Ograničeni finansijski i administrativni kapaciteti najveći su izazov kada je u pitanju upravljanje vodama, kao podoblast pregovaračkog poglavlja 27, smatra direktor Uprave za vode, Damir Gutić.\n„Više puta pominjana teza da je Pregovaračko poglavlje 27 – Životna sredina i klimatske promjene najizazovnije i najzahtjevnije, sada dobija na značaju, a ovo se naročito odnosi na podoblast upravljanje vodama“, kazao je Gutić agenciji MINA.\nPrema njegovim riječima, brojni su izazovi kada se govori o toj temi.\n„Ali su definitivno najizraženiji ograničeni finansijski i administrativni kapaciteti“, istakao je Gutić.\nOn je podsjetio da je Nacionalnom strategijom za transpoziciju, implementaciju i primjenu pravne tekovine Evropske unije (EU) u oblasti životne sredine i klimatskih promjena, procijenjeno da će samo trošak usklađivanja EU direktive za zaštitu od poplava do 2035. godine iznositi 128,7 miliona EUR.\n„A kompletan godišnji budžet Uprave za vode za ovu godinu iznosi oko 330 hiljada EUR“, kazao je Gutić.\nIz toga se, kako je naveo, vidi koliko je poseban izazov prilagođavanje institucija novim obavezama koje proizilaze iz preuzimanja pravne tekovine EU, i koliko ih posla čeka.\n„Pred nama jeste vrijeme puno izazova, ali i mogućnosti za promjenama i kvalitetnim rješenjima. Osiguravanje dovoljne količine vode, zaštita voda, zaštita voda od zagađivanja kao i zaštita od štetnog dejstva voda, presudne su funkcije za razvoj svake zajednice“, istakao je Gutić.\nOn je dodao da su zajedničko razumijevanje i pristup od ključnog značaja za uspješno i efikasno sprovođenje politike upravljanja vodama u Crnoj Gori.\nNa pitanje kako ocjenjuje odnos države prema vodnim, i uopšte prirodnim resursima, on je kazao da sama činjenica da je u najvećem pravnom aktu Crna Gora definisana kao ekološka država, daje jasne smjernice i načela upravljanja vodnim, i uopšte prirodnim resursima.\n„Upravljanjem vodama u Crnoj Gori bavi se veliki broj institucija, ali su nadležnosti definisane i jasno podijeljene. Uprava za vode je s početka ove godine postala samostalan organ i to nas još više obavezuje da svojim angažmanom damo doprinos u rješavanju vrlo složenih i zahtjevnih pitanja“, rekao je Gutić.\nOn je iocijenio da glavni zadatak države u narednom periodu mora biti uspostavljanje mehanizma poboljšane koordinacije između svih aktera uključenih u taj proces.\n„Ono što treba da bude cilj jeste podizanje svijesti o održivom i integralnom upravljanju prirodnim resursima, uz podsjećanje da je svaki pojedinac u obavezi da se pridržava Ustava i zakona ove zemlje“, poručio je Gutić.\nUpitan da li smatra da politike koje Crna Gora donosi idu u pravcu očuvanja vodnih resursa, on je rekao da je do sada više pažnje posvećeno transpoziciji propisa EU o vodama, nego njihovoj primjeni.\n„Stepen transpozicije je visok, i do kraja ove godine očekuje se da će crnogorsko zakonodavstvo biti u potpunosti usklađeno sa Okvirnom direktivom o vodama i ostalim EU direktivama iz oblasti upravljanja vodama“, kazao je Gutić.\nKako je naveo, s obzirom na to da je Crna Gora kandidat za pristupanje EU, potrebno je u potpunosti implementirati evropsko zakonodavstvo, institucionalne okvire i standarde.\nGutić je podsjetio da Zakon o vodama, kao krovni, definiše Strategiju upravljanja vodama i Plan upravljanja vodama rječnog sliva, kao ključna planska dokumenta u toj oblasti.\nOn je dodao da je Vlada u junu 2017. godine usvojila Strategiju upravljanja vodama, kojom se utvrđuju dugoročni pravci upravljanja vodama u Crnoj Gori.\n„Planovi upravljanja vodama za oba rječna sliva, Jadranski i Dunavski, pripremaju se kroz IPA projekat Jačanje kapaciteta za implementaciju Okvirne direktive o vodama u Crnoj Gori, i njihova finalizacija se očekuje sredinom naredne godine“, kazao je Gutić.\nOn je podsjetio da su usvajanje tih planskih dokumenata, nadogradnja sistema upravljanja vodama, kao i kvalitetan monitoring voda, bili ključni zahtjevi EU za otvaranje poglavlja 27, kada je kvalitet voda u pitanju.\n„Otvaranje ovog poglavlja predstavlja priznanje svim crnogorskim institucijama za intenzivan rad na usklađivanju domaćeg zakonodavstva sa EU direktivama koje tretiranju ovu oblast“, smatra Gutić\nUpitan da prokomentariše ekspanziju gradnje malih hidroelektrana (mHE), i da li je to u skladu sa politikom EU u oblasti zaštite životne sredine, Gutić je kazao da politika upravljanja vodama mora biti očuvanje vodnih resursa i njihovo racionalno korišćenje.\n„Treba da budemo svjesni činjenice ogromnog hidrološkog potencijala koji Crna Gora ima“, rekao je Gutić.\nKako je naveo, uloga Uprave za vode u toj hidroenergteskoj politici ogleda se, u najvećoj mjeri, u procesu izdavanja vodnih akata.\n„Ovaj organ je dužan da propiše vodne uslove, poštujući načela upravljanja vodama i vodeći računa o prioritetima u vodosnabdijevanju“, pojasnio je Gutić.\nOn je dodao da razvoj proizvodnje električne energije treba da se odvija prema opredjeljenjima usvojenim u strateškim dokumentima koja se odnose na razvoj energetike u Crnoj Gori.\n„Ipak, svi moramo uvažavati potrebe i osluškivati lokalno stanovništvo koje gravitira na prostoru na kojima je planirana izgradnja mHE, kako bismo došli do win-win situacije za sve. Politika države se zasniva na dobrobiti njenih građana, i to treba da bude obaveza za sve donosioce odluka“, smatra Gutić.\nNa pitanje kada bi, po njegovom mišljenju, poglavlje 27 moglo biti zatvoreno, iImajući u vidu sve obaveze koje se moraju ispuniti, Gutić je rekao da je Crna Gora izabrala evropski put, na kojem je očekuju brojni izazovi.\nKako je naveo, EU podstiče Crnu Goru da nastavi proces usklađiivanja s pravnom tekovinom i pripremama za njeno djelotvorno sprovođenje, i da u cjelini, već prije pristupanja, razvije politike i instrumente što sličnije onima koje postoje u Uniji.\nPrema riječima Gutića, Crna Gora se obavezala da će biti spremna da pravnu tekovinu iz poglavlja 27 sprovodi od dana pristupanja EU.\nOn je kazao da je oblast upravljanja vodama samo je jedan segment životne sredine, i da se njome bavi veliki broj institucija.\n„Kada tome dodamo i upravljanje otpadom, horizontalno zakonodavstvo, zaštitu prirode, industrijsko zagađenje, hemikalije, buku, civilnu zaštitu, kao i klimatske promjene, jasno vam je da sa ove distance ne možemo znati kada ovo poglavlje može biti zatvoreno“, rekao je Gutić.\nOn je dodao da kompletna javnost mora biti svjesna procesa koji traje i koji će trajati.\n„Ali nam svaki pojedinac može pomoći tako što će čuvati prirodne resurse, jer su oni zalog naše budućnosti“, poručio je Gutić.\nFoto: Uprava za vode


u Master geštalt psihoterapije 2022/2023\nPoštovane koleginice i kolege, Geštalt terapeuti,\nObaveštavamo vas da je Evropski akreditovan psihoterapijski trening institut-Geštalt psihoterapijski trening instituta Malta (EAPTI-GPTIM https://www.eapti-gptim.com/) otvorio konkurs za upis na program nadgradnje Diplome iz Geštalt Psihoterapije u Master iz Geštalt Psihoterapije – generacija 2022/23. Konkurs je otvoren za diplomirane geštalt terapeute i studente programa Diplome iz geštalt terapije na završnoj godini edukacije.\nRealizacija Programa započinje u septembru 2022. godine i traje do oktobra 2023. godne. Nakon uspešnog završetka programa, edukanti stiču zvanje:\nMaster iz Gestalt Psihoterapije / M. Psych (Gest).\nInformativni sastanak sa zainteresovanim kandidatima za upis obaviće se na Zoom platformi 26. Marta 2022. u 17h. Sva pitanja u vezi sa realizacijom programa moći ćete da postavite tada na sastanku.\nMolimo vas da vašu zainteresovanost i prijavu za učešće na informativnom sastanku izrazite odgovorom na sledeće imejl adrese:\ngestaltstudio.rs@gmail.com i eapti.gptim@gmail.com\nkako bismo vam prosledili detalje informativnog sasatanka.\nUpis kandidata i prikupljanje upisne dokumentacije obaviće se u periodu od Marta 2022 do 31. Maja 2022. u predhodno najavljenim terminima.\nOpširnije informacije o Programu možete pronaći na: https://www.eapti-gptim.com/diploma-to-master-upgrade-program\nPolaznicima koji su diplomu iz geštalt terapije stekli u okviru našeg instituta, EAPTI – SEB, ili drugim institutima koji pripadaju EGN mreži, EAPTI-GPTIM nudi mogućnost da uz Molbu dobiju delimičnu stipendiju za ponudjeni program.\nMolbu za stipendiju možete uputiti na: eapti.gptim@gmail.com\nOdgovor sledi u roku od 15 dana od upućivanja Molbe koje ćemo primati najkasnije do 15. aprila 2022.\nDiplome iz geštalt psihoterapije za akademsku 2021/2022 biće održan tokom oktobra 2021.\nTačan datum informativnog sastanka će uskoro biti najavljen.\nPrijava za učešće na informativnom sastanku je obavezna i šalje se na i-mejl: platypus@stcable.net\nUz prijavu je obavezno poslati i aplikaciju za upis (aplikaciju možete preuzeti ovde).\nPrijavu na konkurs za upis sa dole navedenim prilozima treba dostaviti putem i-mejla na adresu platypus@stcable.net :\naplikacija za edukaciju u EAPTI SEB (aplikaciju možete preuzeti ovde)\nAnica Dudvarski M.Psych(GT), Dragana Ilić M.Psych(GT)


10 načina na koji Evropski izbori 2019. godine mogu biti odlučujući za promenu politike u oblasti zaštite životne sredine – Udruzenje Sredina\n“Od ekstremnih vremenskih uslova do migrantske krize i porasta govora mržnje, Evropa se suočava sa brojnim izazovima koji predstavljaju direktnu pretnju njenim građanima i demokratiji. Evropski izbori 2019. godine su šansa da se neke stvari promene i predstave neki novi pristupi – oni koji će ozbiljno da se pozabave ovim izazovima i da posluže interesu mnogih, a ne nekolicine,” kaže Jeremy Wates, generalni sekretar European Environmental Bureau-a (EEB) – članice Green 10 koalicije.\nPredstavljamo 10 ciljeva Green 10 koalicije koji nose naziv ‘10 wins for people and planet‘ (10 pobeda za ljude i planetu):\n1) Globalni lider u borbi sa klimatskim promenama\nU sklopu Pariskog sporazuma o klimatskim promenama, EU se saglasila da se ograniči globalni porast temperature na 1.5°C. Da bi se to postiglo, EU mora da značajno podigne svoje ciljeve za 2030. godinu za smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte, obnovljive vidove energije i uštedu energije. Neophodno je da se postigne potpuna dekarbonizacija evropske privrede do polovine ovog veka. To znači da se prestane sa upotrebom uglja, nafte i gasa, izbegavajući štetne alternative, kao što su neodrživa bio-energija, nuklearna energija i metode geo-inženjerstva za smanjenje emisija CO2. Taj proces mora da se odvija uporedo sa ukidanjem javnog finansiranja ugljeničnih zagađivača i preorjentisanje na investicije u održivu ekonomiju.\n2) Zdravi ekosistemi\nEU se obavezala da zaustavi gubitak biodiverziteta i prekomerni ribolov, kao i krčenje šuma do 2020. godine. Iako je do sada učinjen mali napredak u ovoj oblasti, biljne i životinjske vrste postepeno nestaju alarmantnom brzinom, uglavnom zbog sve rasprostranjenije industrijske poljoprivrede i rapidnog razvoja infrastrukture, kao i klimatskih promena.\nEU mora ozbiljno da shvati da mora da sprovodi svoje propise u oblasti zaštite prirode, morskog okruženja i invazivnih stranih vrsta, i da primenjuje, a ne samo da revidira, okvirne propise o vodama. Mora da se odvoji dovoljno sredstava iz budžeta EU za zaštitu prirode, podsticanje prelaska sa upravljanja ribljim fondom na konzervaciju okeana, uvođenje radikalnih reformi u oblasti poljoprivrede, pokretanje globalnog pošumljavanja i podršku obnavljanju prirode.\n3) Čisti vazduh za sve\nNova Komisija i Evropski parlament moraju što pre da se pozabave sa najvećom ekološkom pretnjom po zdravlje u Evropi. Aerozagađenje je uzrok više od 400.000 preuranjenih smrti svake godine u EU. Ono izaziva pogoršanje hroničnih bolesti i doprinosi visokim zdravstvenim, ekološkim i ekonomskim troškovima. Nova Komisija i Evropski parlament mora da obezbede puno sprovođenje propisa koji regulišu kvalitet vazduha u EU i da se odupru nastojanjima Vlada država članica EU da ih oslabe, uvedu nove propise za regulisanje glavnih izvora zagađenja (iz transportnog, energetskog, industrijskog, poljoprivrednog i sektora grejanja) i ažuriraju EU standarde kvaliteta vazduha, kako bi ih uskladili sa zahtevima Svetske zdravstvene organizacije.\n4) Svetski lider u ˝čistom˝ transportu\n´Dieselgate’ skandal pokazao je neuspeh EU napora da smanji emisije iz automobila i kamiona, ali je ponudio jedinstvenu mogućnost da se ubrza prelaz na potpuno čistu mobilnost. Sledeći Evropski parlament bi trebalo da reguliše eliminaciju zagađujućih materija, buke i emisija CO2, tako što bi pripremila strategiju koja bi učinila Evropu svetskim liderom u nula-emisijama i javnim prevozom koji bi koristio čistu obnovljivu električnu energiju.\n5) EU budžet iz koga će se finansirati rešavanje globalnih i evropskih ekoloških problema\nTrenutačni budžet EU u velikoj meri je u suprotnosti sa principima EU i međunarodnim ciljevima o održivosti, klimi i zaštiti životne sredine. Nedavno objavljen predlog Komisije za sledeći budžet EU ne obuhvata pomak neophodan da pitanja klimatskih promena i životne sredine postanu ključni prioriteti posle 2020. godine. Sledeći budžet treba da bude u skladu sa međunarodnim obavezama u oblasti klimatskih promena, biodiverziteta i održivog razvoja, sa jasno definisanim, obavezujućim ciljem za potrošnju od 50% za klimatske promene i prirodu u svim budžetskim instrumentima, a da se fosilna goriva isključe iz svih programa. Pored toga, finansiranje EU LIFE programa trebalo bi da bude bar 1% ukupnog budžeta.\n6) Detoksikacija budućnosti Evrope\nMnogi proizvodi sadrže hemikalije kao što su plastika, usporivači gorenja ili nano-materijali. Oni ugrožavaju životinjski svet, životnu sredinu i javno zdravlje – povećavajući rizik od ozbiljnih oboljenja kao što su rak, problem neplodnosti i neurorazvojnih poremećaja. Oni uzrokuju i prilično velike finansijske troškove. EU mora da smanji izloženost stanovništva opasnim hemikalijama, ubrzavajući prelazak na bezbednije alternative. Mora se regulisati zaštita životne sredine i zdravlja ljudi od pesticida, endokrinih disruptora i trovanja olovom, živom ili drugim toksičnim hemikalijama.\n7) Čista cirkularna ekonomija: koristiti manje resursa, harmonizovati propise u oblasti hemikalija, proizvoda i otpada\nEvropska kultura bacanja stvari samo pogoršava društvene nejednakosti, postaje pretnja javnom zdravlju i dovodi do osiromašenja resursa širom sveta. Loša usaglašenost propisa u oblasti hemikalija, proizvoda i otpada onemogućava zaštitu ciklusa materijala od toksičnih hemikalija. EU su potrebni koherentni propisi kako bi se sprečilo stvaranje otpada i promovisala upotreba dugotrajnih proizvoda koji mogu da se popravljaju i koji ne sadrže toksične materije. Opasne supstance ne bi trebalo da se nađu u recikliranim proizvodima. Taj pomak bi doprineo velikim uštedama, otvaranju novih radnih mesta, boljem zdravlju stanovništva i bezbednijoj životnoj sredini.\n8) Transparentnija, demokratska i odgovornija Evropa\nEU mora da garantuje pravo na informisanje, učešće i pravdu za sve. Mora da se otklone sve prepreke za punu primenu Arhuske konvencije tako što bi se poboljšao pristup pravdi. EU mora da obezbedi veću transparentnost u donošenju odluka na nivou EU i samog procesa lobiranja, i da poradi na zabrani prakse ‘okretnih vrata’ (tj. transfer kadrova između najviših funkcija u EU i privatnog sektora). Na ovaj način bi se ojačao legitimitet EU, obezbedilo izbalansirano učešće svih zainteresovanih strana, sprečio uticaj koorporacija u procesu donošenja odluka i izbegao konflikt interesa.\n9) Trgovinski ugovori koji su u interesu građana, a ne velikih kompanija\nSvi budući trgovinski ugovori EU moraju da daju prioritet javnim interesima, umesto što teže da maksimizuju obim trgovine i minimizuju troškove za multinacionalne kompanije. Posebne odredbe za arbitražu stranih investitora treba da budu isključene iz svih važećih i budućih trgovinskih ugovora. Pariski sporazum o klimatskim promenama, očuvanje životne sredine i klauzula o ‘nenarušavanju’ treba da se uključe u sve slobodne trgovinske sporazume, sa delovima koji su pravno obavezujući i koji primenjuju principe održivog razvoja.\n10) Održiva Evropa koja poštuje planetarne granice\nKako bi uspela da ostvari ekološke ciljeve UN 2030 Agende održivog razvoja i obezbedi da se u Evropi živi prema ekološkim principima, EU mora da donese ambiciozan 8. Akcioni program za zaštitu životne sredine. Trenutni pristup ekonomiji koji se bazira na BDP-u, rezultovao je osiromašenjem resursa i izumiranju živih vrsta, povećavajući nejednakost, dug i broj siromašnih. Evropi su pod hitno potrebne nove ekonomske politike koje bi obezbedile dobrobit za sve, u okvir granica ekosistema koji omogućava život. Treba sprečiti da se troškovi zagađenja životne sredine prenesu na buduće generacije.\nPrev post Takozvana “bioplastika” neće rešiti problem zagađenja plastikom Next post Po našem mišljenju: Zašto depozit sistem može da bude koristan za trgovce


Preporuka - koje kontrolne preglede obaviti pre začeća - Bebac.com\nPreporuka - koje kontrolne preglede obaviti pre začeća\nNajbolja prevencija i sigurnost za zdravu trudnoću je redovna kontrola zdravstvenog stanja. Ukoliko želite da zatrudnite potrebno je pre začeća da uradite sve redovne preglede, ukoliko uzimate prepisanu terapiju prvo je završite pa tek kada ste sigurni da ste zdravi počnite da razmišljate o začeću.\nPreventivom i redovnim pregledom ćete biti najsigurniji da možete da iznesete trudnoću sa uživanjem, smanjujući rizik od brojnih i čestih tegoba koje mogu pratiti drugo stanje.\nTokom kontrole, ginekolog će uraditi PAPA test za rano otkrivanje raka grlića materice, vaginalni bris, spoljni pregled, pregled dojke i daće vam uput za kompletnu analizu krvi. Ginekolog će prekontrolistati vašu istoriju bolesti da bi bio siguran da je sve pod kontrolom.\nPročitajte i: Ureaplazma - skriveni uzrok neplodnosti i kod žena i kod muškaraca\nObavezno naglasite ukoliko ste imali, ili još uvek imate probleme sa pritiskom, šećerom, neku hroničnu bolest ili bilo koje drugo stanje koje ste regulisali lekovima. Ukoliko ste koristili, ili još uvek koristite pilule za kontracepciju posavetujte se kada da prekinete sa korišćenjem kao i posle koliko vremena možete da zatrudnite.\nCao drage htela bih da me uputi neka iskusnija i starija zena.. pokusavam vec godinu ipo dana da ostanem u drugom stanju ja i muz se trudimo maksimalno bila sam i na preglede i pila sam femibion koi mi je doktor prepisao u menstruacija mi nije bas odlicna nedobijam redovne pre 6.7 dana uvek... Čitaj dalje


DOBROTA U NEMOGUĆIM VREMENIMA: Ovo je Diana Budisavljević, žena koja je spasila više od 12.000 dece, pa i "Daru" - www.025.rs\nwww.025.rs / SRBIJA / DOBROTA U NEMOGUĆIM VREMENIMA: Ovo je Diana Budisavljević, žena koja je spasila više od 12.000 dece, pa i “Daru”\nDOBROTA U NEMOGUĆIM VREMENIMA: Ovo je Diana Budisavljević, žena koja je spasila više od 12.000 dece, pa i “Daru”\nDiana je spasila i zbrinula preko 15.000 pravoslavne dece iz ustaških logora.\nDiana Budisavljević rođena je 15. januara 1891. u austrijskom gradu Insbruku, gde je i preminula 20. avgusta 1978. godine. Pre udaje za hirurga, doktora Julija Budisavljevića, radila je kao medicinska sestra. Sa svojim suprugom, 1919. godine prelazi da živi u Zagreb.\nKada je počeo Drugi svetski rat, nacistički orijentisani Hrvati započeli su kampanju protiv Srba, Jevreja i Roma. Počeli su da se otvaraju brojni koncentracioni logori, u kojima su se čak nalazila i deca. Kada je to čula, Diana je aktivno radila na tome da im pomogne, pa sa Markom Vidakovićem i Đurom Vukosavljevićem, pokreće kampanju pod nazivom “Akcija D.B”.\nU to vreme, počinje da vodi dnevnik o spašavanju dece iz nacističkih logora. On je bio na nemačkom i u njemu je opisivala uslove u kojima su se nalazila deca u logorima, njihova mučenja, stradanja i umiranja, svoj strah za decu, ali i za sebe. Opisivala je nehumano ponašanje ustaških oficira i vojnika, nebrigu katoličke crkve za užase koje su Srbi, Jevreji i Romi preživeli tokom Drugog svetskog rata. Svako spašeno dete smeštano je ili u hraniteljsku porodicu, u objekte katoličke crkve, bolnice pa čak i u zgrade oskudnog izgleda, ali u tom trenutku najvažnije je bilo da su bezbedna.\nDiana je tokom akcije vodila kartoteku o deci, njihovom poreklu i roditeljima, želeći da sačuva te podatke, nadajući se da će jednog dana deca uspeti da se vrate svojim biološkim porodicama. Ako ništa drugo, deca će znati ko su i kome pripadaju. Neke je uspela da vrati, ako ne roditeljima, bar rođacima.\nKada se završio rat, ona se vratila svom glavnom cilju – da na osnovu kartoteke da spoji decu sa svojim porodicama. Ipak, krajem maja 1945. dva agenta OZNE prvo joj oduzimaju albume sa fotografijama dece, a kasnije, po nalogu Ministarstva socijalne politike Hrvatske i celokupnu kartoteku.\nDiana je spasila i zbrinula preko 15.000 pravoslavne dece iz ustaških logora, sa Korduna, Kozare i hrvatskih i bosanskih sela. Tokom spasavanja, mnogo dece je umrlo, a prema nekim podacima više od 12.000 je preživelo i zahvaljujući njoj pronašlo svoje roditelje ili novi dom.\nPosle rata ova heroina je potpuno zaboravljena. U Jugoslaviji nije javno pomenuta decenijama. Od kraja rata nije govorila o svojoj akciji spašavanja i do svoje smrti se nije oporavila od posledica obilaska logora.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić je krajem 2019. godine najavio da će je Diana zaslužila da dobije spomenik i da će ga dobiti u glavnom gradu, na rekonstruisanom Savskom keju, na potezu od Beton hale prema Kapetaniji. Simbolika je u tome što su na obalu Save nažalost dolazila tela ubijenih Srba iz Nezavisne države Hrvatske.\nDiana Budisavljević, majka više od 12.000 dece, ostaje nam kao svetli primer koji pokazuje da nisu bitni ni vera ni nacionalnost, koliko je važna ljudskost. I ostaje podsetnik da ne smemo da zaboravimo našu istoriju i njene heroje.\nJOŠ NIŠTA NIJE GOTOVO: Oglasili se iz SZO i otkrili kada očekuju kraj pandemije korona virusa\nZašto je voda sa limunom dobra za vaše zdravlje?


Putovanje po Balkanu samo sa ličnom kartom - TU magazin\nSvi građani zapadnog Balkana će već od 1. januara sledeće godine moći da se kreću kroz region samo sa ličnom kartom. Njima će boravak biti dozvoljen maksimalno do tri meseca u Bosni i Hercegovini, Albaniji, Srbiji, Kosovu, Severnoj Makedoniji i Crnoj Gori\nRegionalni Sporazum o slobodi kretanja i boravka građana je međunarodni dogovor koji će omogućiti slobodu kretanja između zemalja našeg regiona, počev od 1. januara 2022. godine. U sporazumu se ističe kako će zemlje potpisnice u najvećoj meri pojednostaviti sve administrativne postupke za ulazak, prelazak i kratak boravak građana samo sa ličnom kartom.\nLična karta mora biti važeća, odnosno mora imati važeći rok od najmanje tri meseca, a građani neće smeti da imaju zabranu ulaska i boravka ili da predstavljaju opasnost po bezbednost i zdravlje.\nPrethodni tekstAleksandar Velimirović, direktor turističke agencije Deus Travel\nSledeći tekstKrupana i Una, dve sestre jednog divnog grada


Nastavak nuklearnih pregovora s Iranom 22. aprila u Beču - 16.04.2015, Sputnik Srbija\nPregovori za definitivan sporazum o iranskom nuklearnom pitanju nastaviće se 22. i 23. aprila u Beču, objavila je danas Evropska unija. 16.04.2015, Sputnik Srbija\n18:58 16.04.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Foto : MID Rusije / Uđi u foto-galerijuPeregovori "šesterke" o iranskom nuklearnom programu\nPregovori za definitivan sporazum o iranskom nuklearnom pitanju nastaviće se 22. i 23. aprila u Beču, objavila je danas Evropska unija.\nVelike sile i Iran nastaviće da rade na postizanju konačnog rešenja za iransko nuklearno pitanje na osnovu okvirnog sporazuma zaključenog 2. aprila u Lozani u Švajcarskoj, navodi se u saopštenju diplomatske službe EU.\nRazgovori će se voditi na nivou političkih direktora. Počeće bilateralnim susretom pregovarača EU Helge Šmid i pomoćnika iranskog ministra spoljnih poslova Abasa Aragšija. Uslediće plenarna sednica političkih direktora šest svetskih sila (SAD, Rusija, Velika Britanija, Francuska, Kina, i Nemačka) i Irana.\nUporedo s tim stručnjaci će nastaviti da rade na tehničkim detaljima potrebnim za finalizciju političkog dogovora.\nOkvirni sporazum postignut 2. aprila u Švajcarskoj posle više meseci teških pregovora predviđa da Iran i predstavnici velikih sila (5+1) reše komplikovane tehničke i pravne detalje da bi postigli konačni sporazum o iranskom nuklearnom pitanju krajem juna.\nMeđutim, neka od najspornijih pitanja, kao što je ukidanje sankcija i mehanizam koji bi omogućio da se sankcije vrate u slučaju da Iran ne poštuje dogovor, još nisu rešena.


"Nećemo dozvoliti ukidanje Upravnog i Nadzornog odbora i Kolegijuma direktora Instituta za nestala lica BiH", poručuju srpski predstavnici porodica zarobljenih i nestalih.\nUkidanjem ovih organa doći će do centralizacije upravljanja, a sve odluke biće donošene samo u korist bošnjačkog naroda, tvrdi Nedeljko Mitrović, predsednik ove organizacije. Istrajaće, kaže, u namjeri da se čuje glas i srpskih porodica koje su izgubile bližnje u ratu.\n" Da se može nadzorni odbor brisati, zato što ima revizija na nivou BiH, ali upravni odbor kao jedan kontrolni organ sigurno ne smijemo dozvoliti kao i ovaj kolegij direktora treba da ostane u ovakvoj form", Nedeljko Mitrović, predsjednik Republičke organizacije porodica izgubljenih i nestalih.\nU Institutu za nestala lica BiH danas nisu odgovarali na pozive ATV-a. Milorad Kojić, direktor Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i tražernje nestalih lica tvrdi da su obe institucije radile usaglašeno. Situacija se, međutim, promijenila, i sada federalni predstavnici zahtjevaju jednog direktora i ukidanje oba odbora.\nKojić tvrdi da se u Institutu već neko vrijeme odluke donose nelegalno.\n" Ne treba zaboraviti da je kolegijumu direktora, osim srpskog člana istekao mandat, upravnom i nadzornom odboru. Da su već dvije-tri godine istekli mandati, da se ne poštuje princip konsenzusa, a to je ono što je najvažnije za jednu takvu instituciju da treba da predstavlja sve konstitutivne narode", rekao je Milorad Kojić, direktor Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i tražernje nestalih lica.\n2013. godine formirana je radna grupa sastavljena od predstavnika sva tri konstitutivna naroda, kako bi se utvrdila upravljačka struktura instituta. Radna grupa je ukinuta, a posao imenovanja nikada nije završen. Upravo njeno ponovno osnivanje traže srpski predstavnici porodica zarobljenih i nestalih lica.


Za žensko preduzetništvo neophodni su stimulativni uslovi - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tZa žensko preduzetništvo neophodni su stimulativni uslovi\nZa žensko preduzetništvo neophodni su stimulativni uslovi\nby bifadmin 7. marta 2017.\nŽensko preduzetništvo se često zasniva na potrebi za zaposlenjem i odlučnosti, ali su I stimulativni uslovi u okruženju, kao što su pristup finansijskim uslugama i jednostavnost poslovanja, neophodni da otvore put za napredak firmi u vlasništvu žena, pokazali su rezultati prvog Mastercard Indeksa ženskog preduzetništva.\nOvi stimulativni uslovi su od ključne važnosti za prevazilaženje dve glavne prepreke koje najviše obeshrabruju žene da postanu preduzetnice, a to su kulturne predrasude i manje mogućnosti za njihovo napredovanje.\nUopšteno posmatrano, razvijena tržišta se nalaze na vrhu liste, a na prvim mestima se nalaze Novi Zeland (74,4, 1.), Kanadi (72,4, 2.) i Sjedinjene Države (69.9, 3). Ove zemlje imaju najbolje uslove za podršku kompanijama u ženskom vlasništvu, visok kvalitet upravljanja i jednostavnost poslovanja.\nMastercard Indeks ženskog preduzetništva – Top 10 tržišta sa najboljim uslovima za podršku preduzetništvu i mogućnostima za žene da napreduju kao preduzetnice.\n1. Novi Zeland – 74,4\n2. Kanada – 72,4\n3. Sjedinjene Države – 69,9\n4. Švedska – 69,6\n5. Singapur – 69,5\n6. Belgija – 69,0\n7. Australija – 68,5\n8. Filipini – 68,4\n9. Ujedinjeno kraljevstvo – 67,9\n10. Tajland – 67,5\nSa druge strane, u zemljama sa slabijom privredom postoji ogroman broj žena preduzetnica, koje na taj korak pokreće potreba za zaposlenjem i zaradom, a ne inspiracija za korišćenje novih poslovnih prilika.\nŽene vlasnice firmi- % ukupnog broja vlasnika firmi\n1. Uganda – 34,8%\n2. Bocvana – 34,6%\n3. Novi Zeland – 33,3%\n4. Rusija – 32,6%\n5. Austrija – 32,4%\n6. Bangladeš – 31,6%\n7. Vijetnam – 31,4%\n8. Kina – 30,9%\n9. Španija – 30,8%\n10. Sjedinjene Države – 30,7%\n„Naše istraživanje pokazuje da kroz povećanje pristupa ključnim mrežama, žene imaju veće šanse da iskažu svoj puni potencijal, postignu svoje ciljeve i na kraju, da ubrzaju inkluzivni rast. Imamo sjajnu priliku da rešimo kulturološke i organizacione probleme i da osnažimo žene lidere,“ izjavila je En Kerns, predsednica sektora međunarodnih tržišta u kompaniji Mastercard.\nIndeks takođe istražuje različite faktore koji pomažu ili ometaju žene preduzetnice:\n– Šta podstiče žensko preduzetništvo na tržištima u razvoju? Odlučnost. Uganda (34,8 procenata), Bangladeš (31.6 procenata), Vijetnam (31.4 procenata) i Kina (30,9 procenata) nalaze se na listi deset najboljih tržišta kada se posmatra procenat žena vlasnica firmi u ukupnom broju vlasnika preduzeća. U ovim zemljama, žene koriste poslovne mogućnosti koje se ne oslanjaju isključivo na znanje ili inovacije.\n– Međutim, za uspešne firme je potrebno više nego samo odlučnost. Da bi se pomoglo ženama preduzetnicama da napreduju, one moraju imati pristup finansijskim uslugama i proizvodima; da im je omogućeno jednostavno poslovanje, da imaju snažnu podršku za mala i srednja preduzeća i kvalitet upravljanja, kao što se vidi na primerima Novog Zelanda (74,4%, 1.), Kanade (72,4%, 2.), SAD (69,9%, 3.), Švedske (69,6%, 4.) i Singapura (69,5%, 5.), koji zauzimaju prvih pet mesta na listi.\n– Postoje i druga tržišta, kao što su Filipini (68,4%, 8.), Peru (64,3%, 23.), Malezija (63,9%, 25), Kina (61,3%, 31.) i Meksiko (59,1%, 40.) gde uslovi za preduzetnice nisu naročito podsticajni, ali je lokalna preduzetnička scena veoma energična živa i postoji veoma zdrava percepcija poslovnih mogućnosti, uz posebno uvažavanje status uspešnih preduzetnika. Žene preduzetnice ovde često pokreće jaka želja za uspehom.\n– Loši rezultati tržišta kao što su Indija (41,7%, 49.), Saudijska Arabija (37,2%, 52.) i Egipat (34%, 53.) ukazuju na činjenicu da kulturne predrasude protiv žena ozbiljno umanjuju njihovu sposobnost da dođu na liderske pozicije i iskoriste preduzetničke mogućnosti.\n– Indeks pokazuje da su neke od najvećih prepreka koje sprečavaju žene da se uputite u posao sledeći: nedostatak finansijskih sredstava ili početnog investiranja, regulatorne restrikcije i institucionalna ne-efikasnosti, nedostatak samopouzdanja i preduzetničkog duha, strah od neuspeha, društveno-kulturološka ograničenja i nedostatak obuke i obrazovanja. Na skoro svih 54 tržišta koja su učestvovala u istraživanju, makar jedno od ovih ograničenja sprečava napredak žene kao vlasnika firmi.\nSamo 11 odsto kompanija u svetu je spremno da izgradi organizaciju budućnosti\nZašto više devojčica i mladih žena u Evropi ne izučava predmete iz nauke i tehnologije?


Špirić u Drvaru, doneseni zaključci za poboljšanje položaja Srba povratnika - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Špirić u Drvaru, doneseni zaključci za poboljšanje položaja Srba povratnika\n14. октобра 2020. 14:34\nU Drvaru je danas na sastanku predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Nikole Špirića sa načelnicima zapadnokrajiških opština, gdje Srbi čine većinu povratničkog stanovništva, doneseno nekoliko zaključaka koji se odnose na poboljšanje položaja Srba povratnika u Federaciju BiH (FBiH).\nŠpirić je izjavio Srni da je jedan od zaključaka da se najveće stradanje Srba u zapadnokrajiškim opštinama dogodilo nakon rata.\n„Tamo gdje je uspostavljen mir rezultati su poražavajući. Ovo su opštine gdje je počeo proces asimilacije, one su kažnjene, budžeti su ispražnjeni i traje borba za opstanak“, rekao je Špirić nakon sastanka, kojem su prisustvovali načelnici opština Drvar Dušica Runić, Glamoč Nebojša Radivojša, Istočni Drvar Milka Ivanković, kao i delegati u Domu naroda Parlamenta FBiH Goran Broćeta i Aleksandar Štrbac.\nŠpirić je naglasio da je zaključeno da načelnici povratničkih opština zajedno sa poslanicima upute zahtjev vladama Livanjskom kantona, FBiH i Republike Srpske, kao i zajedničkim institucijama da u narednoj godini u budžetima planiraju sredstva za povratničke opštine, za pomoć u obnovi infrastrukture i za održivi povratak.\nOn je naveo da je potrebna revizija ugovora o privatizaciji u svim preduzećima koja su privatizovana, jer se, kako je naveo, dešava ogroman kriminal i potrebno je da se u rješavanje ovog problema uključe i institucije za sprovođenje zakona.\nŠpirić navodi da se imovina u centru Drvara rasprodaje i vozi u srednju Bosnu, kao i da je to poruka ljudima da se sele i da ne žive više u Drvaru.\nOn je naglasio da je neophodno pristupiti izmjeni Zakona o predškolskom obrazovanju, koji je na kantonalnom nivou, jer samo u Drvaru predškolske institucije finansira lokalna zajednica, te Zakon izjednačiti sa drugim opštinama u Livanjskom kantonu i u FBiH.\n„Glamoč je jedina opština u Livanjskom kantonu gdje se ne izučava srpski jezik. Poruka roditelja i vlasti iz Glamoča jeste da to bude realizovano u narednih mjesec dana inače će se pristupiti bojkotu nastave“, naveo je Špirić.\nPrema njegovim riječima, jedan od zaključaka jeste i to da se pokrene inicijativa o izmjeni Zakona o šumama radi povećanja šumske takse na 15 odsto, sa dosadašnjih osam, da bi lokalni budžeti mogli da servisiraju lokalnu putnu infrastrukturu.\n„Za 25 godina nije napravljen nijedan metar puta, ni lokalnog, niti magistralnog sa stanovišta kantonalnog, federalnog ili budžeta zajedničkih institucija. Da li je to osveta povratničkim opštinama – ne znam, ali mi zahtijevamo da se izmijeni Zakon o šumama da bi lokalne zajednice dobile novu finansijsku kondiciju“, poručuje Špirić.\nNa današnjem sastanku je konstatovano i da je u povratničkim opštinama sa većinskim srpskim stanovništvom izvršena zakonska diskriminacija kada je riječ o obnovi stambenih jedinica.\nŠpirić je ukazao i na problem vojnog poligona „Barbara“ u Glamoču, gdje se stanovništvo bavi poljoprivrednom proizvodnjom, a ne može da dobije međunarodni sertifikat da je riječ o zdravom proizvodu.\nPrema njegovim riječima, zaključeno je i to da je neophodno formirati ekonomsko-pravni savjet povratničkih opština, te zatražiti pomoć od eksperata iz Republike Srpske i Srbije i pratiti realizaciju ovih zaključaka.\n„Jer, ukoliko se ne bude sve pokrenulo sa mrtve tačke, stanovništvo će napuštati povratničke opštine Drvar, Glamoč, Bosansko Grahovo i Bosanski Petrovac. Ako su se Srbi saglasili da postoji jedinstvo u Srebrenici i u Mostaru, današnji zahtjev jeste da se to jedinstvo pokaže i u Drvaru, Glamoču, Grahovu i Petrovcu da bi život u ovim opštinama bio koliko-toliko podnošljiv“, poručio je Špirić.\nNačelnik opštine Drvar Dušica Runić rekla je Srni će se u narednom periodu raditi na sprovođenju zaključaka sa današnjeg sastanka kako bi se omogućio ostanak Srba na ognjištima.\nPredsjednik Udruženja protjeranih građana Drvara Mile Marčeta rekao je Srni da je opstanak Srba u FBiH veoma težak.\n„Prvi povratak nakon Dejtonskog mirovnog sporazuma upravo se desio u Drvaru, tada smo dobili samo obećanja, a danas su nam okrenuta leđa“, naveo je Marčeta.Srna\nPrethodni članakVučić: Nikad u NATO, nikad sankcije Moskvi\nNaredni članakPutin: Odobrena i druga vakcina


Početak/Društvo/SRPSKI ZID PONOSA u Nišu\nVerovatno jedan od najvećih i istorijski najdetaljnijih murala u Nišu i šire, jeste upravo mural koji je nazvan SRPSKI ZID PONOSA. Ništa neobično, za one koji ga znaju, inicijator izrade murala, po čijoj idejnoj zamisli motiva je izrađen mural, jeste Komandant Kopnene vojske general-potpukovnik Milosav Simović.\nPoznato je da je u Nišu zaživela kultura murala. Nešto nesvakidašnje, što se dogodilo nedavno, jeste izrada murala u dvorištu Komande Kopnene vojske. Verovatno jedan od najvećih i istorijski najdetaljnijih murala u Nišu i šire, jeste upravo mural koji je nazvan SRPSKI ZID PONOSA. Ništa neobično, za one koji ga znaju, inicijator izrade murala, po čijoj idejnoj zamisli motiva je izrađen mural, jeste general Simović.\nMural je svojevrsno predvorje čuvene Spomen sobe Kopnene vojske, koja u Nišu postoji od 2017. godine, iako je zvanično otvaranje bilo 2018. godine, koja čuva sećanje na sve poginule i nestale u svim ratovima devedesetih godina prošlog veka, NATO agresiji i Kopnenoj zoni bezbednosti, ali i sećanja na stradale u srpsko-turskim ratovima, balkanskim ratovima i Prvom i Drugom svetskom ratu.\nPriredila SRPSKA ISTORIJA, Đorđe Bojanić\ndvorište general Komandant Kopnene vojske general-potpukovnik Milosav Simović komende Kopnene vojske mural Simović vojska\nNagrada Fondacije Jelena Šantić za grupu Speak up\nUspešno izvedena vežba „VATRENI ŠTIT 2022” u noćnim uslovima (FOTO)\nPoloženi venci na spomenik stradalima u NATO agresiji u Nišu (Foto)


Granični prelaz Arhiva - Страница 5 од 26 - Far\nHomePosts Tagged "Granični prelaz" (Page 5)\nCarinici su u saradnji sa policijom na graničnom prelazu Gradina kod Dimitrovgrada u sredu, 10. jula, zaplenili 66.500 neprijavljenih evra, koje je vozač automobila pokušao da iznese iz zemlje u džepovima pantalona koje je nosio na sebi, saopštava Uprava carina. Prekršaj je otkriven u kasnim popodnevnim\nCarinici su u saradnji sa policijom na graničnom prelazu Gradina kod Dimitrovgrada sprečili pokušaj da se preko grance prenese 25.500 neprijavljenih evra. Novac je pronađen kod nemačkog državljanina turske nacionalnosti, koji je putovao ka Turskoj, saopštava Uprava carina. Tokom kontrole automobila, u torbici za zaštitni prsluk,\nNa Gradini borbeni i lovački noževi sakriveni u autobusu\nCarinici su na ulazu prelaza Gradina kod Dimitrovgrada, sprečili krijumčarenje preko 20 borbenih i lovačkih noževa, saopštava Uprava carina. Prekršaj je otkriven kada je na red za kontrolu došao autobus niških registarskih oznaka, koji saobraća na relaciji Sofija-Niš. U komunikaciji sa carinicima prisutni putnici i vozač su\nUmerene dnevne temperature trenutno omogućavaju vozačima nesmetano odvijanje saobraćaja, dobru prohodnost i dobru vidljivost, a saobraćaj je još uvek umerenog intenziteta, dok se gužve, a ponegde i zastoji, očekuju na frekventnim putnim pravcima na kojima se izvode radovi, saopštio je danas AMSS. Prema poslednjim informacijama dobijenim\nNa Gradini više od dve tone falsifikovane garderobe\nCarinici su na graničnom prelazu Gradina kod Dimitrovgrada zaplenili više od dve tone garderobe za koju se sumnja da je falsifikat poznatih robnih marki. Kako je saopšteno iz Uprave carina, prekršaj je otkriven kada je na red za kontrolu stigao kamion beloruskih registarskih oznaka kojim je\nCarinici su na ulaznoj strani graničnog prelaza Gradina kod Dimitrovgrada sprečili krijumčarenje gotovo 900 odličnih kopija „Adidasovih“ dresova, navode iz Uprave Carina. Prekršaj je otkriven 21. juna, oko 23 časa, kada je na red za kontrolu stigao kombi „reno trafik“ holandskih registarskih oznaka kojim su iz


Izračunavanje tekućeg salda - Excel\nIzračunavanje tekućeg salda\nRecimo da možda želite da vidite bilans stavki koje ste kupili kako ne biste premašili ograničenja potrošnje. Možete da koristite pokrenuti saldo da biste videli vrednosti stavki u ćelijama, dok unosite nove stavke i vrednosti tokom vremena. Da biste izračunali rastući saldo, koristite sledeću proceduru.\nNapomena: Obračunati bilans se razlikuje od rastuće ukupne vrednosti (koji se takođe naziva "pokrenuti broj"), u kojima gledate broj stavki u radnom listu koji se koristi prilikom unosa novih stavki. Više informacija potražite u članku Izračunavanje rastućeg zbira u programu Excel.\nPodesite radni list kao što je sledeći primer.\n= SUM (A2,-B2)\nKliknite bilo gde izvan ćelije C3 da biste videli izračunatu ukupnu vrednost.\nDa biste zadržali pokretanje salda, dodajte redove za svaku novu stavku tako što ćete uraditi sledeće:\nOtkucajte količine depozita i povlačenja u prazne redove neposredno ispod postojećih podataka.\nNa primer, ako ste koristili gorenavedene primere, upisujete depozite u a4, a5 i tako dalje, kao i na podizanje u B4, B5 i tako dalje.\nProširivanje formule "pokretanje" u nove redove tako što ćete izabrati poslednju ćeliju u koloni salda, a zatim kliknuti dvaput na regulator za popunjavanje.\nNa primer, ako ste koristili gorenavedene primere, izaberite ćeliju C3, a zatim kliknite dvaput na njegov regulator za popunjavanje da biste proširili formulu na sve nove redove koji sadrže vrednosti depozita i podizanja.


Vesti online / Vesti / Svet / "Bosna i Kosovo bi prošli kao Alepo da NATO nije intervenisao"\nA ovako smo dobro prošli?\nUporedivši današnji Alepo sa Staljingradom u Drugom svetskom ratu, Davutoglu je u intervjuu za Al Džaziru rekao da ne bi bilo takvog stradanja ljudi da je NATO bio aktivan u Siriji.\n- Da je NATO bio aktivan u Siriji, ne bismo imali ovaj problem - rekao je Davutoglu.\nPrema njegovim rečima, režim sirijskog predsednika Bašsara al-Asada želi da "etnički očisti Alepo" tokom procesa predsedničke tranzicije u Sjedinjenim Američkim Državama.\n- Ljudi iz Alepa su heroji i želim im da im poručim kao njihov brat - u Turskoj smo uvek uz njih bez obzira na njihovu versku i etničku pripadnost - poručio je Davutoglu.\nOn je pozvao Savet bezbednosti UN i Rusiju da zaustavi stradanja u Alepu.\n- Primili smo vest da je izvršen udar na poslednju bolnicu u Alepu - ne samo na poslednju bolnicu, već na poslednju svest čovečanstva. Dužnost Saveta bezbednosti UN je da zaustavi ovaj masakr i podigne glas. Pozivam i Rusiju. Iako imamo različite politike, svi mi treba da se saglasimo o humanitarnom pristupu i kažnjavanju ratnih zločina - poručio je Davutoglu.\nSRBIJA Turska: "Nesrećna i neistinita" izjava Tome Nikolića


Belgrade Award 2017 - Beogradski festival folklora - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Festivali » Belgrade Award 2017 – Beogradski festival folklora\nAh Neša 2. juli 2017. Festivali 2 komentara\nU srpskoj prestonici na ovoj manifestaciji učestvovaće više od 400 umetnika iz 15 zemalja iz Evrope, Južne Amerike, Azije i Afrike.\nOtvaranje će biti priređeno ispred Starog dvora uz defile od Starog dvora do Kalemegdana.\nBeograđani i gosti prestonice, na raznim mestima, imaće priliku da vide pesmu, igru, običaje i divne nošnje zemalja učesnica festivala.\nPoštovaci narodne igre će biti u prilici da do 7. jula uživaju u koncertima na Adi Ciganliji, Savskoj promenadi, Trgu republike, Bulevaru kralja Aleksandra Trgu Nikole Pašića i Sava centru, u kome će se održati završno takmičenje.\nNa festivalu, koji je takmičarskog karaktera, Grad Beograd će dodeliti nagradu Beogradski pobednik za prva tri mesta, dok će organizator dodeliti pet FIDAF (Federation of national dance festivals) nagrada.\nNa Beogradskom festivalu folklora će, između ostalih, nastupiti učesnici iz Rusije, Grčke, Portorika, Argentine, Turske, Indije, Rumunije, Litvanije, Bugarske, Poljske i Crne Gore, kao i veliki broj ansambala iz Srbije.\nSve dodatne informacije o mestu i početku koncerata mogu se videti na Belgrade Award. (danubeogradu.rs)\nTagovibelgrade award festivali folklor izlasci leto\nPrethodni U bioskopima: 1898. Poslednji Filipinci\nSledeći U bioskopima: Nokturama\n6. јула 2017. at 13:59\nNa Belgrade Award ne postoje jasne informacije o mestu i poÄetku navedenih koncerata veÄ‡ samo okvirno predstavljen program.Da li biste bili ljubazni da nam predstavite jasnije program? Hvala\n7. јула 2017. at 09:55\nUkoliko na sajtu belgrade award promenite na srpki jezik ukoliko veÄ‡ niste, i izabere karticu Program dobijate detaljnije informacije.\nNo kako je danas poslednji festivalski dan, od 20h je takmiÄarski gala program u Sava Centru, gde Ä‡e sam koncert otvoriti izvoÄ‘aÄki ansambl KUD-a “ Sveti Sava „(inaÄe organizatora festivala Belgrade award veÄ‡ 5god. zaredom), i nakon njih nastupati sve gostujuÄ‡e grupe tj ansambli uz predah sa numerama mlaÄ‘ih ansambala i orkestra KUD-a „Sveti Sava“.\nUkoliko ste zainteresovani, mogu Vam ponuditi 2 karte.


Predsednik Vučić ugostio zlatne odbojkašice: "PODRŠKA I ZAHVALNOST, SRBIJA JE PONOSNA NA VAS"! (video) • HAPPYTV.RS\nHvala vam što ste nas naučile kako se ide do cilja i na sreći koju ste nam donele, rekao je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić članicama ženske odbojkaške reprezentacije, a one su uzvratile zahvalnošću za bezrezervnu podršku, koju im je pružio i koju su, kako je na prijemu kod predsednika rekla kapiten Maja Ognjenović, osetile u svakom trenutku tokom takmičenja.\n"Hvala vam što ste nam svima pokazale lekciju na koji način se dolazi do cilja. Hvala za sve što ste uradile, i na sreći koju ste nam pružile", rekao je Vučić.\nMi vas molimo da naš narod još mnogo puta obradujete, a mi ćemo moći da vratimo izgradnjom novih objekata, te čestitao kapitenu Maji Ognjenović i svim igračicama na velikom zanosu.\n"Pomenuo sam poen na 13:12, kad su cela Srbija i Republika Srpska drhtale, a vi ste bile smirene", primetio je i dodao:\n"Izdržale ste, bile uverene da pobeđujete - alal vera još jedanput...".\nPredsednik je rekao da se nadamo da će nam one doneti zlato i sa Olimpijskih igara, "a ako i ne bude, toliko ste zlata doneli ovoj zemlji, da ćemo uvek biti zadovoljni".\n"Srbija je ponosna na vas, a vi gledajte da se još nekoliko puta vratite sa ovakvim odličjima. Živela Srbija", zaključio je Vučić.\nKapiten Maja Ognjanović zahvalila je u ime celog tima predsedniku Srbije na podršci i prijemu.\n"Naš put do medalje zaista nije bio ni malo lak, ali smo izuzetno srećne i ponosne kada osvajamo medalje za našu državu i narod. Daćemo sve od sebe da tako bude i u budućnosti. Hvala vam na bezrezervnoj podršci, verujte da smo je osetile u svakom trenutku takmičenja i ona nam je puno značila", rekla je Ognjanović.\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da je posebno ponosan što su Tijana Bošković i Brankica Mihajlović dale pečat zlatu kao odbojkašice rođene u RS.\n"Uvek nam je drago kada u reprezentaciji Srbije imamo igračice sa naših prostora. Želim im još uspeha", poručio je Dodik i dodao da mu je drago što je predsednik Vučić pokazao spremnost da se svi problemi u Savezu reše.\nPrvi čovek Odbojkaškog saveza Srbije Zoran Gajić istakao je da je veoma srećan zbog sjajnog rezulrata u Japanu, kao i zbog toga što država zna da ceni uspeh.\n"Hvala predsedniku Vučiću što ćemo do kraja nedelje dobiti premije. Sećam se kada je to moralo da se čeka po godinu i više dana... Nama sada to puno znači", rekao je Gajić.


Umor zbog sedenja\nKrstarica 27. jula 2007. 00:00\nAko se vaš rad na poslu sastoji od osmočasovnog sedenja za kompjuterom ili je u pitanju nešto drugo zbog čega u toku celog radnog vremena ponavljate iste pokrete, u opasnosti ste da se povredite. Tu nije reč o klasičnim povredama (lomljenje noge ili nešto slično) već o oštećenju očiju, vrata, leđa, ramena i uopšte mišića tela. Da biste smanjili mogućnost pojave deformiteta, morate se zaštititi.\nPodignite stolicu na kojoj sedite, neka vam noge budu u stalnom kontaktu sa podom, i trudite se da spustite tastaturu malo niže, jer ćete tako sprečiti bolove u ramenima. Obavezno nabavite fiksnu slušalicu umesto klasične ili se za razgovore služite interfonom kako ne biste dovodili svoje telo u nezgodan položaj kriveći glavu dok istovremeno obavljate jedan posao i razgovarate sa nekim poslovnim partnerom preko žice.\nDa biste izbegli probleme sa vidom, stavite svetlo pored ekrana računara, probajte da sedite što dalje od monitora i što kraće gledajte u monitor ispred sebe. Obavezno idite na redovne kontrole kod oftalmologa da biste svojim očima pomogli na vreme ako to eventualno bude bilo potrebno.\nKada su pitanju bolovi u zglobovima, povećajte broj pauza između kucanja, a trudite se da tokom kucanja uposlite samo prste, a ne i zglobove. Ne bi bilo loše i da naučite neke lagane vežbe koje će vam poboljšati cirkulaciju krvi u rukama. Kada uspete da ove stvari pretvorite u svakodnevnu radnu naviku, smanjićete opasnost od eventualnih povreda na poslu koje samo naoko mogu da izgledaju bezopasno.\nBez obzira na to što ne izlažete telo rizičnim kretnjama, ono je dovedeno u opasnost dugim sedenjem koje od vas zahteva vaš kancelarijski posao, a posledice toga su deo rizika na koji morate računati.


Makedonija evropski rekorder po bjekstvima iz zatvora - CdM\nMakedonija evropski rekorder po bjekstvima iz zatvora\nSavjet Evrope još jednom je uperio prst u Makedoniju, navodeći da je ta zemlja evropski rekorder po bjekstvima iz zatvora. Prema njihovom izvještaju za 2016. godinu o stanju u zatvorima u zemljama članicama, Makedonija ima najvišu stopu po broju bjekstava iz zatvora.\nZatvorska statistika Savjeta Evrope ( СоЕ ) za Makedoniju je registrovala 66 bjekstava na 3.400 zatvorenika. Tako je Makedonija dospjela na prvo mjesto u Evropi, a druga zemlja na toj listi je Finska, ali sa svega 10 bjekstava na 3.000 zatvorenika, javlja dopisnik agencije MIA iz Brisela.\nAutor studije, Marselo Aebi, profesor kriminologije Univerziteta u Lozani je izjavio da ne zna tačan razlog ovakvog stanja, ali da odgovor možda leži u malom broju zatvorskih čuvara.\nOn je ukazao na činjenicu da broj zatvorenika u Makedoniji kontinuirano raste od 2005. do 2015. godine, navodeći da je stopa povećanja zatvorenika za tih 10 godina bila 60 procenata. Savjet Evrope je primijetio da je pretrpanost makedonskih zatvora povezana sa dugim zatvoskim kaznama koje se izriču u Makedoniji.\nZanimljivo je, međutim, da Makedonija ima nižu stopu žena zatvorenica za razliku od drugih evropskih država, što je, kako je ocijenio Aebi, možda povezano sa statusom žena u društvu.\n“Nemamo jasno objašnjenje za to, ali, generalno, koliko je veća integracija žena u društvu, toliko je veći rizik od njihovog kriminalnog ponašanja. Sa društvenom integracijom dolazi i odgovornost, ali i rizici. Makedonija ima tri odsto žena zatvorenica, a u Evropi taj prosjek dostiže pet odsto”, rekao je Aebi agenciji MIA.\nTagoviBjekstvo Makedonija zatvor


Janjić: Vučićeva dramatizacija priče o ZSO vešt politički manevar\nArhiva - Dušan Janjić, Forum za etničke odnose (Foto: Medijacentar Beograd)\nPosle Moskve i Berlina, predsednik Srbije Aleksandar Vučić posetio je i Ameriku, gde se između ostalog sastao i sa generalnim sekretarom UN Antoniom Guterešom. O tome da li je reč o diplomatskoj uvertiri pred sutrašnji susret sa predsednikom Kosova Hašimom Tačijem u Briselu, ili priprema za još veće događaje razgovarali smo sa predsednikom Upravnog odbora Foruma za etničke odnose Dušanom Janjićem.\nPred susret sa predsednikom Kosova Hašimom Tačijem u petak u Briselu, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je iz Njujorka poručio da je pozicija Srbije teška, da je očekivao veće razumevanje za Srbiju, kao i da će dati sve od sebe da štiti interese Srbije i zemlju izvuče iz ove pozicije.\nSa druge strane, prvi čovek Foruma za etničke odnose Dušan Janjić smatra da je dramatizacija priče o Zajednici srpskih opština vešt politički manevar i da je sada pozicija Aleksandra Vučića daleko jednostavnija nego ranije.\n"Sa jedne strane mu je mnogo lakše, iako on to ume da predstavi i vrlo uspešno da dramatizuje. Jer je sada broj opcija sužen na realnost, a on je stalno govorio da želi realnost. Sad je sve suženo, put normalizacije je put rešavanja kosovskog problema u ovoj fazi. Ne treba da se opterećuje više istorijskom misijom konačnog rešenja i sad može da se fokusira na ono što se zove - šta je ta dobit koja nije teritorija, koju Srbija može da ima, a šta je više od ZSO", kaže Janjić.\nPo mišljenju Dušana Janjića, put u Ameriku, kao i nedavni susreti sa Angelom Merkel i drugim evropskim zvaničnicima, kod predsednika Srbije Aleksandra Vučića su raspršili nade u mogućnost razmene teritorije i razgraničenje. Kako je i sam Vučić poručio iz Amerike, za Zapadne zemlje je priča o teritoriji Kosova stvar koja je završena priznanjem nezavisnosti.\n"Možda su poverovali da će moći da postignu dogovor - mirna promena granica, zauzvrat odmah priznanje Kosova. To je ono što se krije od javnosti Srbije. I što ljudi koji hoće sebe da predstave kao najveće patriote i nacionaliste, neće da kažu. Da je razmena teritorija put da se prizna Kosovo. Oni su navodno protiv priznanja Kosova, ali hteli bi što pre da završe tu priču. I mislim da je, donekle, i Vučić deo toga", smatra prvi čovek Foruma za etničke odnose.\nA posle jučerašnjeg demantija njegove informacije da danas u Srbiju dolazi visoka delegacija Nemačke koja donosi plan za Kosovo i koncept pravno obavezujućeg sporazuma Beograda i Prištine, Janjić kaže da je u toj vesti praktično netačno jedino to da danas dolazi delegacija iz Berlina.\nOni sigurno uskoro dolaze, kaže u izjavi za Glas Amerike Dušan Janjić.\n"Njena sekcija pri Ministarstvu spoljnih poslova za Zapadni Balkan - oni jednostavno rade na toj strategiji, tačkama, kako oni to zovu, svoje politike prema Zapadnom Balkanu. I unutar toga rade i na jednom pretpostavljenom modelu kako će se završiti, kako će početi i kako će se završiti nova faza Briselskog dijaloga", kaže Janjić.\nKako god da se završe razgovori Vučića i Tačija u Briselu, vrlo izvesno je da se mnogo toga sprema i kuva iza diplomatskih kulisa, kako bi se dijalog Beograda i Prištine nastavio i u skorije vreme doveo do nekog ishoda. Otvoreno je pitanje da li Vučića na tom putu čekaju veća iskušenja na međunarodnom ili unutrašnjem planu.


ČVOKA KOSOVU, ALI I SRBIJI: Američki zvaničnik poziva na ukidanje taksi, ali i priznanje genocida - IZDVOJENO.ba\nČVOKA KOSOVU, ALI I SRBIJI: Američki zvaničnik poziva na ukidanje taksi, ali i priznanje genocida\nNužno da se Srbija suoči s prošlošću kako bi išla dalje, ali i zbog poštovanja prema žrtvama tog stravičnog zločina, rekao je Metju Palmer\nObjavljeno 04. Decembra 2018. 18:35\nZamenik pomoćnika državnog sekretara SAD za jugoistočnu Evropu Metju Palmer pozvao je danas Prištinu da ukine takse na robu iz centralne Srbije i BiH, i istakao da SAD te takse smatraju preprekom nastavku dijaloga.\nFena prenosi da je Palmer, u intervjuu koji za novinske agencije u BiH dao u Sarajevu, poručio da “SAD snažno podržavaju proces koji EU vodi u rešenju pitanja” odnosa Beograda i Prištine.\nVašington želi da vidi “postizanje sporazuma o potpunoj normalizaciji odnosa, što bi otvorilo vrata za put ka EU i Srbiji i Kosovu”, istakao je američki zvaničnik.\n“To bi doprinelo bezbednosnoj situaciji na zapadnom Balkanu. Takvim sporazumom promovisali bi se stabilnost i mir u celom regionu”, ocenio je Palmer, preneo je Tanjug.\nOn je za odluku NATO da pozove BiH da podnese Godišnji nacionalni program kazao da bi bila “dobrodošla odluka u smislu šireg regionalnog interesa kada je u pitanju bezbednost, zbog čega će SAD podržavati BiH u reformi odbrane i u nastojanjima da ojača odnose sa NATO”.\nPalmer je naveo da “Srbija nije protiv NATO-a, nego da, naprotiv, ima produktivne odnose s tim vojno-političkim savezom, koji su trenutno i bolji i jači od odnosa BiH i NATO s obzirom na činjenicu da je pred BiH još mnogo posla pre nego što nivo saradnje sa NATO bude na nivou koji ima Srbija”.\nFena prenosi da se Palmer osvrnuo na usvajanje Rezolucije o Srbiji u Evropskom parlamentu u kojoj se traži od Srbije da prizna genocid u Srebrenici, kazavši da su “činjenice o genocidu u tom gradu neosporne i priznate od svih relevantnih međunarodnih tela”.\n“Stoga je nužno da se Srbija suoči s prošlošću kako bi išla dalje, ali i zbog poštovanja prema žrtvama tog stravičnog zločina”, rekao je Palmer, zbog čega je “pozvao i ohrabrio sve u regionu da prihvate tu realnost”.\nDŽABA MU ŠTO JE PREDSJEDNIK: Dodik ostaje pod američkim sankcijama\nZamjenik pomoćnika državnog sekretara SAD za jugoistočnu Evropu Metju Palmer izjavio je da Milorad Dodik, predsjedavajući Predsjedništva BiH i dalje ostaje pod sankcijama.\nKako je rekao, to što je Dodik postao član Predsjedništva BiH nije jedan od kriterijuma za uklanjanje sankcija.\n“On i dalje ostaje pod sankcijama SAD, jer to što je postao član Predsjedništva BiH nije jedan od kriterijuma za uklanjanje sankcija. Dodik zna šta se od njega očekuje kako bi sankcije bile uklonjene i željeli bismo da vidimo da on ide tim putem”, poručio je Palmer.\nOTKUD DVA VELIKA KONCERTA U ISTOM DANU: 29. decembra Bijelo dugme svira na Bjelašnici, a Zabranjeno pušenje u Skenderiji\nUDARNA VIJEST: Amerika postavila rok Rusiji od dva mjeseca ili izlazi iz Sporazuma o raketama


POLA GODINE PREDSTAVNIŠTVA PKS U IZRAELU – Televizija srpske dijaspore\n"U Izraelu je spremnost za saradnju sa kompetentnim ustanovama iz naše zemlje tolika da je nemoguće odgovoriti na sve ponude"\nAleksandar Nikolić, direktor predstavništva PKS u Jerusalimu\ni počasni konzul Republike Srbije u Državi Izrael\nPosebno je zadovoljstvo što je Predstavništvo prepoznato u Izraelu kao organizacija od društvenog interesa.\nPrva dva kvartala rada Predstavništva Privredne komore Srbije u Izraelu iskorišćena su za analitičko sagledavanje pretpostavki za eko-sistemsko umrežavanje, pospešivanje izvoza u Izrael, uvećanje investicionog ciklusa sa naglaskom na obnovljive izvore energije, i pružanje usluga i informacija članicama PKS o mogućnostima za privrednu saradnju sa Izraelom.\nKolegijalni odnosi sa Federacijom privrednih komora Izraela, saradnja sa Ambasadom Izraela u Beogradu, te kontinuirana pomoć direktora Odeljenja za Balkan pri izraelskom MSP, i bliska saradnja sa Ambasadom Srbije u Tel Avivu su dodatno utvrđeni.\nAko govorimo o eko-sistemskom uvezivanju sa najrenomiranijim liderima u ovoj zemlji istočnog Mediterana, čini se da je naredna poseta, već krajem ovog meseca, najbolji primer. Naime, sve je spremno za dolazak delegacije Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srbije i Naučno-tehnološkog parka Beograd. Dodatno će se produbiti saradnja sa Upravom inovacija Izraela, startapima i organizacijama Startup Grind, Sarona Partners, Israel Startup Nation Central, Azrieli koledžom, Fresh Fund-om, Exit Valley, Green Innovation, Tech7, National Cyber Directorate i Peresovim centrom za mir i inovacije.\nU Izraelu je spremnost za saradnju sa kompetentnim ustanovama iz naše zemlje tolika da je nemoguće odgovoriti na sve ponude. U tom smislu je i bio prvi zadatak da Predstavništvo postane prepoznatljivo na izraelskoj eko-sistemskoj mapi kao prirodna adresa kojoj se obraćaju zainteresovani za saradnju sa Srbijom.\nPosebno mi je zadovoljstvo da smo u ovom kratkom vremenskom periodu bili aktivni učesnik u prvoj poseti ministra turizma Izraela ikada, tokom 43. Međunarodnog sajma turizma u Beogradu, kada je potpisan međudržavni sporazum o saradnji u ovoj oblasti, te najavljeno obnavljanje direktnih letova između aerodroma „Ben Gurion“ i „Nikola Tesla“.\nU proteklom periodu ponudili smo vodećem lancu izraelskih supermarketa naše prehrambene proizvode, pri čemu su aktivnosti po tom pitanju u punom jeku. Tome, naravno, pogoduje kampanja povećanja kvota uvoza prehrambenih proizvoda u Izrael kao i šestofazno ukidanje carinskih dažbina. Inicirano je i sagledavanje opravdanosti i uslova za Sporazum o slobodnoj trgovini, bilateralni ili regionalni, i to će nastaviti da bude strateško opredeljenje Predstavništva i u narednom periodu.\nBAJDEN KRITIKOVAO NAFTNE KOMPANIJE ZBOG REKORDNIH CENA GORIVA


SDA odgovara na kritike: Uređenje BiH kao države ravnopravnih građana\nNakon niza kritika i reakcija na Programsku deklaraciju SDA u kojoj se među ustavnim reformama navodi da BiH vide kao republiku, reagirali su i iz SDA.\nNavode da je sve što je napisano u Programskoj deklaraciji SDA usvojenoj na 7. Kongresu o ustavnoj reformi, stajalo i u programskim deklaracijama usvojenim na kongresima SDA 2009. i 2015. godine, saopćili.\nIz stranke se pitaju zašto su se iz Republike Srpske i susjedne Srbije baš sada sjetili da dovedu u pitanje nešto što je već decenijama jasan stav SDA i legitiman politički cilj.\n“Odbacujući neosnovane napade i pritiske, istovremeno podsjećamo i na deklaraciju sabora SNSD-a, u kojoj su kao cilj iznijeli otcjepljenje RS-a, kao i na deklaraciju SNS-a iz 2013. u kojoj su kao cilj iznijeli pripajanje RS-a Srbiji. Upravo su te dvije deklaracije, u kojima se najavljuju napadi na suverenitet i teritorijalni integritet BiH, kroz jednostrana narušavanja Dejtona, najveće prijetnje miru i stabilnosti u BiH i na Zapadnom Balkanu.\nOvdje se očigledno radi o tome da neki žele da imaju pravo otvoreno zagovarati jednostrana narušavanja Dejtona, kroz najave otcjepljenja ili formiranja novih entiteta, a nas pritiscima pokušavaju ušutkati, kada tražimo legalne ustavne reforme i legitiman cilj – državu ravnopravnih građana”, navodi se u saopćenju.\nIz SDA tvrde da nikome ne prijete, niti misle do svog cilja – Republike Bosne i Hercegovine, države ravnopravnih građana – doći neustavnim, jednostranim i nelegalnim potezima.\n“Važeći Ustav BiH nalaže da je za ustavnu reformu potrebna dvotrećinska i entitetska većina, u Parlamentarnoj skupštini BiH, i to je jedini put za promjenu uređenja BiH, što SDA savršeno razumije. Istovremeno, vjerujemo da će vremenom sve više ljudi širom BiH, među svim narodima, shvatiti da je najbolje da BiH bude uređena, po ugledu na razvijene zemlje EU, kao država ravnopravnih građana. Radit ćemo, sa svim političkim snagama koje imaju istu viziju BiH, na promoviranju i jačanje te ideje, sve dok u Parlamentarnoj skupštini BiH ne budemo imali potrebnu dvotrećinsku i entitetsku većinu”, saopćeno je iz Stranke demokratske akcije.\nIzetbegović: Nije problem u Sebiji, Novaliću ili meni… (VIDEO)\nInzko: Neće biti precrtavanja mape BiH, Dodikova politika zabrinjava\nDodik: Priču o ujedinjenju opozicije iz RS i FBiH smislili stranci


Sredstva za sufinansiranje projekta JKP „6. mart“ obezbijedilo Ministarstvo za privredu\nOkončani radovi na zamjeni potisnog cjevovoda u dužini od 202 metra na lokalitetu Industijske zone „Vitkovići“\nPremijer BPK Goražde Emir Oković i ministar za privredu Anes Salman posjetili su danas lokalitet Industrijske zone „Vitkovići“ gdje su okončani radovi na zamjeni potisnog vodovodnog cjevovoda u dužini od 202 metra.\nVrijednost projekta koje je realizovalo JKP „6. mart“ Goražde je 35.000 KM, a sredstva u iznosu od 20.000 KM za njegovo sufinansiranje obezbijedilo je Ministarstvo za privredu BPK Goražde u 2017. godini.\nOvom prilikom sa direktorom JKP „6. mart“ Goražde Sadikom Silajdžićem razgovarano je o nastavku aktivnosti na ovom projektu u cilju omogućavnja redovnog vodosnabdijevanja građana grada Goražda.\nPrema njegovim riječima, do sada je izvršena zamjena potisnog vodovodnog cjevovoda u dužini od 700 metara, a za potrebe redovnog vodosnabdijevanja potrebna je zamjena cijevi u dužini od četiri kilometra.\nMinistar za privredu Anes Salman istakao je da se radi o projektu od velikog značaja za područje Vitkovića, ali i šire.\n„Danas smo ovdje kako bismo se uvjerili da je čitav ovaj projekat realizovan na pravi način, što je zaista jedan opći javni interes, prije svega, ako govorimo o privrednim društvima koja posluju u okviru ove industrijske zone. Mi ćemo nastojati da obezbijedimo finansijska sredstva za nastavak ovog projekta, imajući u vidu činjenicu da se na ovim cijevima dešavaju određena puknuća gdje se dešavaju veliki gubici vode. Nastajat ćemo da smanjimo te gubitke zamjenom cjelokupne dužine potisnog cjevovoda“ – kazao je on.\nSvoj doprinos u rješavanju ovog problema, kao i prethodnih godina, dat će Vlada BPK Goražde u skladu s raspoloživim finansijskim sredstvima.\n„Mi, kao Kanton, učestvujemo u rješavanju ovog problema, prije svega, kako bismo udovoljili zahtjevu privrednih subjekata koji gravitiraju na ovom području, ali i u omogućavanju boljeg pristupa industrijskim zonama. Kada je riječ o sanaciji puta na ovom lokalitetu, moram da istaknem da je BPK Goražde nadležan za održavanje regionalnih putnih pravaca, ali mi nastojimo pružiti podršku kroz zahtjeve lokalnih zajednica kojima stojimo na raspolaganju – riječi su premijera Okovića.


14. 07. 2021 14:25\nIgrači Juventusa koji su nastupali za svoje reprezentacije na Evropskom prvenstvu postigli su najviše golova.\n13. 07. 2021 18:39\n13. 07. 2021 15:10\n13. 07. 2021 12:36\n12. 07. 2021 21:21\n12. 07. 2021 14:36\nRIM - Nekoliko stotina navijača dočekalo je fudbalsku reprezentaciju Italije na aerodromu u Rimu, a kako prenose tamošnji mediji malo je vjerovatno da će se dobiti odobrenje za proslavu titule na ulicama.\n12. 07. 2021 12:33\nLONDON - Britanski princ Vilijam pridružio se danas osudama rasističkih uvreda usmjerenih protiv engleskih reprezentativaca nakon poraza na Evropskom fudbalskom prvenstvu.\nNavijači bijesni na igrače Engleske zbog skidanja medalja nakon dodjele\nFudbaleri Engleski razljutili su fudbalsku javnost potezom nakon dodjele medalja.\nFudbaleri Italije stigli u Rim, Kjelini podigao pehar pred navijačima\n12. 07. 2021 10:53\nRIM - Kapiten italijanske fudbalske reprezentacije Đorđo Kjelini podigao je danas pehar sa Evropskog prvenstva pred navijačima u Rimu nakon povratka iz Londona i sinoćnjeg trijumfa nad Engleskom u velikom finalu na Vembliju.\n12. 07. 2021 08:33\nUlice i trgovi širom Italije sinoć su bili preplavljeni ljudima koji su slavili veliki uspjeh fudbalske reprezentacije koja je osvojila titulu prvaka Evrope pobjedom u finalu Eura protiv reprezentacije Engleske.\n12. 07. 2021 08:28\nKristijanu Ronaldu pripala je "Zlatna kopačka", nagrada za najboljeg strijelca Evropskog šampionata.\n12. 07. 2021 08:24\nGolman Italije Đanluiđi Donaruma proglašen je za najboljeg fudbalera Evropskog prvenstva.\n12. 07. 2021 07:41\nTrener fudbalske reprezentacije Engleske Garet Sautgejt izjavio je da njegovi igrači moraju biti ponosni na dostignuća i da on snosi odgovornost za izbor igrača koji su izvodili jedanaesterce u porazu od Italije u finalnoj utakmici Evropskog prvenstva.


Patrijarh Irinej (Foto novosti.rs)\nPatrijarh Irinej poručio Srbima koji žive na Kosovu da nisu sami i zaboravljeni već da je sa njima ceo srpski rod i sav pravdoljubivi svet.\n"Našoj braći i sestrama na Kosovu i Metohiji poručujemo: znajte da niste sami i niste zaboravljeni, s vama je sav srpski rod, ali i sav pravdoljubivi svet, koji sa vama sastradava, pati i moli se", kaže patrijarh Irinej, i poručuje Srbima da budu u miru, slozi i ljubavi međusobnoj, kao i sa svim ljudima.\nPatrijarh kaže da se u ove radosne praznične dane molitveno sećamo stradanja našeg raspetog i zavetnog KiM, kolevke naše narodne duše i naših najplemenitijih osećanja.\nGovoreći o prilikama na prostoru nekadašnje Jugoslavije, patrijarh kaže da se pitanje i progon ćirilice "koristi kao paravan za nastavak progona srpskog naroda u Hrvatskoj, za zastrašivanje Srba i odvraćanje od povratka na ognjišta".\nPatrijarh Irinej protestuje i zbog neprekidnih "nasrtaja režima koji vlada u Crnoj Gori na identitet, status i slobodu Srpske pravoslavne crkve i zbog pokušaja uplitanja u njen unutrašnji život i kanonsko ustrojstvo".\nU poslanici patrijarh pita "tamošnje ideologe, samozvane autokefaliste", zašto nemaju kuraži da zatraže i reorganizaciju Rimokatoličke crkve da njoj sedište bude u Crnoj Gori a ne u Vatikanu, kao što to traže za pravoslavnu crkvu.\nU poslanici patrijarh Irinej napominje da jedinstvo našeg roda, jedinstvo naše svetosavske crkve, niko nema pravo da ugrozi i da oni koji iz vlastitih interesa, zbog svoje sujete cepaju plašt naše svete crkve treba da znaju da će ih kad-tad stići pravda Božja.\n03.03.2021 Nova žrtva koronavirusa u srpskim sredinama (315)\n03.03.2021 Epidemiološka situacija pogoršana, lekari poručuju da je vakcina rešenje (175)


Za šest mjeseci suficit od 123.410 KM | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Za šest mjeseci suficit od 123.410 KM\nISTOČNO SARAJEVO – Skupština opštine Istočno Novo Sarajevo usvojila je na današnjoj sjednici izvještaj o izvršenju budžeta za šest mjeseci ove godine koji je ostvaren u iznosu od 5.826.906 KM, dok su rashodi 5.703.496 KM, te je suficit 123.410 KM.\nOn je istakao da su na današnjoj sjednici usvojeni i izvještaji o radu načelnika u organima komunalnih preduzeća čiji je kapital u vlasništvu opštine i informaciju o radu komunalnih preduzeća „Rad“, „Vodovod i kanalizacija“ i „Sveti Marko“ i „Toplana“ Istočno Novo Sarajevo.\n„Svako od ovih preduzeća imalo je svoje izazove i probleme u proteklom periodu, ali oni dobro rade svoj posao“, rekao je Kostović i dodao da je u toku ove godine najviše problema imalo preduzeće „Vodovod i kanalizacija“ koje su dobrim dijelom riješili da bi stanovnici imali redovno snabdijevanje vodom.\nKostović je naglasio da „Toplane“ šire postojeću mrežu i povećavaju broj korisnika i nada se da će u narednoj godini bit završena i nabavka novih kotlova. On je istakao da preduzeće „Rad“ nadljudskim naporima dobro obavlja svoj posao.\n„Dom zdravlja posjeduje te aparate, ali su zastarjeli, a ako bi čekali saglasnost resornog ministarstva to bi bila duža procedura“, rekao je Jovičić.\nSO Istočno Novo Sarajevo\nPrethodni članakZa osam mjeseci pet povreda sa smrtnim ishodom\nNaredni članakU subotu naučni skup povodom Dana Pravnog fakulteta


Uvođenje bebe i trudnice u novi rijaliti - pretnja za sve naše porodice\nprof. dr Jasmina Vujić dr Nemanja Zarić Slobodan Dimović Borko Puškić Dejan Dimitrijević Dalibor Dašić Saša Maksimović Blagoje Car Predrag Vukosavović Danilo Spasojević\nPonedeljak, 04.09.2017 9:01\nEra medijskog mraka, pada morala i razaranja porodice, doživela je svoj vrhunac kada je najavljeno da će u novom rijaliti programu pod nazivom „Zadruga“ učestvovati i osmomesečna beba i trudnica koja nosi trojke.\nKako su mediji preneli, beba je usvojena i pripada porodici Mitrović, a otac joj je sada ni manje ni više, nego Željko Mitrović, vlasnik Pink televizije.\nOčigledno je da je Mitrović bebu usvojio da bi se sa njom igrao u rijalitiju, a ne da bi joj pružio sigurnost i porodični dom, jer je najavio da će beba praktično odrastati u „Zadrugi“.\nMeđutim, ovo nije sve. Najavljeno je i da će trudnica, koja nosi trojke ući u rijaliti, gde je predviđeno i da se porodi.\nGde je predsednik države da reaguje ili ne želi da dira svog ličnog prijatelja? Gde je Slavica Đukić-Dejanović, koja navodno brine o populacionoj politici? Hoće li dozvoliti da se trudnica porodi u „Zadrugi“? Gde su sada svi oni borci za ljudska prava, rodnu ravnopravnost, feministički pokreti i ostali, po kojima je LGBT populacija najugroženija u Srbiji? Gde su sada da zaštite ovu bebu i trudnicu od psihološkkih trauma, koje će doživeti u rijaliti programu?\nDa li ova beba ima pravo na život i zašto mora, kada je već ostala bez svojih bioloških roditelja, da odrasta među strancima i izopačenim ličnostima?\nKoju nam to poruku šalje ova vlast?\nPredsednici opština tuku građane, bebe se uvode u rijaliti programe, trudnice se izlažu javnim poniženjem i ugrožavanjem zdravlja, radnici vrše samoubistav zbog bede, bolesna deca se leče porukama, mediji su pod potpunom blokadom.\nDa li ovo zaista želimo više da trpimo?\nSvi moramo 16. septembra da izađemo na protest, da se pobunimo protiv razbijanja naših porodica, protiv nemorala, nasilja i medija koji truju našu decu, da im ne dozvolimo da nas više gaze i ponižavaju.


Odlaganje sednice parlamenta produbilo institucionalnu krizu na Kosovu\nLideri postizborne koalicije, Demokratskog saveza Kosova, Alijanse za budućnost Kosova i Inicijativa za Kosovo je odluku o odlaganju konstitutivne sednice Skupštine Kosova, koja je bila zakazana za petak, ocenili su neprihvatljivom i skandaloznom.\nLider Alijanse i kandidat opozicije za premijera Ramush Haradinaj, kazao je da svaka partija može da iznese svoje zabrinutosti i na samoj sednici, zato, prema njemu, nije bilo razloga da se sednica odloži. On je isključio mogućnost organizovanja novih izbora na Kosovu, navodeći da je Demokratska Partija Kosova glavna prepreka zbog neformiranja institucija na Kosovu.\n“Naša je ocjena da je potez predsedavajuće (Flore Brovina) skandalozan i još jedan u nizu u službi njene partije, Demokratske partije Kosova. Znači, to je skandalozan i besmislen čin. Jedina stvar koja predstavlja prepreku na putu je partija DPK, koja ne uspeva da formira institucije jer niko ne želi da gradi institucije sa tom partijom”, kazao je Haradinaj.\nU međuvremenu, lider DSK-a, Isa Mustafa, kandidat koalicije za predsednika skupštine Kosova, kazao je da je predsedavajuća Brovina pozivom za sastanak sa političkim partijama u cilju odlaganja sednice prevazišla svoja ovlašćenja. Mustafa je takođe kazao da koalicioni blok ima glasove da zajedno formira nove institucije nezavisno na odlaganja.\n“Verujem da imamo većinu glasova i to je za nas najjznačajnije. Srpska lista i ostali će odlučiti o svojim glasovima, ali mi u svakoj situaciji imamo većinu u parlamentu, a svi trebaju znati da u parlamentarnom sistemu većina odlučuje”, naglasio je Mustafa.\nKomentarišući poziciju Srpske liste koja je zatražila odlaganja zbog konsultacija za Beogradom a nakon priključenja pokreta Samoopredeljanje opozicionom bloku, Mustafa je kazao da na sastanku opozicije tim srpskim političkim subjektom nije bilo ničega zabrinjavajućeg.\n“Istina je da smo mi u razgovorima obavestili Srpsku listu o sporazumu sa pokretom Samoopredeljenje, sa čim su se slozili i kazali da je bolje da i taj pokret bude uključen, te su izrazili spremnost za saradnju.Ne znam šta se desilo u međuvremenu, ali mi čemo naravno razgovarati sa Srpskom listom”, kazao je Mustafa.\nS druge strane, pokret Samoopredeljenje, koji se sada pridružio opozicionom bloku, i dalje se nada da će ovaj blok formirati i voditi buduće institucije.\nDardan Molliqaj iz ovog pokreta kaže da su manjine ustavna kategorija, tako da će i Srpska lista biti predstavljena u institucijama, ali, po njemu, oni neće biti deo koalicije.\n„Uključenost srpske manjine, u ovom slučaju Srpske liste, i ostalih manjina je zagarantovano Ustavom ali neće biti koalicije sa Srpskom listom, već će oni biti predstavljeni u institucijama onoliko koliko to predviđa Ustav Kosova“, kazao je on.\nKonstitutivna sednica, odnosno izbor predsednika i pet podpredsednika trebala je da se održi u petak, ali, na zahtev Srpske liste, ona je odložena za 18. septembar.


Globalna inicijativa protiv organiziranog kriminala: Novac se pere kroz imovinske transakcije - Portal 072info\nMilioni eura od ilegalnih finansijskih tokova svake godine putuju kroz BiH, Crnu Goru i Srbiju, navodi se u novom izvještaju Globalne inicijative protiv transnacionalnog organiziranog kriminala.\nU izvještaju se otkrivaju glavni pokretači, aktuelni trendovi ilegalnih finansijskih tokova u tri susjedne države, detaljne informacije o načinima prenošenja nezakonito zarađenog novca kriminalcima širom svijeta i analizira koliko vlade ovih država suzbijaju ovaj oblik kriminala.\n– Veći dio novca cirkulira kroz finansijski sistem. Kriminalno podzemlje pomjera svoj novac kroz svijet finansija, kako u regionu tako i kroz offshore – kazao je Robin Kartvrajt (Cartwright), jedan od autora izvještaja.\nKorupcija, utaja poreza i organizirani kriminal, kroz trgovinu drogom, duhanom i falsificiranom robom te krijumčarenje migranata žarišta su ilegalnih tokova novca na zapadnom Balkanu. Novac se pere kroz imovinske transakcije i trgovinu, na meti „perača novca“ su mikrokreditne organizacije i kriptovalute, a zabilježeno je i prekogranično krijumčarenje gotovine.\n– Tržište krijumčarenja migranata u 2020. godini procijenjeno je na oko 8,5 do 10,5 miliona eura samo u Bosni i Hercegovini – kaže Anesa Agović, koordinatorica Globalne inicijative za Bosnu i Hercegovinu.\nPrihodi od korupcije, utaje poreza i organiziranog kriminala, koji se peru u lokalnim ekonomijama BiH, Crne Gore i Srbije, procjenjuju se na 2-5 posto godišnjeg BDP-a svake zemlje, što ukupno iznosi između 1,5 do 3,75 milijardi eura.\nMeđutim, zbog nedostatka svih podataka tokom istraživanja ovi iznosi smatraju se značajno potcijenjenima. Smatra se da većina tog novca ide u građevinarstvo, nekretnine, turizam i kockanje.\nU izvještaju se navodi da državne institucije u BiH, Crnoj Gori i Srbiji imaju „ograničenu svijest i sposobnost da adekvatno odgovore na ilegalne tokove novca“ i da ovaj problem nije dobro shvaćen i dovoljno istražen.\nKroz utaju poreza pri ilegalnoj trgovini duhanom zapadni Balkan je uskraćen za 200 miliona eura godišnje, a plaćanje poreza na dohodak se izbjegava plaćanjem radnika u gotovini. U izvještaju se navodi da je u BiH skoro 30 posto radne snage neformalno zaposleno. Osim toga, autori izvještaja upozoravaju da su milijarde eura uvoza ranjive na lažno fakturiranje diljem zapadnog Balkana.\nPrethodni članakDraginja Vuksanović-Stanković: Nema povratka na politiku 90-ih\nSljedeći članakSarajevo ponovo najzagađeniji grad na svijetu


Održan okrugli sto: Odgovor na potrebe devojčica u migracijama -\nKonkurs za facilitatorku za rad sa decom\nU četvrtak 6. decembra, kao deo kampanje „16 Dana borbe protiv rodno zasnovanog nasilja (RZN)“, ADRA Srbije i UNICEF organizovali su okrugli sto na temu odgovora na potrebe devojčica u migracijama. Cilj ove diskusije bio je razmena postojećih praksi u radu sa devojčicama u migracijama, kada je u pitanju odgovor na njihove potrebe i njihovo uključivanje u postojeće programe, ali i kad je reč o izazovima sa kojima se susrećemo u radu sa njima. U pokušaju da se napravi sveobuhvatni pristup ovoj temi, okruglom stolu su prisustvovali akteri vladinog i nevladinog sektora, sa različitim mandatima. U diskusiji su učestvovali predstavnici Ministartva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja (MRZBSP), Komesarijata za izbeglice i migracije Republike Srbije (KIRS), Centra za zaštitu žrtava trgovine ljudima (CZŽTLJ), Visokog komesarijata za izbeglice Ujedinjenih nacija (UNHCR), Populacionog fond Ujednjenih nacija (UNFPA), Lekara bez granica (MSF), NVO Atine, Osnovne škole Branko Pešić, Grupe 484, Indigo, i Info Parka. Diskusiju je otvorio Milenko Nikić, specijani savetnik u MRZBSP, naglasivši važnost o razmišljanju o devojčicama u migracijama kao specifičnoj grupi u okviru migrantske krize. On je istakao da su udruženi napori svih aktera, kako sa vladine tako i nevladine strane, imperativ u odgovaranju na potrebe devojčica, dodavši da je angažovanje eksperata u oblasti rodno zasnovanog nasilja neophodno kako za korisnike tako i za pružaoce usluga.\nU prvi panel uvela nas je Frančeska Riveli iz UNICEF-a, fokusirajući se na načine na koje možemo da adaptiramo programe za migrantske i izbegličke devojčice kada je reč o njihovoj zaštiti i bezbednosti. Ona se osvrnula na značajne razlike medju devojčicama i dečacima u adolescenciji u svakoj kulturi, a naročito u onima sa kojima se susrećemo u radu u okviru migrantske krize, a koje su čvrsto ukorenjene u patrijarhatu. Riveli je pozvala sve organizacije da pristupe ovom problemu na inovativan način, istakavši da smo ponekad i mi sami, kao pružaoci usluga, “siguran prostor” za devojčice.\nDiskusija je dotakla pitanje važnosti multi-sektorskog pristupa, ali i brojne izazove u pružanju pomoći populaciji u pokretu. Una Vitasović iz KIRS-a ukazala je da je teško raditi sa ženama kada su one pre svega usredsređene na svoju destinaciju; iz tog razloga, razdvajanje od muževa i li očeva u slučajevima nasilja može biti veliki izazov. Ona je istakla i problem sa obrazovanjem, jer mnogi tinejdžeri uključeni u sistem formalnog obrazovanja, naročito devojčice, nemaju prethodnog iskustva sa školom upravo zbog rodnih normi. Safet Rasulbegović (KIRS) je dodao da saradnju sa internacionalnim organizacijama koje odgovaraju na izbegličku krizu takodje treba razmotriti, kako bi se našao način da se slučajevi prate i preko granica. Biljana Kosanić iz UNHCR-a osvrnula se na problem neprijavljivanja slučajeva RZN, s obzirom na to da dugačke procedure koje žene i devojčice koje žele da nastave svoje putovanje ka zemlji destinacije, mogu videti kao prepreku. Uprkos tome, humanitarni sistem je dužan da obezbedi podršku i pravno zastupanje u slučajevima RZN, što UNHCR i čini kroz svoje implementarne partnere. Đorđe Dogandžić iz CZŽTLJ istakao je da do sada u okviru migrantske krize, za razliku od dečaka, nije bilo identifikovanih devojčica kao žrtava trgovine ljudima. Sa druge strane, govornici su se složili da ovaj Centar ima krucijalnu ulogu u jačanju kapaciteta organizacija uključenih u odgovor na izbegličku i migrantsku krizu, kao i da je veoma važno da organizacije imaju stručnjake obučene na temu trgovine ljudima. Sanja Kandić iz Atine govorila je o važnosti sveobuhvatnog pristupa u radu sa preživelima RZN-a, pristupa koji obuhvata ne samo bezbednost, već i obezbeđivanje zdravstvenih usluga, obrazovanja, i psihološke pomoći. Sanja Kandić je opisala pružanje podrške kao proces koji mora uključiti i one koji vode slučaj, ali i same preživele, jer rezultat intervencija ne treba da bude zavisnost, već vraćanje kontrole nad svojim životom.\nKad je reč o zdravjlju, Jovana Petrović iz UNFPA naglasila je važnost rada na seksualnom i reproduktivnom zdravlju migrantskih devojčica i žena. Ova tema i pružanje usluga mogu biti izazov s obzirom na kulturne razlike, ali iskustvo UNFPA je pokazalo da podizanje svesti, kao i obrazovanje korisnika o važnosti ove teme daje pozitivne rezultate. UNFPA-ove mobilne klinike su identifikovane kao jedna od najboljih praksi u ovoj oblasti. Predstavnik MSF-a Dr Bojan Žižić podsetio je da je veoma važno imati poseban pristup ženskoj populaciji, s obzirom da one često oklevaju da traže zdravstvene usluge – bilo da to znači uspostavljanje posebnog prostora za njih, rada sa njima u periodima kada nema gužve, ili primena nekih drugih strategija. On je dodao da je uloga dobrih kulturnih medijatora u dosezanju i komunikaciji sa migrantskim ženama i devojkama ključna za lekarske timove, zbog čega MSF pruža posebnu pažnju zapošljavanju medijatora koji su upoznati sa, ili potiču iz navedenih kultura.\nMia Kisić iz Adre otvorila je drugi panel o obrazovanju i psihosocijalnoj zaštiti, tvrdeći da su ove oblasti ključne za diskusiju o migrantskim devojčicama s obzirom na njihovu jasnu vezu sa prevencijom i odgovorom na RZN. Ona je dodala da je ovo pitanje gde i vladin i nevladin sektor imaju bitnu ulogu, te da bi oba trebalo da se međusobno podržavaju i koordinišu kada god je moguće.\nSvi predstavnici su se složili da kulturne razlike i rodne norme prisutne u kulturama izbeglica i migranata, predstavljaju značajne prepreke za devojčice koje žele da se školuju. Direktor osnovne škole „Branko Pešić“, Nenad Ćirić, ukazao je na odsustvo adolescentkinja u obrazovanju, rekavši da je od 250 učenika koji su upisali tu školu, a dolaze iz migrantske populacije, samo 6 bilo žensko. Gospodin Nikić se obavezao da će, zajedno sa KIRS-om, preduzeti korake i početi da radi sa roditeljima kako bi i oni ispoštovali zakon Republike Srbije uključili svoje ćerke u formalno obrazovanje. Sara Ristić iz Info Parka, fokusirala se na značaj neformalne edukacije, ali i na važnost iznalaženja načina da se dopre do onih najranjivijih devojčica, a posebno do onih smeštenih van državnih centara. Ona je pozvala sve aktere da doprinesu uvođenju rodne perspektive u svoje programe, obezbede rodno i starosno senzitivnu statistiku, kao i da redovno evaluiraju svoj rad. Ema Kostić i Slađana Stojanović iz Indiga podelile su uspešne prakse svoje organizacije u uključivanju devojčica u formalno i neformalno obrazovanje kroz radionice i savetovanje sa devojčicama i njihovim roditeljima. Istakle su da u datom trenuku u južnoj Srbiji većina migrantske dece redovno pohadja osnovnu školu, a pet devojčica ide u srednju školu. Danica Ćirić iz Grupe 484 izjavila je da je važno raditi na motivaciji devojčica, ali i roditelja, ukazivanjem na beneficije školovanja, te da je bitno uključiti i drugu stranu u konverzaciju – direktore, učitelje i drugo školsko osoblje.\nOva diskusija poslužiće kao osnova za stvaranje preporuka i prioriteta u radu organizacija koje će biti uključene u odgovor na migrantsku i izbegličku krizu tokom sledeće godine. U okviru sledeće kampanje 16 Dana aktivizma 2019, uspesi u ostvarivanju ovih preporuka biće evaluirani.Na kraju sastanka, učesnici su pozvani da podrže kampanju 16 dana aktivizma protiv Rodno zasnovanog nasilja i fotografišu se u Narandžastom foto štandu. Govornici su se slikali sa parolama koje su pripremile migrantske devojčice u Adrinom ženskom centru, i na ovaj način doprineli da se njihovi glasovi čuju i budu priznati. Slike možete pogledati ovde:


Ugrožen rad bolnice u Kosovskoj Mitrovici | Glas javnosti\nPočetna > Srbija > Ugrožen rad bolnice u Kosovskoj Mitrovici\nKOSOVSKA MITROVICA - Zdravstveni centar u Kosovskoj Mitrovici već pet meseci suočava se sa velikim finansijskim problemima jer duguje 30 miliona dinara jednoj građevinskoj kompaniji.\nZbog tog duga račun Zdrastvenog centra je u blokadi a to je uslovilo i stvaranje novog duga od 140 miliona dinara na ime tekućeg poslovanja.\nDirektor Zdrastvenog centra Milan Jakovljević izjavio je da očekuje da će vrlo brzo ovaj problem rešiti Vlada Srbije.\n"Ovih dana očekujem da Vlada Srbije donese odluku da nam omogući asignaciono plaćanje do rebalansa budžeta a potom bi trebalo da se izmiri taj dug. Imamo obećanja iz Vlade i nadam se da će u naredna 2-3 meseca biti rešeno i ovo pitanje i da ćemo moći da funkcionišemo kao u ostali ZC u Srbiji", rekao je Jakovljević.\nFinansijski problem ZC nastali su početkom godine kada je odlukom suda blokiran račun ovoj zdrastvenoj instituciji zbog duga koji napravljen ranije.\n"Radi se o dugu koji je prema ovoj kompaniji napravilo staro rukovodstvo ZC. Naime 2005. godine urađeni su radovi na dečijem odeljenju i odeljenju za transfuziju krvi, koje niko nije platio. Izvođač radova je tužio sudu centar i dobio izvršnu sudsku presudu", podseća Jakovljević.\nOn ističe da je račun Centra blokiran zbog duga od 30 miliona dinara i da od tog dana nisu dobili ni dinar od Republičkog fonda.\n"Zbog toga trenutno imamo 140 miliona duga za tekuće poslovanje a to znači za hranu, lekove, energente i druge potrebe bolnice. Međutim taj novac stoji u Republičkom zdrastvenom fondu i nakon regulisanja onih 30 miliona osnovnog duga, i ta dugovanja će biti izmirena", rekao je Jakovljević.\nI pored blokade računa primanja zaposlenih u ovoj zdrastvenoj ustanovi koja upošljava oko 1.800 radnika ne kasne jer je otvoren podračun.


Najplaćeniji sportisti sveta: Fedeks ispred fudbalera, Novak na 23. mestu\nIzvor: MozzartSport.com, 29.Maj.2020, 18:56\nRonaldo drugi, Mesi na trećem mestu\nRodžer Federer je pri kraju karijere, ali je i dalje mašina za pravljenje novca. Prema listi Forbsa, Švajcarac je najplaćeniji sportista sveta. On je ove godine zaradio 106,3 miliona ecra od turnira i sponzora.\nZapravo, on je čitavih 100 miliona dolara zaradio od marketinških ugovora, čime je pokazao da je verovatno najveći sportski brend današnjice. Dakle, toliku težinu imaju ugovori u odnosu na novac koji se dobija od sponzora.\nIza Federera na listi su fudbaler Kristijano Ronaldo i Leo Mesi, koji su najviše zarađivali u prethodne tri godine. Ronaldo je zaradio 105, a Mesi 104 miliona dolara....


Nova pretnja: Evropa pravi čep za ruski gas, ali ključ drži Berlin - Sputnjik Srbija\n13:15 19 Januar 2021\n22:23 26.02.2019 Preuzmite kraći link\nDogovor koji je postignut na nivou predstavnika zemalja EU da se u Savetu Evrope usvoje izmene Gasne direktive EU mogao bi da stvori dodatne probleme prilikom izgradnje gasovoda „Severni tok 2“, ali konačna odluka po tom pitanju biće doneta u martu kada je planiran sastanak evropskog Saveta za transportne telekomunikacije i energetiku.\nSuština je u tome što je Evropska komisija još 2017. predložila da se u Gasnu direktivu EU unesu izmene kojima bi se pravila gasnog zakonodavstva EU proširila i na morske deonice gasovoda koje u EU vode iz zemalja koje nisu članice saveza. Na taj način bi se dovela u pitanje deonica u dužini od oko svega 12 kilometara budućeg „Severnog toka 2“ i to na samom ulasku u Nemačku.\n„Gasprom“: Evropska gasna direktiva neće uticati na „Severni tok 2“\nIako iz „Gasproma“ tvrde da će se te izmene odnositi na mali deo „Severnog toka 2“, te da se praktično neće odraziti na rad celokupnog gasovoda, analitičari su skeptični, te pojedini tvrde da bi upravo ta mala deonica mogla da postane svojevrsni „čep“ koji bi u potpunosti blokirao protok ruskog gasa.\nGeneralni direktor ruskog Instituta za nacionalnu energetiku Sergej Pravosudov tvrdi da „Severni tok 2“ ne može da radi bez tog „značajnog dela“ koji se nalazi na teritoriji EU, usled čega „Gasprom“ svakako zavisi od regulative Evropske komisije.\nOn podseća da se to veoma dobro videlo na primeru „Severnog toka 1“ kada su postojale sve dozvole da se kapaciteti napune 100 odsto, ali njegov nastavak — gasovod „Opal“, koji se nalazi na teritoriji Nemačke, dobio je dozvolu da transportuje ruski gas sa svega 50 odsto kapaciteta.\n„Upravo iz tog razloga ova nova direktiva principijelno ništa ne menja. Evropa bi mogla da smisli još kojekakve nove mere u odnosu na ’Severni tok 2‘, ali to bi se opet odnosilo isključivo na deo gasovoda koji se nalazi na teritoriji Nemačke“, ističe Pravosudov.\nPredstavnici zemalja EU odobrili kompromisnu izmenu Gasne direktive\nUpitan da li se te izmene mogu odraziti na rad drugih delova ruskog gasovodnog sistema, Pravosudov kaže da za tako nešto ne postoji pravna osnova, kao i da se generalno po tom pitanju ništa nije izmenilo. On tvrdi i da će najverovatnije konačnu odluku o gasovodu „Severni tok 2“ doneti Nemačka.\n„Radi se o tome da Evropska komisija ima mogućnost da utiče na to kako će se eksploatisati taj gasovod. Međutim, u novoj direktivi istovremeno se kaže i da se prioritet prilikom odlučivanja daje državi preko čije teritorije ide gasovod, a u ovom slučaju je to Nemačka, dok je Evropska komisija u obavezi da prihvati sve odluke koje Berlin usvoji“, ukazuje ruski stručnjak, ali i naglašava da se ovde ne radi o procesu izgradnje, već o eksploataciji gasovoda i to tek onda kada bude u potpunosti završen.\nKada je reč o tome da li bi se te izmene mogle odnositi i na produžetak „Turskog toka“, odnosno gasovoda kojim bi se ruski gas preko Turske i Bugarske dopremao i do Srbije, Pravosudov kaže da ne mogu, jer Tursku ne dotiče direktiva EU, budući da nije njena članica.\nSa druge strane, Bugarska već ima gasovod, odnosno postojeći gasovod bi trebalo modernizovati da bude većeg kapaciteta i da bude u stanju da transportuje gas i u suprotnom pravcu, a ne samo sa severa na jug, objašnjava Pravosudov.\n„Međutim, principijelni problem izgradnje je deo koji povezuje bugarski i srpski deo gasovoda. Srbija takođe nije članica EU, ali rukovodstvo ipak sluša odluke iz Brisela i Vašingtona. Zato će to pitanje zavisiti od izgradnje tog dela koji povezuje srpski i bugarski gasovod. To je principijelni uslov kako bi produžetak ’Turskog toka‘ proradio na teritoriji Evrope“, zaključuje Pravosudov.\nUprkos merama kojima je Evropa pripretila, iz „Gasproma“ kažu da neće biti nikakvih promena, te da će svi planovi po pitanju izgradnje gasovoda biti realizovani. Kada je reč o „Severnom toku 2“, dodaju iz kompanije, izgradnja će biti nastavljena punom parom kako bi već krajem godine gasovod bio spreman za eksploataciju. Inače, do sada je postavljeno nešto više od trećine cevi gasovoda „Severnog toka 2“.\nregulativa, Severni tok 2, Gasovod, Turski tok, zakonodavstvo, Gasprom, EU, Nemačka, Srbija


BEOGRAD - Iako su ministri za finansije, rad i zapošljavanje Mlađan Dinkić i Slobodan Lalović više meseci obećavali penzionerima da će zaostale dugove država početi da otplaćuje već od naredne godine, ta šarena laža nije dugo trajala. Naime, Vlada Srbije, i pored obećanja, neće uspeti da uštedi dodatna sredstva u budžetu čije troškove značajno povećava usvojeni Zakon o penzionom i invalidskom osiguranju.\nDakle, od isplate zaostalih dugova penzionerima i poljoprivrednicima nema ništa, u suprotnom Međunarodni monetarni fond neće odobriti šestu reviziju trogodišnjeg finansijskog aranžmana, a dug prema Pariskom klubu od 700 miliona dolara neće biti otpisan.\nManje plate i u javnim preduzećima\nPored penzionera, zadovoljni primanjima u narednoj godini neće biti ni radnici u javnim preduzećima, jer im zarade mogu rasti onoliko koliko firme uštede zbog otpuštanja radnika. To znači da će im plate, čak iako se nominalno uvećaju, realno rasti ispod nivoa inflacije, odnosno padati.\nTo je potvrdio i resorni ministar Slobodan Lalović. On je, kako prenosi list Danas, rekao da su se zamerke MMF-a svele na najavljenu isplatu duga penzionerima. "Vlada Srbije teško će moći da nađe uštede u budžetu. Verovatno ćemo razmotriti mogućnost pomeranja roka dospeća obveznica na narednu 2007. godinu. Kontradiktorna je činjenica da ćemo prema Predlogu budžeta imati veliki suficit u narednoj godini, a da ta sredstva ne možemo da koristimo", rekao je Lalović i dodao da decembar nije realan rok za završetak aranžmana sa MMF-om.\nLalović, koji je pre samo sedam dana uveravao da je sa MMF-om pronađeno rešenje za veće rashode zbog Zakona o penzijama i da će sa Fondom sigurno biti postignut aranžman u predviđenom roku, sada je istakao da ukoliko iz tehničkih razloga aranžman ne bude okončan u decembru, svakako ga "moramo završiti odmah posle Nove godine". - Ako ni tada ne bude okončan, suočićemo se s velikim problemom - upozorio je on.\nA ukupan dug prema penzionerima iznosi 43,5 milijardi dinara i trebalo je da se isplati u naredne tri godine. Od te sume, dug koji je trebalo da bude isplaćen u 2006. godini iznosi 12 milijardi dinara. Država svakom penzioneru duguje jednu i po penziju. Poljoprivrednicima se duguje 20 milijardi dinara ili 20,5 penzija, a planirano je da im se cela suma isplati u narednih pet godina. Ti dugovi nastali su krajem devedesetih i početkom 2000. godine. Poslednji put napravljen je zaostatak u isplati penzija februara 2001. godine, kada nisu dobili pola penzije.\nDakle, tek sada se jasno vide posledice usvajanja Zakona o penzijama. Penzioneri su njime dobili nešto veće penzije 2006. godine, ali su na drugoj strani možda izgubili i više.\nSkuplje i teže do kredita


vozači | Tuzlanski.ba | Page 10\nOd 105 kontrolisanih vozača 96 prekoračilo dozvoljenu brzinu\nU cilju povećanja stanja bezbjednosti saobraćaja na području Centra javne bezbjednosti Istočno Sarajevo, realizovana je regionalna akcija pojačane kontrole učesnika u saobraćaju sa akcentom na brzinu kretanja vozila. U toku šestočasovne akcije koja je navedenog…\nNevjerovatni podaci: Koliko vozači u BiH duguju za saobraćajne prekršaje?\nNevjerovatan je podatak da vozači u Bosni i Hercegovini državi duguju više od 56 miliona KM za saobraćajne prekršaje. Njih 13 iz Kantona Sarajevo duguje više o 255.000 KM. Upravljanje vozilom bez položenog vozačkog ispita,…\nUdruženja upozoravaju: Njemačkoj potrebni vozači!\nUdruženja zvone za uzbunu: Ako se nešto ne preduzme, u Njemačkoj uskoro neće biti moguće sve putnike i svu robu prevesti od tačke A do tačke B. Udruženja njemačkih prevoznika posebno ukazuju na raskorak u…\nOd danas pojačane kontrole brzine kretanja na svim evropskim putevima\nAkcija pojačane kontrole brzine kretanja na svim evropskim putevima koja će trajati do kraja mjeseca, počela je danas. Akcija će sprovesti u ukupno 31 državi, odnosno 28 država članica Evropske unije (EU) ,te Švicarskoj, Norveškoj i…\nDvojica vozača su u samom središtu Rijeke su „koškanje“ u saobraćaju okončali tučom na raskrsnici između ulica Viktora Cara Emina, Manzonijeve i Fiorella la Guardije. Vozači su izašli iz svojih automobila i bez prevelikog uvoda…\nUskoro nove sankcije u saobraćaju: I za telefoniranje na pješačkom kazna 40 KM\nDugo očekivane zakonske promjene iz oblasti bezbjednosti saobraćaja u BiH, a koje predviđaju veće kazne za bahate učesnike, uskoro će stupiti na snagu, pa će tako za prekoračenje brzine od 30 km na sat kazna…\nHoroskopski znak utiče i na vaše vozačke osobine. Zabavite se i doznajte kakve su vaše u tekstu u nastavku u kojem su znakovi poredani od najgorih prema najboljim vozačima Američko istraživanje provedeno na sto hiljada…