se pokazuje da mnogi narkomani koji su počeli od marihuane, i osjetili hemijski osjećaj euforije – kada ništa ne treba da radiš da ti bude dobro – prelaze na teže narkotike.\nPretresi na više lokacija na području Hadžića u vezi Silosa


Kompanija "Mineko" u projektu efikasne eksploatacije rude\nPonedjeljak, 08 Maj 2017 07:32\nU rudnicima u vlasništvu kompanije "Mineko" iz Velike Britanije, među kojima je i Rudnik olova i cinka Sase, počet će projekat kojim će se vršiti eksploatacija rude na manjim nalazištima savremenim načinom kako bi se smanjili troškovi i postigla veća efikasnost.\nPrema riječima direktora "Mineko Ltd" Dominika Robertsa, nakon istraživanja ovaj metod bi trebao da se koristi u evropskim rudnicima, a u projekt "Ipakt" uključeno je deset organizacija iz Velike Britanije, Njemačke, Francuske, Finske koji imaju zajednički cilj, a to je da na inovativan način, uz niže troškove, vrše eksploataciju rude na manjim nalazištima i na taj način prate evropske standarde.\nOn kaže da ovoj kompaniji koja čini "Mineko grupu" zapravo čast da učestvuju u jednom ovakom velikom projektu, jer su se pokazali kao dominatna grupacija koja se bavi eksploatacijom rude u svijetu i da još, pored rudnika, investiraju u projekte obnovljive eneregije i izgradnju malih hidrocentrala.\n"Za organizovanje novih rudnika svjetske klase kompanije moraju da ulažu u velike infrastrukturne projekte i studije izvodljivosti da bi dokazale dugoročnu isplativost potencijalnih nalazišta", istakao je Roberts.\nPrvi rudnik gdje će se vršiti testiranje ovog načina vađenja rude biće Rudniku "Geomet" u Olovu odakle će se tehnologija dalje širiti na druge rudnike koji se nalaze u vlasništvu ove kompanije.\nU regionu ova kompanija zapošljavva više od 1.500 ljudi od čega samo u Srebrenici 530, ali i u Gornjem Milanovcu, Velikom Majdanu kod Ljubovije, Bosilegradu i Olovu do sada su investirali više od 40 milona eura.\nEvropska unija je iz Programa za istraživanje i inovacije "Horizont 2020" podržala ovaj projekat u iznosu od 7 miliona eura.\nViše iz kategorije: « Ускоро почиње манифестација "Дани Сребренице 2017" SO Srebrenica: Nova skupštinska većina, smjene i imenovanja »


Građani i kompanije u Srbiji donirali 34,5 miliona evra za opšte dobro u 2019. godini | Giving Balkans\nGrađani i kompanije u Srbiji donirali 34,5 miliona evra za opšte dobro u 2019. godini\nSrbija daruje - stanje dobročinstva u 2019. i tokom COVID-19 krize\nVideo of Srbija daruje - stanje dobročinstva u 2019. i tokom COVID-19 krize\nPrema podacima našeg godišnjeg istraživanja o stanju filantropije - Srbija daruje 2019, građani i kompanije u Srbiji donirali su 34,5 miliona evra za opšte dobro u 2019. godini, što pokazuje rast dobrotvornih davanja od 26,2 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nIstraživanje o filantropiji u Srbiji predstavili smo u četvrtak, 23. aprila, putem online događaja, u okviru koga smo sa sagovornicima iz USAID Srbija, Udruženja NURDOR i kompanije NORDEUS razgovarali o stanju filantropije u Srbiji, ali i o filantropskom odgovoru na COVID-19 krizu.\nPrema podacima našeg istraživanja, u Srbiji je od 16. marta do 16. aprila 2020. godine, donirano oko 9 miliona evra za borbu protiv posledica korona virusa.\n"Svi smo u ovome zajedno i samo zajedno možemo ovo da prevaziđemo" istakla je Jelena Avramović, specijalistkinja za upravljanje projektima, USAID Srbija.\nNathan Koeshall, direktor naše organizacije, istakao je jedan od pozitivnih trendova tokom COVID-19 krize porast online donacija, čak i kada su velike sume u pitanju, izrazivši nadu da će se taj trend nastaviti i nakon što trenutna kriza prođe.\nJedna od kompanija koje su se uključile i pružile podršku u ublažavanju posledica COVID-19 krize je i Nordeus, koji je obezbedio donaciju za Srbiju, ali je reagovao i na globalnom nivou, pokrenuvši kampanju za Svetsku zdravstvenu organizaciju.\n“Čuli smo da je bilo važno da se brzo reaguje, nakon čega smo kontaktirali UNICEF i Fond B92 da proverimo koje su ključne potrebe zdravstvenog sistema i kako mi na te potrebe možemo da odgovorimo i tako smo došli na ideju gde možemo da usmerimo naše davanje. Nakon toga smo napravili taj model kroz koji su i naši zaposleni mogli svojom donacijom da pomognu zajednici i doniraju koliko žele, a Nordeus kao kompanija svaku donaciju matchuje”, objasnio je Miloš Paunović, CSR menadžer u Nordeusu.\nGovoreći o inicijativi koju Nordeus sprovodi na globalnom nivou, Paunović je objasnio da su želeli da iskoriste prednost koju nudi Top Eleven Manager, platforma koja ima 200 miliona korisnika na globalnom nivou. Najpre su krenuli da komuniciraju poruke Svetske zdravstvene organizacije na društvenim mrežama, a potom su unutar igre kreirali poseban dres koji su igrači mogli da kupuju, a novac prikupljen na taj način preusmeren je ka Svetskoj zdravstvenoj organizaciji.\nGovoreći o planovima za budućnost i CSR strategiji u narednom periodu Paunović je istakao da veruje da ćemo u narednom periodu verovatno imati veliki broj strategija usmerenih ka rešavanju posledica trenutne situacije.\n"U narednom periodu, kroz Digitalnu Srbiju, trudićemo se da pomognemo i privredi i trudićemo se da, nakon krize pratimo potrebe koje će se javiti u društvu. Mislim i da će se CSR strategije menjati smeru rešavanja posledica ove situacije", objasnio je on.\nKada je u pitanju filantropija u Srbiji u 2019, zanimljiv je podatak da su neprofitne organizacije druga od strane građana najčešće podržavana grupa, koja je dobila 30,6% akcija podrške. Kada je reč o darovanoj sumi, neprofitne organizacije su na prvom mestu - za njih je donirano 54,3% od ukupnog iznosa.\nGovoreći o ovom trendu, Tamara Klarić, aktivistkinja udruženja NURDOR naglasila je značaj transparentnosti i poverenja. “Legitimitet, transparentnost i odgovornost su tri principa kojih treba da se pridržava civilni sektor i daje primer drugima. Toga se pridržava i NURDOR. Takođe, povratna informacija za donatora od strane i civilnog sektora sa druge strane je veoma važna”, objasnila je ona.\nJedan od trendova koji ne možemo sa preciznošću pratiti su davanja dijaspore. Prema podacima našeg izveštaja Srbija daruje 2019, davanja dijaspore su ostala na istom nivou kao prethodne godine, ali činjenica je da ove sume stalno fluktuiraju. Govoreći o boljem povezivanju sa dijasporom, Jelena Avramović iz USAID-a istakla je da je najvažnije da ljudi ostanu informisani i povezani.\n“Sa novom tehnologijom bi trebalo da bude bolja sutuacija za dijasporu kada su u pitanju donacije. Važno je i da se povežu organizacije u inostranstvu sa onim u Srbiji, kao i da se uključe međunarodni donatori”, objasnila je ona.\nSvi učesnici saglasili su se u zaključku da je ključ u partnerstvu između građana, kompanija i neprofitnog sektora, kao i da kultura davanja neće biti ugrožena trenutnom krizom, jer smo svi imali priliku da se uverimo u to koliko je podrška važna.\nIstraživanje je sproveo Catalyst Balkans u partnerstvu sa Trag fondacijom, ai uz dodatnu podršku Čarls Stjuart Mot fondacije, Fond braće Rokfeler i Balkanskog fonda za demokratiju. Detaljne nalaze istraživanja pogledajte u godišnjem izveštaju Srbija daruje 2019.


Češka fudbalska federacija saopštila je da želi da bude jedan od 13 domaćina koji će organizovati Evropsko prvenstvo 2020. godine.\nČeška bi za uspešnu kandidaturu trebalo da izgradi stadion kapaciteta od 30.000 sedišta.\nRepka je naglasio da će najverovatnije, stadion biti izgrađen u Pragu.\nPrvenstvo Evrope biće održano na 13 stadiona u 13 zemalja, a UEFA će izabrati gradove domaćine septembra 2014. godine.\nStadion praške Slavije koji je u petak bio mesto održavanja finala Superkupa između Bajerna i Čelsija, u kojem je slavio minhenski klub posle boljeg izvođenja jedanaesteraca, ima kapacitet od 21.000 mesta.


Televizija HBO poručila pretpriču serije Igra prestola! (VIDEO) - Film - Svet - Vesti - Svet Plus\n11:43 10. JUN 2018.\nU saopštenju HBO je naveo da će radnja ovoge pretpriče da se odigrava hiljadama godina pre događaja u serijalu "Igra prestola". Pisanje nove serije povereno je Georgu R.R. Martinu, autoru romana Igra Prestola i britanskoj scenaristkinji Jane Goldman.\nIpak ova pretpiča neće biti emitovana pre završetka osme i poslednje sezone serije koja se očekuje 2019. godine. Martin je upozorio da se glumci u sadašnjoj seriji neće pojaviti u novom projektu.\nIgra prestolaserijaHBOpretpricaTop vesti\nLjubavni horoskop za maj 2019. godine! Nekome se sprema nova ljubav! Pred nekima je lep mesec ispunjen događanjima i emocijama, ..


Udeo građevinarstva u BDP bar sedam odsto - Gradjevinarstvo.rs\nUdeo građevinarstva u BDP bar sedam odsto\n26.08.2016. | Beta\nU naredne četiri godine udeo građevinarstva u bruto domaćem proizvodu (BDP) Srbije, trebalo bi da bude najmanje sedam odsto, najavila je ministarka saobraćaja, gradjevinarstva i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović.\nOna je u interviju agenciji Beta kazala da je sada udeo građevinarstva u BDP-u oko 5,5 odsto, dok je pre dve godine bilo manje od četiri odsto.\n- Naredne četiri godine, udeo građevinarstva u BDP-u treba da bude najmanje sedam odsto. Ako sve bude išlo ovim tokom kao i u prethodne dve godine - da otvaramo nove projekte, završetak Koridora 11, modernizacija pruge Beograd-Budimpešta, rehabilitacija 1.100 kilometara puta, nastavak modernizacija Železnica Srbije, novi auto-put Niš-Merdare-Priština, a to su sve projekti gde treba da rade domaće kompanije, to će automatski povući razvoj ostalih sektora i razvoj grradjevinarstva - naglasila je Mihajlović.\nOna je dodala da se u prošle dve godine zakonskim okvirima uređen sistem funkcionisanja u građevinarstvu Srbije, pre svega u izdavanju elektronskih građevinskih dozvola, a i država je stala iza domaćih kompanija i one su dobijale poslove na svim tenderima, bilo da je u pitanju izgradnja mosta, neke deonice na Koridoru 10 ili rehabilitacija puteva.\n- Mi moramo da pomognemo domaćoj građevinskoj operativi i to je ono što nas očekuje - kazala je Zorana Mihajlović koja je i potpredsednica Vlade Srbije, dodavši da očekuje da će biti veće i plate u građevinarstvu koje su niže od proseka, a podsetila je da su u prošle dve godine porasle za dva odsto.\nMinistarka je navela da je vrednost građevinskih poslova u Srbiji u prvih šest meseci ove godine porasla za preko 50 odsto u odnosu na vrednost prethodnih nekoliko godina, što, kako je naglasila, pokazuje da se pokreću stvari, ali da to ipak ne znači da je stanje odlično i da ne treba dalje ništa raditi.\nZorana Mihajlović je naglasila da će prioritet Ministarstva saobraćaja, građevinarstva i infrastrukture Srbije biti završetak Koridora 10, spajanje Koridora 11 do Čačka, i proširenje razvoja vazdušnog saobraćaja, kao i rehabilitacija puteva i železničke infrastrukture i završetak procesa ozakonjenja i nastavak izdavanja elektronskih građevinskih doizvola.\n- Srbija sigurno, ako govorimo o četiri godine novog mandata, može da očekuje najmanje 500 kilometara pruga kojima ćemo se voziti ne samo novim vozovima, već i prosečnom brzinom izmedju 100 i 110 kilometara na sat - dodala je ona.


Brčko: Usljed poplava eksplodirala mina\nNaslovnica Posavina Brčko Brčko: Usljed poplava eksplodirala mina\nBrčko, Maglaj, Doboj – Centar za uklanjanje mina Bosne i Hercegovine (BHMAC) raspolaže informacijama da je na području distrikta Brčko voda pomakla minsko polje i da je došlo do eksplozije jedne mine, pri čemu niko nije povređen.\nNa više lokacija gde se voda povukla pronađene su bombe, granate i oružje, prenela je Fena.\nIz Centra apeluju na građane da, ukoliko uoče minsko eksplozivna sredstva, da ih obeleže improviziranim oznakama te da ih ne diraju i obaveste civilne zaštite, policiju, pripadnike oružanih snaga BiH ili timove BHMAC-a, saopšteno je iz Centra za uklanjanje mina u BiH.\nSvi operativni timovi Centra prisutni su na poplavljenim područjima gde se voda povukla, s ciljem prikupljanja informacija o promenama granica minski sumnjive površine koje su prouzrokovale vodene bujice i klizišta.\nCentar za uklanjanje mina BiH će uraditi procenu minski ugroženih područja zahvaćenih poplavama i procenu štete, a do kraja maja će biti izrađena lista minski najugroženijih lokacija i procena minske situacije na područjima pogođenim poplavama.\nCentru za uklanjanje mina BiH javljaju se organizacije za protivminsko delovanje koje nude pomoć u urgentnim situacijama i hitnim intervencijama deminiranja.\nU petak će biti održan regionalni sastanak za humanitarno deminiranje na kome će se osnovati regionalni stručni tim za delovanje u kriznim situacijama na području Srbije, Hrvatske i BiH, navodi Fena.\nNa zahtev BHMAC-a tokom noći stiže belgijska prva pomoć u Bosnu i Hercegovinu – operativni tim Belgijske vojne akademije, koji dolazi kao podrška belgijskom timu za spasavanje i timu BHMAC-a, koji će danas bespilotnom letelicom snimiti područje Maglaja i Doboja.\nCentar za uklanjanje mina u BiH upozorio je da su poplave pokrenule mine i odnele znakove kojima su bila obeležena opasna područja, pa se tako u Prijedoru posle povlačenja vode pojavio u dvorištu porodične kuće frižider pun bombi.\nNajugroženija područja od mina su, kako je upozoreno, Tuzlanski kanton, regije Doboja, Maglaja, Olova, Unsko sanskog-kantona i Bosanske Posavine koja su i najviše pogođena poplavama.\nŠtab civilne zaštite Tuzlanskog kantona uputio je apel svim građanima uključenim u mehaničko čišćenje plavnih i nanosa klizišta da posebnu pažnju obrate na eventualnu pojavu neeksplodiranih ubojnih sredstava.\nTo se posebno odnosi na područja u blizini nekadašnjih linija razgraničenja.\nTakođe, minska opasnost u velikoj meri je prisutna u slivovima reka Bosne, Spreče, Usore i Krivaje, upozorili su iz ovog štaba.\nNaime, kako je objašnjeno, usled poplava, vodene bujice i klizišta su pomerila pojedina minska polja i odnele znakove minske opasnosti.\nTako su, nakon povlačenja vode, na tri mesta na području Prijedora locirana minsko-eksplozivna sredstva.\nU dvorište jedne kuće voda je donela frižider u kojem je devet bombi, u mestu Sredicama kod Prijedora locirana je jedna minobacačka granata, a u Bišćanima, gde se voda još nije povukla, uočena je plastična kanta u kojoj ima bombi i municije.\nU dogovoru sa deminerima, sva locirana neeksplodirana ubojna sredstva biće uklonjena sutra u jutarnjim satima.


PANSION – Pansion Evi Ammouliani Halkidiki Grčka\nDobrodošli u PANSION EVI koji se nalazi u Amuljani na Halkidikiju, na jedinstvenom ostrvu koje je smešteno u zagrljaj poluostrva Sveta Gora (Athos) i Sitonije.\nNaš novosagradjeni pansion stavljen je u funkciju od juna 2010.g. i predstavlja idealan izbor za gosta koji traži apsolutan spoj luksuza i mira, u jednoj prijateljskoj i gostoprimnoj okolini. Nalazi se unutar naselja Amuljani, 20 metara od male luke sa prelepim pogledom na poluostrvo Sveta Gora i na ostrvca Drenia.\nSastoji se od 4 apartmana i 7 studia koji su u potpunosti opremljeni, moderno i luksuzno dekorisani, savremeni i organizovani unutar jedne idilične sredine, pružajući vam potpunu nezavisnost tokom celog vašeg boravka.\nOvo je idealno mesto na kom ćete napraviti spoj mira i zabave, luksuza i jednostavnosti, vaših porodičnih i romantičnih trenutaka.\nUSLUGE KOJE NUDI PANSION\nU jednom novosagradjenom, savremenom prostoru gde se i o najmanjoj sitnici vodi računa, sigurno će vas osvojiti spoj luksuza i jednostavnosti.\nRecepcija se nalazi u klimatizovanom prostoru, postoje knjige za male i velike, velika trpezarija u dvorištu sa prelepim biljkama, zajednički kameni roštilj i sala lounge.\nUdobnosti naše ponude dodatno doprinosi i postojanje centralnog lifta koji će vam predstavljati olakšicu. Takodje, obezbedjen je i besplatan parking na zajedničkom prostoru, usluge wi-fi interneta u svim sobama, fax i e-mail, prenos prtljaga od i do pansiona kao i medicinska pomoć u slučaju potrebe.\nZa nas prvenstvenu brigu predstavlja besprekorna higijena soba kao i zajedničkih prostorija.


Sara Reljić – Biografija 2019, Visina, Težina, Godište\nSara Reljić je poznata crnogorska pevačica, i superfinalistkinja treće sezone muzičkog takmičenja „Pinkove Zvezde“, nakon koga je snimila svoju debitantsku pesmu „Čak i“, te i učestvovala u baš popularnom reality programu „Zadruga“, a kako bi se što bolje afirmisala i još bolje i predstavila svojoj publici, i uvek je smatrala da se karijera ne mora „graditi“ na skandalima i aferama, već da su i lepo vaspitanje i kultura, mogući put uz neosporni talenat, na putu „ka zvezdanom vrhu“.\nOva mlada pevačica je obeležila svoje učešće u „Zadruzi“, vrlo smernim i kulturnim ponašanjem, te je proglašena za najlepšu učesnici, i osobu koja ima veoma lepe manire i ponašanje, za šta ona ponosno ističe da je zaslužna velika i strogoća, ali i istovremeno razumevanje i jaka podrška, a od njene majke Indire.\nSara Reljić – biografija\nPevačica Sara Reljić je rođena u Kotoru, u Crnoj Gori, 5. marta 1996. godine, gde je završila i osnovnu i srednju školu.\nSa svojom majkom Indirom, koju pominje kao svoj najveći oslonac i podršku, ima vrlo lep odnos dok joj je otac po profesiji moreplovac, tako da ga ne viđa toliko često, te za njega ona pak još od ranog detinjstva i nije bila posebno vezana (mada i danas kaže da ga redovno posećuje, i da baš sa njim ima sasvim korektan odnos, te da nisu ni u kakvoj vrsti sukoba, kako su pojedini tabloidi navodili).\nNakon „otcepljenja“ Srbije i Crne gore, Sara i njena majka Indira su se preselile u Beograd, dok je sarin otac ostao da živi u Kotoru, te se ponovo oženio i sa drugom suprugom dobio sina.\nSara je u Beogradu završila srednje muzičko obrazovanje, te je odlučila da se profesionalno i bavi pevanjem, i shvatila je da je to nešto što je sasvim ispunjava i donosi joj radost, a svakako joj kraj obrazovanja, nije manjkalo ni talenta, što je i pokazala učešćem u takmičenju „Pinkove Zvezde“.\nNakon završene srednje muzičke škole, Sara je na opšte iznenađenje mnogih koji je poznaju, pak odlučila da u Novom Sadu upiše Fakultet tehničkih nauka, te je ona za vreme učešća u muzičkom takmičenju, putovala iz Novog Sada u Beograd, što joj nikako nije predstavljalo problem.\nSara za sebe često kaže i da je kompozitor i pevačica, te da joj je to prioritet u karijeri, i da joj je muzičko obrazovanje koje je stekla, vrlo važno.\nU septembru 2017. godine, Sara Reljić se pridružila učesnicima prve sezone reality programa „Zadruga“, gde nije imala velikih „ispada“, a upamćena je kao vrlo smerna učesnica, koja je pak pre reality-ja ostvarila romansu sa reperom Vojketom, ali je i odolela čarima poznatog učesnika raznih reality programa, Filipa Đukića.\nMuzička karijera i dosadašnja profesionalna postignuća Sare Reljić\nKako je Sara Reljić po svojoj „vokaciji“ pevačica, njen singl „Čak i“, na YouTube kanalu ima baš veliki broj pregleda, i mlada pevačica je zbog te informacije bila vrlo srećna kada joj je pak saopšteno u „Zadruzi“ koliko je pesma koju je snimila postala popularna.\nSara svira klavir i komponuje muziku, te se nada da će imati veliki broj novih hitova, i da će pak i njena karijera da krene „uzlaznom putanjom“ nakon učešća u „Zadruzi“.\nU „Pinkovim Zvezdama“, Sara je ostala upamćena kao jedna od najatraktivnijih, ali i kao jedna od vrlo talentovanih učesnica, iako je u jednom trenutku malo falilo da napusti ovo takmičenje, jer je odbila da peva pošto joj je u jednoj od epizoda puštena pogrešna „matrica“, za pesmu sa kojom je trebala da se predstavi.\nIako su njene koleginice tokom muzičkog takmičenja širile o Sari razne tračeve, one osobe koje je poznaju iz detinjstva, imaju za Saru samo reči hvale, te ističu da nikada nije bila razmažena i da je bila vrlo vredna i požrtvovana, te je imala odličan uspeh u školi i isticala se svojom pameću koliko i lepotom.\nČudna sudbina Sare Reljić – dva puta izbegla smrt kao mala devojčica\nKako je lično Sarina majka Indira Reljić rekla u jednoj od emisija koje su bile povezane sa reality programom „Zadruga“, Sara je imala dva nesrećna slučaja kao mala, koji su se mogli završiti baš fatalno.\nNaime, Sara i njena majka imaju sasvim korektan odnos sa novom porodicom Sarinog oca, te je i mlada pevačica vrlo vezana za svog polubrata.\nKada je Sara imala samo dve godine, u igri sa bratom se za malo nije udavila kolačem, jer ju je on zasmejavao i kako Indira kaže golicao i sa njom se igrao, tako da joj je u dušnik zapao veliki zalogaj hrane, koji su joj lekari na svu sreću uspešno izvadili i sprečili smrt od ugušenja.\nDrugi nesrećan slučaj se dogodio kada su se Sara i njen brat sporečkali kao mladi, i kada ju je on gurnuo sa ribarskog broda na kome su se nalazili, te je ona udarila glavom o stenu, te i ostala bez svesti, pa je na njenom licu i danas vidljiv ožiljak, zbog koga često u šali kaže bratu, da će mu se za taj događaj kad tad i „revanširati“.\nInače su Sara i njen polubrat Filip veoma bliski, te su povezani i vrlo su zaštitnički nastrojeni jedno prema drugom, pa ju je on otvoreno i kritikovao zbog njene veze sa reperom Vojketom u vreme takmičenja za „Pinkove Zvezde“, iako je naveo da i sam poznaje muzičara i da on ni na koji način nije osramotio njegovu sestru, ipak joj je postavio ultimatum da izabere ili ljubav ili karijeru, te su pevačica i reper raskinuli zbog njene odluke da uđe u reality, kao i da se posveti muzici.\nLjubavni život Sare Reljić\nJedina poznata emotivna veza Sare Reljić, bila je ona sa reperom Vojketom Đansom, a sa kojim je kako je i napomenuto ona bila u dugogopdišnjoj emotivnoj vezi, ali joj je on stalno „branio“ da se bavi pevanjem, jer je bio ljubomoran što se ona oblači provokativno, i pravio joj je scene pred svaki nastup.\nDefinitivno je raskid ove Sarine i Vojketove romanse, usledio zbog njene odluke da uđe u reality „Zadruga“, te iako je sama donela odluku da ostavi dečka zbog karijere i afirmacije, Sara je dugo patila i često je izjavljivala kako ne uspeva da zaboravi repera i da ga još uvek voli.\nKada je Vojke i sam na kraju krajeva ušao u „Zadrugu“, odmah je i „palo pomirenje“, ali je Sara počela da se ponaša i malo „opuštenije“, te da sa svojim dečkom javno razmenjuje nežnosti, zbog čega ju je majka Indira vrlo oštro iskritikovala i osudila u „živom uključenju“ na rođendan mlade „Pinkove Zvezde“, što je lepu pevačicu čak i rasplakalo, jer je kako kaže uspela da razočara i da osramoti najvažniju osobu u svom životu.\nU samoj „Zadruzi“, lepu pevačicu je pokušao da osvoji i takmičar Filip Đukić, koji nije u tome i imao uspeha, jer ga je Sara doživela kao zanimljivu osobu, ali po pitanju ljubavi i vezivanja vrlo neozbiljnu i avanturistički nmastrojenu.\nSara je nakon izlaska iz „Zadruge“, odlučila da se posveti svojoj karijeri pevačice, te kako sama kaže, već vredno radi na odabiru novih pesama, a od dobijenih honorara planira da uloži u novi spot i novu pesmu, te da radi ono što u životu najviše voli.\nTakođe, Sara namerava kako je navedeno, i da pokaže svima da jedna kulturna i fina, obrazovana devojka, može da se bavi pevanjem, bez ikakvih skandala i afera, a u čemu joj je pak njena majka Indira, oslonac, podrška i pravi prijatelj koji je usmerava kada pogreši jer je i dalje vrlo mlada i neiskusna.\nSara sa svojom majkom trenutno živi u Beogradu, iako je zbog fakulteta često prinuđena da ide u Novi Sad, a takođe kada god je u prilici otputuje i u Crnu Goru, kako bi se videla sa svojim ocem i sa polubratom.\nIme i Prezime: Sara Reljić\nDatum i mesto rođenja: 5. mart 1996. godine, Kotor (Crna Gora)\nZanimanje: pevačica; student FTN Novi Sad


Dmitrij Medvedev: Epidemija koronavirusa nije holivudski triler, već realna pretnja svima | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Dmitrij Medvedev: Epidemija koronavirusa nije holivudski triler, već realna pretnja svima\nEpidemija virusa korona u svetu nije holivudski triler, već stvarna pretnja svima, ali nema potrebe za panikom, izjavio je zamenik predsednika Saveta bezbednosti Rusije Dmitrij Medvedev.\nMedvedev je istakao da je situacija sa epidemijom KOVID-19 izuzetno ozbiljna i podsetio da je predsednik Rusije Vladimir Putin pozvao građane „na maksimalnu odgovornost“ za sebe, svoju porodicu i prijatelje. Medvedev je naglasio da je danas „posebno važno ne podleći panici“, jer zemlja preduzima sve potrebne mere za borbu protiv virusa.\nNepovoljni scenario epidemije virusa korona zahtevaće oštrije mere, a da bi se to izbeglo, moraju se slušati preporuke predsednika, pokazati samodisciplina i izbegavati nepotrebne rizike za sebe i svoje najbliže, naveo je on.\nZamenik predsednika Saveta bezbednosti zahvalio je ruskim lekarima dostojanstveno prolaze kroz najteža iskupenja bez prestanka pomažući pacijentima.


22. Sep 2020 1440\nČlanovi Komiteta za socijalna pitanja, zdravstvo i održivi razvoj pri Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope usvojili su nacrte izvještaja, rezolucije i preporuka o posljedicama koje po djecu ostavlja to što njihovi roditelji odlaze u druge zemlje u potrazi za poslom.\nNa video-sastanku Komiteta učestvovala je član Delegacije parlamenta BiH u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope Snježana Novaković Bursać, saopšteno je iz parlamenta BiH.\nTokom diskusije je rečeno da se rad na pronalasku rješenja za ovaj problem smatra veoma značajnim imajući u vidu da u nekim zemljama članicama jedna trećina odraslih radi u inostranstvu, zbog čega je ogroman broj djece odvojen od roditelja, što za posljedicu ima nedostatk osnovne njege, zaštite i podrške.\nVideo-sastanak počeo je usvajanjem Nacrta izvještaja i Nacrta preporuka o temi "Vještačka inteligencija u zdravstvenoj zaštiti: medicinski, pravni i etički izazovi pred nama", u kojem je naglašen značaj regulisanja ovog pitanja u vremenu pandemije virusa korona, pri čemu treba voditi računa o poštovanju međunarodnih standarda u oblasti zaštite podataka pojedinaca.\nNakon rasprave o problematici starateljstva nad djecom migranata bez pratnje i nad odvojenom djecom migranta, usvojen je Nacrt mišljenja koje naglašava hitnost rješavanja ovog izazova zbog značajnih migracija koje se trenutno dešavaju u zemljama članicama.\nRazmatrana je i izloženost ove populacije različitim oblicima narušavanja osnovnih ljudskih prava, što zahtijeva da rješenja budu sastavni dio nacionalnog sistema zaštite djece, koji bi trebalo podjednako da zaštiti svu djecu, bez obzira na njihovo državljanstvo ili migracioni status.\nU okviru rasprave o programu rada i prioritetima, članovi Komiteta imenovali su izvjestioce o temi "Oklijevanje sa vakcinacijom", za pitanje uticaja pandemije COVID 19 na dječja prava, te izvjestioca o temi alternativne brige o djeci migranata bez pratnje i o odvojenoj djeci migranata.\nOdržana je i javna rasprava uz učešće stručnjaka o temi "Diskriminacija lica sa dugotrajnom bolešću", tokom koje su naznačeni različiti oblici stigmatizacije sa kojima se suočavaju lica koja imaju dugotrajne zdravstvene probleme, te potreba za pronalaženjem adekvatnih modaliteta za pružanje podrške i sistemskog odgovora na ovaj izazov.\nNaredna video-sjednica ovog komiteta planirana je za 16. oktobar.\nTagovi: djeca roditelji inostranstvo


Info / Društvo 90\nIz Grada Beograda za B92.net kažu da će od ponedeljka biti postavljena kaldrima preko toga, a da "prvo asfaltiraju da bi bila jača konstrukcija".\nOsim toga, Grad Beograd je potom na svom zvaničnom nalogu na Tviteru naveo je rok za završetak radova biti 1. decembra.\nGradski menadžer Goran Vesić naveo je da će u Skadarliju biti vraćena stara turska kaldrima koja je, kako kaže, u međuvremenu restauirana\nVesić je sredinom oktobra izjavio da će Skadarlija do proleća biti potpuno rekonstruisana.\nOn je tada rekao da turska kaldrma ostaje, ali da će biti dopunjena i sanirana gde je potrebno “jer je ona zaštitni znak Skadarlije”.\n“U prvoj fazi, koja će trajati 60 dana, sređivaće se deo od Strahinjića Bana do Gospodar Jevremove ulice i podrazumevaće rekonstrukciju vodovodnih cevi i kaldrme. U dogovoru sa ugostiteljima drugu fazu smo bili odložili dok ne prođe turistička sezona, a sada su njihovi gosti više u lokalima, pa su se stekli uslovi da se nastavi s radovima", naveo je Vesić.\nKako je rekao, druge dve faze su od Jevremove do Zetske i od Zetske do Bulevara despota Stefana i tu radovi počinju odmah posle Nove godine, čim vremenski uslovi to dozvole, a radova će biti i u samoj Zetskoj ulici.\nMeđutim, vlasnici ugostiteljskih objekata boemske četvrti bunili su se u junu rečima da imaju manje gostiju zbog rekonstrukcije česme na vrhu ulice. Kako su naveli, zbog ograde oko gradilišta turisti i Beograđani su mislili da je cela ulica zatvorena.\nDirektor Međunarodnog centra za razvoj turizma i ugostiteljstva Dragan Gligorijević je tada rekao da je “najgore lokalima koji su u neposrednoj blizini gradilišta”.\n“Onaj ko je odlučio da rekonstruiše česmu usred sezone nas je uništio. Logično je da se svi radovi završe u jednom potezu, idealno na jesen, a ne usred letnje sezone”, rekao je Đorđe Pavlov, vlasnik jednog od restorana u Skadarliji.\nKada su radovi završeni, Vesić je u julu obišao obnovljenu česmu u Skadarliji i rekao da je u obnovu uloženo 6,5 miliona dinara.


Grci spalili tursku i američku zastavu | WebTribune\nHome U FOKUSU Grci spalili tursku i američku zastavu\nNekoliko stotina građana Grčke okupilo se u centru Atine kako bi izrazilo nezadovoljstvo i osudilo obaranje ruskog aviona Su-24. Demonstranti su spalili tursku i američku zastavu i zatražili da Grčka izađe iz NATO-a.\nRuski bombarder Su-24 oborila je, dok se nalazio u misiji protiv terorista u Siriji, Turska zbog navodnog kršenja turskog vazdušnog prostora.\nNekoliko stotina Grka okupilo se sinoć prvo na centralnom atinskom trgu Sintagma, a zatim su se uputili ka zgradi turske ambasade u grčkoj prestonici.\nMeđutim, policija je zaustavila demonstrante na 300 metara od ambasade, odmah pored spomenika podignutog u čast grčkih pilota koji su poginuli u incidentu sa turskim vazdušnim snagama u blizini ostrva Imija 1996. godine. Nakon tog incidenta, dve zemlje članice NATO-a su bile na ivici rata.\n„Kakva simbolika!“, uzviknuo je jedan od prisutnih na protestu.\nDemonstranti su držali transparente protiv NATO-a, zahtevajući da Grčka izađe iz Alijanse i spalili su američku i tursku zastavu.\nPolicija nije dozvolila lideru nove grčke levičarske političke stranke Popularno jedinstvo Panajotisu Lafazanisu da službenicima ambasade preda pismo adresirano na turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana.\n„Ceo svet je uznemiren mogućim posledicama obaranja ruskog aviona. Uprkos vašim tvrdnjama, avion nije prekršio turski vazdušni prostor jer se nalazio na sirijskoj teritoriji u misiji protiv terorističke grupe Islamska država“, pročitao je Lafazanis delove tog pisma.\n„Ne znamo ko je izdao naređenje da se uništi avion. Želimo da verujemo ovaj ludak niste bili vi“, navodi se u pismu.\nUčesnici protesta podsetili su i na to koliko puta dnevno turski avioni naruše vazdušni prostor Grčke.\n„Možda Grčki piloti treba da slede primer ludog turskog oficira i obore sve turske avione koji svakodnevno krše vazdušni prostor naše zemlje?“, poručili su oni.\nDemonstranti su izrazili podršku Rusiji u akcijama na Bliskom istoku u cilju sprečavanja širenja islamskog ekstremizma i terorizma u regionu, ističući da nema opravdanja za ono što je Turska uradila.\nOni veruju da svetski lideri shvataju da je neophodno ujediniti se protiv pretnje koja dolazi iz takozvane Islamsku državu.\n„Rusija se trenutno nalazi na prvoj liniji fronta i ne dozvoljava da ovaj „karcinom raste“, rekao je jedan od demonstranata.\n„Slažemo se sa ocenom ruskog predsednika da je ono što je Ankara uradila „nož u leđa“. Međutim, to nije samo „nož u leđa“ Rusiji, već i celoj međunarodnoj antiterorističkoj koaliciji“, zaključuje on.\nDemonstranti navode i da očekuju zvanično saopštenje grčke vlade zbog provokacija Ankare.\nRuski serijski ubica, ubio 144 žene\nJEREMIĆ POBESNEO: Vučiću izađi na TV duel da ti u lice kažem šta znam o tvom bratu …