Odluka o obustavljanju izvršavanja pojedinih rashoda i izdataka u Budžetu BPK-a Goražde za 2017.godinu na snazi 45 dana\nPress konferencija ministra za finansije BPK-a Goražde\nMinistar za finansije Bosansko-podrinjskog kantona Goražde Nudžeim Džihanić održao je danas press konferenciju na kojoj je govorio u Odluci o obustavljanju izvršavanja pojedinih rashoda i izdataka u Budžetu Bosansko-podrinjskog kantona Goražde za 2017.godinu koju je Vlada Bosansko-podrinjskog kantona Goražde usvojila na svojoj posljednjoj održanoj, redovnoj sjednici.\nMinistar Džihanić ističe da je Ministarstvo za finansije našeg kantona na osnovu svih analiza i procjena za prvih šest mjeseci tekuće godine (januar-juni) konstatovalo da su prihodi u odnosu na očekivane ili planirane prihode manji za 25 posto.\nS tim u vezi, donesena je Odluka o obustavljanju izvršavanja pojedinih rashoda i izdataka u Budžetu Bosansko-podrinjskog kantona Goražde za 2017.godinu koja će na snazi biti 45 dana i u tom periodu neće biti stvaranja novih obaveza, dakle neće biti novih ugovora, nema donošenja odluka o plaćanjima, a obustavljaju se i plaćanja svih subvencija i transferi.\n„Mi smo svjesni da ćemo ovom Odlukom koja je donesena do 45 dana napraviti određene smetnje u izvršavanju obaveza pojedinih javnih ustanova i javnih preduzeća, kao i općina u sastavu BPK-a Goražde, jer i oni direktno zavise od transfera i grantova od kantona kako bi mogli obavljati svoje osnovne funkcije, što je i propisano Ustavnom Kantona i Ustavom Federacije BiH“ – kazao je on.\nTakođer, jedan od razloga za donošenje ove Odluke jesu neizmirena grant sredstva s viših nivoa vlasti i sredstva po osnovu projekata koja su planirana u Budžetu za 2017. godinu.\n„Iako postoji zaključak Doma naroda da se grant sredstva dodijele nižim nivoima vlasti od strane Federacije u prvom kvartalu, mi u naš Budžet nismo dobili nijedan KM po osnovu grant sredstva i projekata. Ja sam prije petnaest dana imao ozbiljne razgovore sa savjetnicima premijera Federacije, gdje smo dobili čvrsta obećanja da će se ta grant sredstva doznačiti u što kraćem vremenskom periodu, u vrijednom iznosu za naš kanton i općine koje su nerazvijene. Mi početkom mjeseca augusta očekujemo doznaku od milion do milion i po KM iz onih sredstava koja su planirana u Budžetu Federacije BiH. U prošloj godini dobili smo 3,5 miliona KM, a ove godine po osnovu grant sredstava očekivani iznos je 4,5 do 5 miliona KM. I po osnovu projekata u Budžetu Federacije imamo planirana sredstva, a naša ministarstva već aktivno rade na projektima kako bi aplicirali prema Federaciji te na taj način povukli sredstva koja smo planirali u Budžetu“ – ističe Džihanić.\nMinistar Džihanić ukazao je i na situaciju u kojima se može desiti da općine u sastavu Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, kao i pojedine ustanove koje zavise od finansiranja iz Budžeta BPK-a, ne budu dobile na vrijeme svoja određena sredstva predviđena Budžetom, što može izazvati probleme u izvršavanju njihovih obaveza. On također ističe da je ova Odluka prvi korak za izradu prvog rebalansa, koji se očekuje i krajem godine jer Vlada, na prijedlog Ministrastva finansija, ima intenciju da kontroliše prihode i rashode.\n„Nama je za obavljanje i izvršavanje ostalih funkcija koje su prema Zakonu o izvršenju Budžeta za 2017. godinu upisane po prioritetima, mjesečno potrebno tri miliona prihoda, a mi u prosjeku imamo oko 2.370.000,00 KM, što znači da nam nedostaje oko 630.000,00 KM kako bi se te obaveze redovno izvršavale. Također, moram napomenuti da je za prvih šest mjeseci dobro vođen i usmjeravan način plaćanja i da su do sada redovno izmirene obaveze prema uposlenicima Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, prema socijalnim kategorijama u iznosu od preko 450.000,00 KM na mjesečnom nivou, kao i prema boračkim populacijama“ – riječi su ministra.\nIstaknuto je da je većina neizmirenih obaveza iz 2016. koje su prenesene u 2017. godinu, izmirena u proteklih šest mjeseci, ali da još uvijek postoje neizmirene obaveze u iznosu od oko 900.000,00 KM te da će ova donesena Odluka pomoći u obustavi izvršavanja pojedinih rashoda i prihoda, kako bi se dosadašnje obaveze mogle izmiriti na vrijeme.


Maj 4, 2020 Maj 4, 2020 admin 0 Comments\nRazlog za ovu odluku je činjenica da trenutno ne postoji način za realizaciju putovanja.\n– Jednostavno ne vidimo način da se realizuju putovanja. Čak iako se otvori avio-saobraćaj, ako ostane pravilo karantina, neće biti turističkih putovanja – rekao je direktor Jute\nPrema njegovim rečima, pitanje je da li će moći da se zakazuju putovanja i do 15. juna. Objašnjava je da ova odluka preporuka za članice, u skladu sa trenutnom situacijom, i da nije odluka na državnom nivou.\nDo sada je, rezervisano 240.000 turističkih aranžmana. Od tog broja 10.000 se odnosi na Italiju kojoj je uplaćeno tri miliona evra.\n← Vlada se saglasila sa predlogom za ukidanje vanrednog stanja\nVUČIĆA SU PITALI OVU STVAR USRED KONFERENCIJE: Posle odgovora predsednika usledio je muk! →\nKon najavljuje skorašnje ublažavanje mera, ali jedan uslov mora biti zadovoljen kako bi ljudi izlazili napolje


Trebinje: 129 miliona maraka investicicija do 2022. godine - Moja Hercegovina\nPočetna / Trebinje: 129 miliona maraka investicicija do 2022. godine\nTrebinje: 129 miliona maraka investicicija do 2022. godine\n17. 08. 2017. 16:11\nTREBINjE – Skupština Grada Trebinja usvojila je danas, na prvoj tematskoj sjednici, nacrt Srednjoročnog plana kapitalnih investicija za period od 2017. do 2022. godine ukupne vrijednosti 129 miliona maraka.\nKako je pojašnjeno, planirane 122 stavke će se finansirati iz budžeta Grada i kredita u iznosu od 46 miliona KM, dok će ostatak novca, u iznosu od 83 miliona KM, biti obezbijeđen kroz grantove i donacije, te iz javnih preduzeća i Vlade Republike Srpske.\nTo znači da će se iz gradskog budžeta godišnje izdvajati oko šest i po miliona maraka.\nGradonačelnik Trebinja Luka Petrović istakao je da je planom određeno ulaganje u privredu, zdravstvo, obrazovanje, sport i turističke potencijale, te 78 miliona maraka biće uloženo u infrastrukturu u Trebinju.\n„Ulaganjem u infrastrukturu povećava se vrijednost trebinjske imovine, a povećava se i vrijednost privatnih vlasnika. Tako ćemo imati bolje prihode, više objekata, više radnih mjesta i to je valjda smisao vršenja lokalne vlasti. Ovo je realan plan i mi imamo već 70 posto projekata, a 30 posto ćemo raditi u naredne dvije godine. Nekolike stavke će zavisiti od pronalaska potencijalnih donatora, kroz program privatnog partnerstva, ili neki programi koji nisu vidljivi za period od šest godina. Kada budu vidljivi mi ćemo plan izmijeniti i dodati neku stavku“, naveo je Petrović.\nU velikim planovima Gradska uprava računa na sve institucije koje su vezane za ovaj plan – Putevi RS, Vode Srpske, Hidroelektrane na Trebišnjici (HET), Elektroprivreda Republike Srpske (ERS), Bolnica Trebinje, Vodovod Trebinje, Komunalno preduzeće Trebinje i ostali.\nNovi privredni zamah i privlačenje značajnijih investicija Trebinje očekuje se kroz planirano infrastrukturno opremanje poslovnih zona Volujac, Novo Trebinje i Banjevci.\nZona Novog Trebinja je isključivo namjenjena za turističke i ugostiteljske sadržaje i pružaće se na površini od oko 500 hektara.\nPlanirana je i rekonstrukcija Starog grada, sa obnovom hendeka oko bedema kastela, popločavanjem svih pješačkih staza i trgova i sanacijom fasada i krovova, za šta je potrebno oko 2,5 miliona KM, a obezbijediće se fazno i iz više izvora. Već u ovoj godini iz gradskog budžeta, a ubuduće i iz fondova i od donatora, kroz učešće zainteresovanih građana i javnih preduzeća.\nMeđu planiranim turističkim projektima je i rekonstrukcija objekta na pijaci za potrebe zatvorene gradske tržnice, otvaranje Hercegovačke kuće u Beogradu i Banjaluci, podrška izgradnji eko i etno kompleksa na poljoprivrednim gazdinstvima i domaćinstvima – kroz infrastrukturno opremanje, te izgradnja turističkih odmorišta-vidikovaca uz prilazne puteve gradu.\nPlanirano je i oživljavanje gornje čaršije u naselju Krš, zatim izgradnja grada na Crkvini, varoš-čaršije u Gradu sunca, te vjerskog kompleksa u Mrkonjićima.\nKako je planirano, između ostalog, biće izgrađena i žičara prema Crkvini, Straču i Gljivi, procijenjene vrijednosti oko 15 miliona KM, za šta će u planskom periodu biti izdvojena sredstva za izradu studije izvodljivosti.\nInvesticiono najzahtjevniji projekat u oblasti saobraćajne infrastrukture je izgradnja Istočne obilaznice, čijom bi se realizacijom stvorili uslovi da se teretni saobraćaj u cjelosti izmjesti iz centra grada.\nPlanirana je i izgradnja javne garaže na prostoru nekadašnje kasarne sa 500 parking mjesta, treća traka i nove raskrsnice u ul. Vojvode Stepe Stepanovića, kružna raskrsnica Trebinje-Nikšić-Bileća i kružni tok u glavnoj ulici kod Kamenog mosta. Izgradnja tunela „Krš“, za koji će u planskom periodu biti izdvojen novac za izradu studije izvodljivosti, otvorila bi i prostor za formiranje novih pješačkih zona u centru grada.\nNije se odustalo ni od traganja partnera za izgradnju trebinjskog aerodroma, čija je procjenjena vrijednost 25 miliona maraka.\nGradska opozicija sumnjičava.\nŠef Kluba odbornika SDS-a Vidomir Begenišić ističe da su odbornici ove stranke prilikom glasanja ostali suzdržani, budući da je, kako kaže, upitna realizacija svih navedenih stavki. Neozbiljno je, kaže on, to što od navedene 53 stavke infrastrukturnih projekata, 23 još uvijek nemaju neophodnu tehničku dokumentaciju.\n„Nije nam jasno odakle su izbačene cifre za stavke koje nisu isprojektovane. Takođe, ovim planom nije navedeno ko će raditi i koliko će koštati izrada projektne dokumentacije. Mada znamo da je ovo nacrt, SDS će, kad prijedlog srednjoročnog plana dođe na klupe, uložiti amandmane i reagovati po svakoj stavki. Klub odbornika SDS-a smatra da nije napravljena dobra analiza troškova i finansijska konstrukcija. Od 78,2 miliona KM više od 32 miliona KM je predviđeno da se finansira iz budžeta Grada Trebinja i kreditnih sredstava, a ostalo do tih 78 miliona KM planira da se finansira iz grantova i iz ostalog. Šta su to grantovi i šta je to ostalo, predlagač nam nije pojasnio. Očigledno da se i u narednim godinama planira još kredita, ali SDS smatra da to nije dobro“, zaključio je Begenišić.\nInače, današnjim usvajanjem, nacrt je upućen u javnu raspravu, nakon čega će biti definisan i konačan prijedlog plana.


Obradović:Bez oslobadjanja medija ne izlazimo na izbore – ZoomUe\nby Vesna Đurović · 29 марта, 2019\nUŽICE – Lider Dveri Boško Obradović na protestnom skupu u Užicu rekao je da je jedan od uslova opozicije,pored smene Aleksandra Vučića i aktuelne vlasti ,oslobađanje medija u Srbiji i da bez tog uslova opozicija neće učestvovati ni na jednim izborima.\n“Tražimo oslobađanje medija na čelu sa RTS-om I minimum 6 do 9 meseci slobode medija i debate vlasti i opozicije i u parlamerntu i u medijima.Tek onda možemo da izađemo na izbore na svim nivoima”,naglasio je Obradović.\nOn je rekao u Užicu i da je u poslednjih 4 meseca puno toga urađeno.\n“Opozicija se ujedinila.Setite se kako je izgledala pre 6 meseci.Kako smo bili razbijeni,nemoćni I kako se režim igrao sa nama,zato što nismo bili jedinstveni.Mislili smo da je svako od nas pametniji od onoga drugog iz opozicije,ali otkada smo se ujedinili I napravili Sporazum sa narodom stvari su drugačije “,rekao je Boško Obradović.\nNarodni poslanik Narodne stranke Miroslav Aleksić poručio je Užičanima da zaborave strah i da se bore za svoju i budućnost svoje dece.On je naglasio da 50.000 ljudi godišnje napusti Srbiju.\n“Strah vise ne živi ovde.Strah je sada kod onih koji se plaše od pada vlasti i suda naroda.Plaše se zakona i lustracije koju ćemo sprovesti kao prvu stvar kada budu pali sa vlasti “,istakao je Aleksić.\nSa 10- protestnog skupa” 1od 5 miliona” u Užicu upućen je poziv građanima da učestvuju na velikom protestnom mitingu 13.aprila u Beogradu.\nTags: 1 od 5 milionabosko obradovicmiroslav aleksicprotest\nPopović:Nacionalno pomirenje uslov za napredak Srbije (video)\nby branko · Published 6 маја, 2015\nNext story Plamen Andaluzije u Požegi (VIDEO)


Radi pojašnjenja, kotao je postrojenje veličine građevine visoke 50 metara i sastoji se od oko 70 kilometara cijevi promjera 35 milimetara. Kompanija ArcelorMittal Zenica je u toku proteklog ljeta učinila sve što je bilo moguće da svoja dva kotla tehnički pripremi za sezonu grijanja, ali na ovakvim postrojenjima i najmanji kvar može dovesti do zaustavljanja rada kotla. Kada se još u obzir uzme i starost postrojenja, mogućnost kvarova je znatno povećana.\nMenadžment kompanije je poduzeo sve mjere kako bi se se proizvodnja u svim pogonima maksimalno umanjila. Naš pogon Visoka peć proizvodi čisto plinsko gorivo za kotlove i tu se proizvodnja ne može smanjiti ispod dozvoljenog minimuma. Maksimalno je smanjenje i potrošnja pare u administrativnim zgradama i drugim zagrijavanim objektima, da bi što više toplotne energije bilo usmjereno prema gradu. To će nam pomoći da isporučujemo oko 60% energije potrebne za normalno grijanje grada.\nMenadžment i uposlenici kompanije, koji su i sami stanovnici ovog grada, čine maksimalne napore na otklanjanju nastalog kvara i očekujemo da će on bit saniran do nedjelje navečer. Uprava kompanije izražava žaljenje zbog svih neugodnosti koje ova situacija može prouzrokovati.\nViše iz kategorije: « Memorandum o saradnji Sindikat: podrška Stranjanima »


Vernici SPC blokirali put Plužine-Nikšić /video/ - Sputnjik Srbija\n17:14 16 Januar 2021\nVernici SPC blokirali put Plužine-Nikšić /video/\n19:52 29.12.2019 (osveženo 14:10 30.12.2019) Preuzmite kraći link\nVernici Crnogorsko-primorske mitropolije blokirali su večeras magistralni put Plužine-Nikšić zbog usvajanja Zakona o slobodi veroispovesti.\nBlokada je održana uprkos lošem vremenu.\nCrna Gora, SPC\nLast update: 15:17 16.01.2021\nZa vreme mećava u Španiji: U zoološkom vrtu rođena zebra /video/\nDok su u celoj Španiji vanredne okolnosti zbog velike količine snega i mećava, u zoološkom vrtu u Valensiji rođena je zebra.\nLast update: 14:13 16.01.2021\nOvaj hrčak je trenutno jedna od najvećih zvezda Jutjuba – i sasvim je zaslužio titulu! /video/\nHrčci su životinje koje bi malo ko istakao kao najinteligentnije, ali niz videa koji su u kratkom roku postali viralni na Jutjubu, mnoge je naveo na razmišljanje.\nLast update: 13:54 16.01.2021\nMraz u Jakutiji: Ponovo minus 47 stepeni Celzijusa /video/\nU ruskoj oblasti Jakutiji, koja se smatra za najhladnije mesto za život na planeti, temperature su ponovo dostigle ekstremno veliki minus: 47 stepeni Celzijusa ispod nule.\nLast update: 22:53 14.01.2021\n„Teslin“ automobil registrovao neobjašnjivu pojavu na groblju /video/\nKompanija Elona Maska opremila je „Tesla“ automobile neobičnim karakteristikama – vozač može da iznenadi saputnike puštanjem zvuka kozjeg meketanja, kao i drugih zvukova kretanja, recimo galopa iz serijala „Monti Pajton i sveti gral“. Automobil je opremljen i specijalnom kamerom za nadzor koja je u videu koji sledi zabeležila neobjašnjivu pojavu...\nMeteor eksplodirao iznad Rusije /video/\nVašington: Situacija ispred Kapitola tokom glasanja o rezoluciji za opoziv Trampa /video/\nMost napravljen samo za prolaz divljih životinja /video/\nLeteći čovek snimljen iz aviona iznad Amerike, potraga za njim se nastavlja /video/


APR otklanja smetnje u prijemu finansijskih izveštaja\n24/02/2016 | 11:45\nAgencija za privredne registre (APR) Srbije saopštila je da preduzima sve da otkloni određene tehničke smetnje i usporenost u radu informacionog sistema prijema, a pre svega potpisivanja finansijskih izveštaja.\nKnjigovođe i računovođe su tražile da se poduži rok za slanje statističkih izveštaja za 2015. godinu jer aplikacija APR ne prihvata unete podatke.\nOd ove godine privrednici moraju da finansijske izveštaje podnose samo u elektronskoj formi. Rok za slanje statističkih izveštaja je 29. februara, a za konačne finansijske izveštaje za 2015. godinu rok je 30. juni.\nDirektor APR-a Zvonko Obradović danas je za RTS rekao da sve knjigovođe koje pristupe sisteme APR-a, čak i ako im se ne obrade podneti statistički finansijski izveštaji, neće imati nikakve posledice za firmu i neće biti kažnjeni ako posao ne završe do 29. februara.\nProšle godine je 11.000 obveznika imalo obavezu da dostavi elektronske izveštaje, a ove godine ta zakonska obaveza odnosi na više od 150.000 pravnih lica i preduzetnika.\nDo sada je APR dostavljeno oko 37.500 finansijskih izveštaja.\nagencija za privatizaciju/finansijski izveštaji/Srbija


Tanjug 16. decembra 2020. 16:46\nMOSKVA – Američke sankcije protiv Turske zbog nabavke ruskog PVO raketnog sistema S-400 još jedan je pokazatelj nesposobnosti Vašingtona za poštenu konkurenciju, izjavila je danas portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova.\nSAD su uvele sankcije protiv turskog Sekretarijata za odbrambenu industriju i njegovog šef Ismaila Demira, kao i protiv još troje fizičkih lica u Turskoj „zbog veza sa Rusijom“.\n„Ovo je još jedan dokaz da Amerika ne može da izdrži konkurenciju, da igra po pravilima. Potrebni su dodatni koraci kako bi osigurala za sebe neke konkurentne prednosti bez obzira što su ti koraci u suprotnosti sa zakonom. U to spadaju jednostrane sankcije u vezi sa vojno-industrijskim kompleksom“, rekla je Zaharova na redovnom brifingu za novinare, prenosi Sputnjik.\nVašington je zahtevao da Ankara odustane od dogovora i zauzvrat kupi američke sisteme „Patriot“, preteći da će odložiti ili čak otkazati prodaju najnovijih lovaca F-35 Turskoj, kao i da će uvesti sankcije u skladu sa Zakonom o suprotstavljanju američkim protivnicima posredstvom sankcija.


Tramp i Melanija se tajno vakcinisali u januaru u Bijeloj kući - Virus korona - Svijet\nFoto: Tanjug/AP/Arhiva | Tramp i Melanija se tajno vakcinisali u januaru u Bijeloj kući\nN.N. 02.03.2021 18:26\nBivši američki predsjednik Donald Tramp i njegova supruga Melanija, vakcinisali su se protiv korona virusa još u januaru ove godine u Bijeloj kući, potvrdio je Trampov savjetnik za CNN.\nNije poznato kojom su se vakcinom vakcinisali niti koliko su doza primili. Ova vijest je došla nakon što je Tramp na nedavnoj konferenciji Konzervativne političke akcije (CPAC), pozvao svoje pristalice da se vakcinišu rekavši da je vakcinacija veoma važna.\nOvakva vrsta Trampovog ohrabrenja je mnogima bila sumnjiva s obzirom na to da je on važio za osobu koja je za vrijeme svog mandata ćesto umanjivala opasnost virusa, ismijavala vakcinaciju, fizičku distancu i nošenje zaštitnih maski.\nSada je mnogo jasnije zbog čega je pozvao na vakcinaciju s obzirom na to da se i sam vakcinisao, ali daleko od očiju javnosti. Međutim, mediji su ranije izvještavali o tome da se Tramp neće vakcinisati sve dok medicinski tim Bijele kuće to ne preporuči.\nTada je zvaničnik kazao da Tramp i dalje prima koktel lijekova koji mu je pomogao u oporavku jer su on i prva dama početkom oktobra prošle godine bili pozitivni na korona virus.\nTramp je takođe na konferenciji CPAC-a naglasio da je zapravo njegova administracija zaslužna za razvoj vakcina i proces vakcinacije u SAD-u.\nMeđutim, moglo bi se reći da su te izjave u suprotnosti sa ranijim medijskim pisanjima da je njegov nasljednik Džo Bajden kazao da njegova od Trampove administracije nije naslijedila nikakav plan borbe protiv korona virusa i distribucije vakcina.\nTakođe, Trampova odluka da se vakciniše u tajnosti je znatno drugačija od Bajdenove kada su on i potpredsjednica SAD-a Kamala Haris primili vakcinu protiv korona virusa uživo na televiziji, a na isto su pristali i bivši predsjednik SAD-a Barak Obama, Džordž Buš i Bil Klinton, a sve kako bi promovisali povjerenje javnosti u vakcine.\nBeograd: Najmlađi pacijent hospitalizovan zbog korone ima samo o\nU svijetu zaraženo 22.981.880 osoba\nPrinc Čarls odao počast svom ocu\nMišela muči nesanica jer nije bio džentlmen na sastanku kod Erdoana\nMaloljetnik pretio terorizmom u Beču\nOglasila se kraljica Elizabeta nakon smrti princa Filipa\nNasilje u Sjevernoj Irskoj ne prestaje, probuđeni duhovi iz prošlosti\nKurc: Austrija može da kupi rusku vakcinu\nŠpigl: Za protokol u Ankari krive nesuglasice između Mišela i Fon der Lajen


Ispod kupole/ mediafaz.net\nAdrijana Jevtić | 22 Oktobar 2021\nSajam knjiga u Frankfurtu pravo je mesto za pronalaženje onog najboljeg iz sveta književnosti. Vodimo vas na najveći Sajam knjiga na svetu\nNemci su veoma ponosni na svoje na književne velikane, a kako i ne bi kada su upravo iz Nemačke potekli Gete, Tomas Man, Ginter Gras i mnogi drugi. Za moderne knjiške moljce Sajam knjiga u Frankfurtu (Frankfurter Buchmesse) je pravo mesto za pronalaženje onog najboljeg iz sveta književnosti. To je najveći sajam na svetu, održava se svakog oktobra u trajanju od pet dana i svake godine privlači sve više i više posetilava. Za svakoga ko voli knjige ovaj sajam je nešto što se očekuje sa nestrpljenjem.\nGutenberg je izumeo prvu štamparsku presu u Majncu, ali uprkos tome Frankfurt je postao centar izdavačke industrije.\nMeđutim, istorija ovog sajma je otpočela davne 1454.godine prateći slavni pronalazak Johana Gutenberga - tehniku štampanja pokretnim slovima. Gutenberg je izumeo prvu štamparsku presu u Majncu, ali uprkos tome Frankfurt je postao centar izdavačke industrije. Pre toga prodavci su se sastajali kako bi prodavali rukom pisane knjige, ali mogućnost štampanja je dovela do toga da se sve više ljudi okuplja i menja, kupuje i prodaje knjige. Tako je nastala preteča današnjeg sajma.\nOva manifestacija je postala najvažniji knjiški događaj u Evropi, ali ubrzo je dobila prvog rivala – Sajam knjiga u Lajpcigu. Drugi svetski rat je u potpunosti zaustavio događaje kao što su sajmovi knjiga, ali od 1949.godine se ponovo održavaju svake godine u kontinuitetu. Frankfurtski sajam je ponovo zauzeo vodeću poziciju i nastavio je da raste iz godinu u godinu. Sada broji preko 7.500 izlagača iz 100 zemalja sveta i više od 280.000 posetilaca.\nOvaj sajam ne posećuju samo knjigoljupci već je to ključni događaj za marketing svih izdavača. Tu se sklapaju veliki dogovori i potpisuju ugovori za internacionalna prava i to je mesto na kom žele da budu svi izdavači, agenti, autori, ilustratori, prevodioci...\nOno što je zanimljivo je da ovaj sajam ne posećuju samo knjigoljupci već je to ključni događaj za marketing svih izdavača. Tu se sklapaju veliki dogovori i potpisuju ugovori za internacionalna prava i to je mesto na kom žele da budu svi izdavači, agenti, autori, ilustratori, prevodioci…Zbog te isključivo poslovne strane poseta sajmu je prva tri dana rezervisana samo za „profesionalne posetioce.“ Kada se obave svi poslovi, vreme je da na red dođe i običan svet koji je tu samo zbog kupovine knjiga. To je ono što u mnogome razlikuje ovaj sajam od onog na koji smo mi navikli, a još nešto što pravi veliku razliku je cena ulaznice – čak 22 eura košta celodnevna karta. Sa njom imate pravo da prisustvujete svim događajima kao što su razni paneli, diskusije i potpisivanja poznatih autora, koji se organizuju unutar izložbenog prostora .\nUprkos globalnoj pandemiji ovaj najveći sajam knjiga na svetu će se ipak održati ove godine u trajanju od 20. do 24. oktobra uz poštovanje svih epidemioloških mera.\nUkoliko još uvek niste upoznati sa nemačkom književnošću sada je idealno vreme da pročitate remek-delo koje govori o nesrećnoj ljubavi mladog čoveka. Ovaj roman je uprkos kritikama i zabranama postao bestseler i vinuo je Getea u visine književnog neba.\nUprkos zabranama i kritikama, roman je postao nemački bestseler, odjeknuo je evropskom literarnom scenom i uveo Getea u svetsku književnost.


Mandićeva je na toj poziciji nasledila legendarnog odbojkaša Ivana Miljkovića.\nJedina pristigla kandidatura za predsednika Sportske komisije OKS došla je od Tekvondo asocijacije Srbije, te je Milica Mandić jednoglasno izabrana za čelnicu sportske komisije od strane kolega sportista.\nČlanovi Sportske komisije u novom sazivu, izabrali su nekadašnjeg olimpijca i atletičara, osvajača bronzane medalje na SP i srebra na EP, Emira Bekrića za sekretara Komisije.\nZa predstavnike u Skupštini Olimpijskog komiteta Srbije izabrani su Milica Mandić i Filip Filipović, osvajač zlatne medalje na Olimpijskim igrama u Riju i dvostruki najbolji vaterpolista sveta.\nČlanovi sportske komisije OKS u novom sazivu biće: Milica Mandić (Tekvondo asocijacija Srbije), Zorana Arunović (Streljački savez Srbije), Emir Bekrić (Srpski atletski savez), Miloš Tomić (Veslački savez Srbije), Jelena Nikolić (Odbojkaški savez Srbije), Filip Filipović (Vaterpolo savez Srbije), Jovana Crnogorac (Biciklistički savez Srbije), Marija Trmčić (Skijaški savez Srbije), Aleksandar Kukolj (Džudo Savez Srbije) i Mitar Mrkela (Fudbalski savez Srbije).\nNa današnjoj sednici podnet je i izveštaj o radu Sportske komisije OKS u proteklom mandatu. Izveštaj je prisutnima podneo Nikola Stojić, nekadašnji reprezentativac u veslanju, koji je obavljao funkciju sekretara komisije u prethodnom sazivu.


source.ba | Amerika razmatra da li da uvede dodatne sankcije Rusiji\nAmerika razmatra da li da uvede dodatne sankcije Rusiji\nBijela kuća je danas saopštila da razmatra uvođenje dodatnih sankcija protiv Rusije poslije navodnog napada hemijskim oružjem u Siriji, ali dodaje da po tom pitanju još nije donijeta odluka.\nRusija proširila spisak sankcionisanih Ukrajinaca\nAmeričke sankcije protiv Rusije od sutra na snazi\nAmerički senatori predložili uvođenje najjačih sankcija protiv Rusije\n„Razmatramo dodatne sankcije protiv Rusije i odluka će biti donijeta u bliskoj budućnosti”, navela je u saopštenju portparolka Bijele kuće Sara Sanders, prenio je Rojters.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov je prethodno izjavio da Moskva smatra američke sankcije ekonomskim međunarodnim napadom i nefer konkurencijom, ističući da će odgovor na njih biti u skladu sa ruskim interesima.\n„Sankcije protiv Rusije su postale fiks ideja”, rekao je Peskov i dodao da ih Rusija smatra nelegalnim.\nRuski donji dom parlamenta će početi da razmatra zakon kao odgovor na nove američke sankcije 15. maja, prenosi CDM.


OPADANJE RECIKLAŽE U ŠVEDSKOJ – Udruzenje Sredina\nŠvedska nije poznata kao zemlja kojoj nedostaju inovacije. Naprotiv, u 2016. godini po Globalnom indeksu inovacija Cornell Univerziteta, Švedska se nalazila odmah iza Švajcarske kao druga najinovativnija zemlja u svetu. I mada je Švedska najpoznatija po inovacijama kao što su „Solarni sistem za proizvodnju bezbedne vode (voda za piće u kojoj nema mikroorganizama i supstanci, iako može da bude obojena, da ima miris ili problematičan ukus jer su u njoj rastvoreni minerali)“ i Spotify, većina njihovih intelektualnih kapaciteta je usmerena ka rešavanju jednog od najvećih problema u svetu – otpada.\nDok se svet bavi iznalaženjem održivih rešenja za upravljanje otpadom, Švedska je preduzela konkretne aktivnosti, primenjujući drastične mere upravljanja otpadom u velikim insineratorima. Kako je u Švedskoj izgrađeno 32 insineratora, Švedska je u proseku spalila 50% svog celokupnog komunalnog otpada između 2000. i 2015. godine.\nZahvaljujući njihovom velikom angažovanju oko insineratora, količina otpada koju Švedska odlaže na deponije iznosi samo 1% od ukupne količine njihovog komunalnog otpada, eliminišući na taj način štetne gasove sa efektom staklene bašte poput metana, koji ima 20 puta veće dejstvo od ugljen dioksida iz atmosfere. Pored toga, Švedska je uspela da se oslobodi zavisnosti od fosilnih goriva, tako što energiju dobija spaljivanjem otpada. Otprilike tri tone otpada je ekvivalentno jednoj toni lož ulja, što je prilično dobar odnos imajuću u vidu da je danas otpad mnogo dostupniji od fosilnih goriva. Upravo iz tog razloga je Švedska otpad pretvorila u koristan materijal. Prodajom svojih usluga spaljivanja i uvozom otpada iz zemalja koje su spremne da plate cenu za svoje zelenije pašnjake, Švedska je napunila svoje džepove i pribavila više energije za svoje fabrike i opštinska komunalna preduzeća.\nČini se da je Švedska postala ‘obećana zemlja’ kada je upravljanje otpadom u pitanju. Čak da je to i tačno u nekom kraćem vremenskom periodu, na široj skali i u dužem vremenskom periodu, ova strategija je u suprotnosti sa osnovnim principima ‘zero waste’-a i cirkularne ekonomije.\nŠvedska tvrdi da je na pragu revolucije u oblasti reciklaže, ističući da oni recikliraju skoro 100% komunalnog otpada. Ali kako to može da bude tačno kada gotovo 50% svog otpada spaljuju?! Spaljivanje i reciklaža su dve potpuno različite stvari. Između 2000. i 2015. godine, Švedska je u proseku reciklirala 33% od ukupne količine svog čvrstog komunalnog otpada (isključujući kompost). Samo u 2015., Švedska je reciklirala samo 32% od ukupne količine svog čvrstog komunalnog otpada (48% ukoliko tu uračunamo i kompostiranje), što je i dalje znatno manje od predložene ciljne vrednosti za reciklažu čvrstog komunalnog otpada Evropske komisije koja iznosi 65% do 2030. godine. Švedska je sa tim procentom u 2015. bila rangirana kao šesta zemlja u Evropi po reciklaži. To možda deluje kao razlog za slavlje, ali njihov sve veći fokus na spaljivanje otpada tokom niza godina je doveo do stagnacije procenta recikliranog otpada od 2006. godine.\nZavisnost od otpada\nStagniranje stope reciklaže u Švedskoj je veoma zabrinjavajuće, jer kako spaljivanje otpada postaje sve pouzdaniji izvor energije za njih, tako raste i njihova zavisnost od otpada kao energetske sirovine i samim tim sve je manja motivacija za dostizanje boljih rezultata u reciklaži širom zemlje. U nekim slučajevima, odvojeno prikupljen otpad se spaljuje, što još više demotiviše opštine i pojedince da investiraju svoje vreme i novac u odvojeno prikupljanje otpada. Zbog toga se mnogo reciklabilnog otpada gubi spaljivanjem, čime se uništavaju potencijalne reciklabilne frakcije otpada koje bi u normalnim uslovima doprinele višim, efikasnijim stopama reciklaže i proizvodnog ciklusa.\nSve veća zavisnost Švedske od spaljivanja otpada radi dobijanja energije i rastuće ekonomske potrebe, nagnala ih je da nastave sa izgradnjom insineratora, koji iziskuju velike troškove i za izgradnju i za održavanje, a da ne pominjemo emisije zagađujućih materije u životnu sredinu. Prema proračunima EPA (Agencija za zaštitu životne sredine), postrojenja za insineraciju emituju 1,3 puta veće količine CO2 po MW nego postrojenja za sagorevanje uglja, a pokazalo se da emituju i mnoge druge toksične hemikalije kao što su dioksini. I mada bi se veliki deo CO2 svakako tokom godina emitovao u atmosferu iz otpada ukoliko se on ne bi tretirao, činjenica da se sve te količine CO2 emituju odjednom u atmosferu veoma je zabrinjavajuća. Sa finansijskog aspekta, analiza troškova-koristi (cost-benefit analiza) insineratora otpada koju je uradio Univerzitet Columbia je pokazala da je za njegovu izgradnju potrebno preko 100 miliona evra i negde između 3 i 7 miliona evra godišnje za održavanje. A kako bi se vratile sve te investicije, insineratori moraju da prerađuju konstantne količine otpada. Ovo predstavlja veliki problem za Švedsku jer se u velikoj meri oslanja na generisanje otpada kako bi zadovoljila svoje rastuće energetske i ekonomske potrebe, što je u suprotnosti sa ‘zero waste’ principima i samim osnovama cirkularne ekonomije.\nStvaranje dugoročnih rešenja\nWeine Wiqvist, direktor Švedske asocijacije za upravljanje otpadom i reciklažu, kaže: „Naš slogan je ’Zero waste’. Mi težimo ka tome da se što manje otpada generiše i da se sav generisani otpad na neki način reciklira. Savršenstvo je teško dostići, ali je to svakako sjajna ideja.“\nNadamo se da će Švedska vremenom početi da teži većoj stopi reciklaže i smanjenju ukupne količine čvrstog komunalnog otpada, međutim, kako trenutno stvari stoje, njihove aktivnosti nisu u skladu sa ’Zero waste’ principima, iako se zvanično za to zalažu. Prema ’Zero waste’ ideologiji, cilj nije da se otpad koristi kao koristan proizvod, već da se skroz eliminiše. Sistem koji se zasniva na smanjenju otpada, ponovnoj upotrebi i reciklaži može da nas dovede do ’Zero waste’ cilja, ali samo ukoliko se ograniči spaljivanje otpada većih razmera. ENVI Komitet Evropskog parlamenta je nedavno predložio da se ukine finansijska podrška za spaljivanje mešanog čvrstog komunalnog otpada, kako bi se na taj način ograničilo spaljivanje otpada većih razmera i prioritet dao smanjenju generisanja otpada. Sada se čeka odluka Evropskog parlamenta.\nŠvedsko, kakav je vaš sledeći korak?\nPrev post Ne možemo da recikliramo naš put ka ‘Zero Waste’ Next post Obeležavanje Evropske nedelje mobilnosti u EU info Centru: Uspostavljanje urbane mobilnosti moguće i u Srbiji


Podnesen izvještaj protiv četiri bivša direkora\nutorak, 21 januar 2014 10:06\nHAN PIJESAK - Centar javne bezbjednosti /CJB/ Istočno Sarajevo podnio je izvještaj nadležnom okružnom tužilaštvu o počinjenom krivičnom djelu protiv četiri bivša direktora šumskih gazdinstava "Visočnik" Han Pijesak, "Romanija" Sokolac i "Jahorina" Pale.\nIzvještaj je podnesen protiv lica čiji su inicijali Lj.T, Ž.V, R.B. i M.K.\nSrna nezvanično saznaje da je riječ o Ljubici Terzić, Žarku Vitoroviću, Rajku Bulajiću i Milovanu Krčo.\nNavedena lica se terete da su od 2006. do 2012. godine, svjesnim kršenjem propisa o načinu i uslovima prodaje, kupcima prodavali šumske drvne sortimente bez obezbjeđene garancije plaćanja, saopšteno je iz CJB Istočno Sarajevo.\nIzvještaj o počinjenom krivičnom djelu nesavjesno privredno poslovanje i zloupotreba službenog položaja ili ovlaštenja podnesen je protiv R.B. zbog postojanja osnova sumnje da je od 2006. do 2012. godine, u svojstvu direktora ŠG "Romanija" Sokolac, svjesnim kršenjem odluka Nadzornog odbora JP "Šume Srpske", o načinu i uslovima prodaje šumskih drvnih sortimenata, oštetio ovo gazdinstvo za oko 1.070.885 KM.\nIzvještaj o istom krivičnom djelu podnesen je i protiv Lj.T, zbog postojanja osnova sumnje da je od 2006. do 2011. godine, u svojstvu direktora ŠG "Visočnik" Han Pijesak, svjesnim kršenjem propisa o načinu i uslovima prodaje drvnih soertimenata, oštetila navedeno šumsko gazdinstvo za oko 863.803 KM.\nIzvještaj o počinjenom krivičnom djelu nesavjesno privredno poslovanje podnesen je protiv M.K. zbog postojanja osnova sumnje da je od 2009. do 2011. godine, u svojstvu direktora ŠG "Jahorina" Pale, na isti način oštetio navedeno šumsko gazdinstvo za iznos od oko 236.621 KM.\nCJB Istočno Sarajevo podnio je izvještaj o počinjenom krivičnom djelu nesavjesno privredno poslovanje protiv Ž.V, zbog postojanja osnova sumnje da je od 2011. do 2012. godine, u svojstvu direktora ŠG "Visočnik" Han Pijesak, na isti način oštetio navedeno šumsko gazdinstvo za iznos od oko 138.097 KM.


Odložena odluka o pomoći Grčkoj\nOpšti je utisak, medjutim, da Grčkoj više ništa ne stoji na putu prijema nove rate evropske i medjunarodne finansijske podrške.\nIako danas nisu donijeli odluku o nastavku finansijske podrške posrnuloj grčkoj državi, ministri finansija euro-zone su pozdravili posljednje odluke parlamenta u Atini o novim rezovima u budžetu, najavljujući da će novi, vanredni skup prvih ljudi evropskih finansija, planiran za naredni utorak, imati za ključnu temu pomoć Grčkoj.\nOpšti je utisak da Grčkoj više ništa ne stoji na putu prijema nove rate evropske i medjunarodne finansijske podrške u visini od 31,5 milijardi eura. Vrata su otvorena posljednjim glasanjem grčkog parlamenta tokom vikenda, što je ministrima euro-zone dalo razloga za optimizam:\n"Grčka je preduzela više koraka i narednih dana ćemmo naći rješenje- ne kako bi zemlja izbjegla bankrot, jer to nikada nije ni bilo pitanje, već da osiguramo da Grčka narednih godina opet bude u stanju da nadje svoj put do finansijskog tržišta...", kaže luksemburški ministar finansija Luk Friden.\n"Euro-grupa sa zadovoljstvom konstatuje da je Grčka razvila i primjenila nove instrumente prije naredne rate finansijske podrške. Pozivamo Grčku da primjeni još nnekoliko preostalih koraka što bi nam omogućlo brzo zaključenje ovog pitanja", poručio je predsjednik euro-grupe Žan-Klod Junker.\n"MMF snažno pozdravlja odluke grčkog parlamenta od 7. i 11. novembra. Zakon o bužetu od 800 stranica traži da se podrobno pregleda kako bi smo bili sigurni da su sve potrebne radnje u stvarnosti i preduzete…”, ističe Kristin Lagard, predsjednica Medjunarodnog monetarnog fonda.\nVrijeme je da se prestane na Grčku gledati kao na izgubljenu priču, uvjeren je prvi čovjek Evropske komisije zadužen za finansije, Oli Ren.\n"Grčka je već od 2010. uspjela da popravi svoj strukturni balans, na manje od 13 posto bruto-nacionalnog dohotka - to će se povećavati dodatnim mjerama planiranim za narednu i 2014. godinu i nadam se da su svi koji nisu vjerovali da grčki program ima potencijal da ponovo uspostavi finansijsku stabilnost - sada ušutkani. Kada je riječ o strukturnim reformama, vrijeme je da se prestane sa tvrdnjama da nije bilo progresa. Takvo shvatanje je štetno, nepošteno i, jednostavno, pogrešno", tvrdi Ren.\nVjeruje se da bi odluka o slanju svježeg novca Grčkoj trebala da bude donijeta na narednom, vanrednom okupljanju euro-grupe, planiranom za 20. novembar, kada bi se Grčkoj mogle dati i dvije dodatne godine da svoj javni dug sa sadašnjih gotovo 180, smanji na 120 posto bruto-nacionalnog dohotka.


STEŽE SE OBRUČ: Sledeći su Papić i Stefanović? - Naša Borba\nSlaviša Kokeza, predsednik Fudbalskog saveza Srbije, imao je „čast“da u Službi za borbu protiv organizovanog kriminala prvi bude saslušan posle, kako su režimski mediji pisali, navoda Aleksandra Kajkamovića da ga je upravo on povezao sa kriminalnom grupom Veljka Brelivuka. Danas je saslušana Dijana Hrkalović, bivša državna sekretarka MUP, dakle ipak nije pobegla u Izrael, kako su to javljali režimski mediji. Bila je sve vreme na slobodi, a još je danas saslušana u pratnji dva advokata! A za očekivati je da uskoro u Makišu, svoj odnos sa Kajmakovićem detaljno objasne Nebojša Stefanović, nekada prvi čovek MUP-a, a sad ministar vojske, njegov kum Aleksandar Papić, ali i Darko Elez i Milan Ostojić, koji su odslužili višegodišnje zatvorske kazne.\nPet dana nakon što je poznati beogradski ugostitelj Aleksandar Kajmaković, zvani Aca Bosanac, na saslušanju u predistražnom postupku pranja para kriminalne grupe Belivuka i Marka Miljkovića, ispričao ko ga je i kako povezao sa Veljom Nevoljom, prvi čovek FSS-a „krčkao“ se čekajući da bude pozvan na saslušanje. U malo neuobičajeno vreme, u nedelju prepodne, pozvan je da u svojstvu građanina da izjavu inspektorima SBPOK-a, a provladini mediji su naveli da je odbio poligrafsko testiranje, kao i da odgovori na pitanje da li je učestvovao u pripremi ubistva predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Ilija Milačić i Aleksandar Papić\nKokeza je uspeo da „pregura“ to prvo saslušanje i da ne promeni status iz građanina u osumnjičenog. Da li će te sreće biti i ostali koje je Aca Bosanac pomenuo u svom iskazu za sada nije poznato, kao ni kada će biti saslušani. Više nije pitanje da li će ostali o kojima je Kajmaković pričao biti saslušani, već samo kada. A Kajmaković je, kako su pisali režimski mediji, pomenuo Stefanovića, njegovom kuma, bivšu državnu sekretarku. I dok Stefanović i Papić za sada nisu davali izjave u nekim preistražnim postupcima, Hrkalović je nedavno saslušavana u slučaju „prisluškivanje predsednika Srbije“. I ona je, kao i Kokeza u nedelju, odbila poligrafsko ispitivanje.\nZa razliku od Kokeze, Stefanovića, Papića i Hrkalovićeve, koji su za sada, zvanično, bez dosijea, Darko Elez i Milan Ostojić, zvani Sandokan, imaju kriminalnu prošlost i osuđivani su zbog trgovine drogom, odnosno podstrekavanja na ubistvo. Elez, koji čeka odluku srpske ministrake pravosuđa o izručenju BiH, navodno je dolazio u lokal i prvo pretio Kajmakoviću, ali se posle njegove žalbe Hrkalovićevoj, čak izvinio. Aleksandar Vučić i Nebojša Stefanović\nSledeći tekstKON OPET KUKA: Hoće da napusti Krizni štab ako se mere ne pooštre\nPerun 3 marta, 2021 At 8:48 pm\nVećina država u svetu imaju mafijaške bande,\npostoje i mafijaške hobotnice koje imaju svoje države…


Viber NE PRESTAJE sa iznenađenjima: Ovaj novitet će zbližiti MILIJARDE ljudi širom svijeta\nSrijeda, 07.03.2018 | 13:13\nNova opcija će vas sigurno zainteresovati.\nFoto: Ilustracija, techcrunch.com\nPrva aplikacija za razmjenu poruka koja je uvela grupni čet sa kapacitetom za milijardu korisnika – Viber, lansira “Viber Communities” i pruža administratorima nivelisane i moćne upravljačke funkcije, prenosi B92.\nViber, jedna od vodećih globalnih aplikacija za razmjenu poruka objavila je pokretanje Viber Communities (“Komjunitiz” – Zajednice) – čime je postala prva aplikacija ovog tipa koja nudi prostor za četovanje u kome će milijardu korisnika nesmetano moći da razmjenjuje poruke i sve vrste sadržaja.\nDok je trenutno stanje na tržištu takvo da ograničava grupne četove na stotine ili hiljade korisnika, Viber to prevazilazi i pruža korisnicima jedinstvenu mogućnost da se na ovaj način povežu sa sagovornicima iz cijelog svijeta na nivou koji je bez presedana u industriji aplikacija za razmenu poruka – sa milijardu korisnika u jednom jedinom grupnom četu.\nNovi članovi Viber Communities će imati pristup kompletnoj istoriji četova unutar tih Zajednica – i moći će da se uključe u razgovore koristeći sve raspoložive funkcije na Viberu – GIFove, stikere, fotografije, video fajlove, kao i – naravno – osnovni tekst. U skladu sa Viber imperativom – privatnost sadržaja i bezbjednost – jedino će imena članova Zajednice biti prikazana u četu, dok će njihovi lični brojevi telefona biti sakriveni od drugih članova.\nNeki izabrani partneri su već otvorili Viber Communities. Fudbalski klub Olimpik iz Marseja (“Olympique de Marseille”) komunicira sa svojim navijačima putem ovog kanala, nudeći im ekskluzivnu mogućnost da četuju sa zvijezdama i upravom kluba. Minit Medija (“Minute Media”), kompanija za kreiranje i distribuciju sportskog sadržaja, koristi svoju Zajednicu na Viberu kako bi ispunila svoje obećanje poklonicima sporta da će im omogućiti da se i njihov glas čuje. Digitalni servis za najam sadržaja OverDrajv (“OverDrive”) kreirao je svoju Zajednicu kako bi putem Vibera upravljao lokalnim čitalačkim klubovima koje vode javne biblioteke širom SAD.\n“Ljudima bi trebalo pružiti mogućnost da slobodno komuniciraju i druže se međusobno – gdje god da se oni nalaze – i s tim razlogom smo pokrenuli Viber Communities. Po prvi put, grupe korisnika neograničenog broja će moći da formiraju Zajednice oko zajedničkih tema, dok će administratori biti opremljeni moćnim novim funkcijama koje će im omogućiti lak i efikasan menadžment. Naše Zajednice nijesu jedinstvene samo po tome što su “ograničene” na 1 milijardu učesnika, već i zato što vlasnicima po prvi put omogućavaju uvođenje mogućnosti monetizacije – čime pružaju dodatnu vrijednost korisnicima i organizacijama koje žele da stvaraju angažovane i korisne skupove ljudi širom svijeta.”


Usvojeni zakoni za oporezivanje frilensera - 28.04.2021, Sputnik Srbija\nUsvojeni zakoni za oporezivanje frilensera\nSkupština Srbije usvojila je danas izmene Zakona o porezu na dohodak građana i dopunu Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koje se odnose na... 28.04.2021, Sputnik Srbija\nVlada Srbije i frilenseri postigli dogovor\nI porezi i doprinosi se plaćaju u 120 jednakih mesečnih rata u toku narednih 10 godina.\nPrecizirano je da oni frilenseri koji mesečno zarađuju do 64.000 dinara neće imati obavezu da plaćaju poreze i doprinose koje nisu platili iz prethodnog perioda.\nMali je naveo da dogovoreno da od 1. januara 2022. godine plaćaju poreze i doprinose kvartalno uz priznavanje normiranih troškova u visini trostrukog neoporezivog iznosa zarade što je sada 54.900 dinara.\nMinistar je rekao da oni koji zarađuju dosta više imaju dovoljno vremena do do 1. januara 2022. godine svoje poslovanje usaglase sa postojećim zakonskim normama i da se registruju kao preduzetnici, da osnuju svoje pravno lice, svoj DOO ili na bio koji drugi način regulišu svoj status, preneo je Tanjug.\nKako je ranije saopštila Vlada Srbije, na sastanku sa frilenserima 21. aprila dogovoreno je da se radnicima na internetu, odnosno frilenserima, omogući upisivanje radnog staža srazmerno uplaćenom delu obaveza.\nRok za usvajanje svih zakonskih propisa koji će definisati budući status radnika na internetu pomeren je na 1. januar 2022. godine, do kada će važiti do sada dogovoreni uslovi.\nNa tom sastanku je dogovoreno da će Udruženje radnika na internetu i Udruženje frilensera odrediti svoje predstavnike, koji će učestvovati u radnoj grupi koja ima zadatak da izradi predloge novih zakonskih rešenja.


Transparentnost Srbija: Prilozi fizičkih i pravnih lica izostali u kampanji SNS za poslednje izbore - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Transparentnost Srbija: Prilozi fizičkih i pravnih lica izostali u kampanji SNS za poslednje izbore\nTransparentnost Srbija: Prilozi fizičkih i pravnih lica izostali u kampanji SNS za poslednje izbore\nBeograd, 12. novembar 2020. – Jedan dobijeni glas je stranke koje su učestvovale na parlamentarnim izborima u junu “koštao” u proseku skoro 395 dinara, odnosno 3,36 evra “uloga” u kampanju.\nTo je procena organizacije Transparentnost Srbija (TS) u objavljenoj analizi izveštaja o troškovima ovogodišnje izborne kampanje.\nUčesnici u kampanji su, u okviru do sada objavljenih izveštaja, prijavili troškove koji su vredni 1,224 milijardi dinara, odnosno 10,4 miliona evra, objavila je TS.\nNa osnovu troškova, TS je preračunala da je jedan dobijeni glas “koštao” u proseku skoro 395 dinara ili 3,36 evra “uloga” u kampanju, ali skreće pažnju i na to da je visina ulaganja bitno različita kada je reč o pojedinim akterima.\nDok je u slučaju pobedničke Srpske napredne stranke (SNS) prosečan trošak bio 351 dinar, kod drugih stranaka koje su prešle izborni cenzus, on je znatno veći, i dostiže 633 dinara za koaliciju Socijalistička partija Srbije-Jedinstvena Srbija ili 464 dinara za SPAS.\nTroškovi manjinskih lista kreću se između 400 i 600 dinara po glasu, a kada je reč o strankama koje nisu prešle cenzus, koaliciju Ujedinjena demokratska Srbija i Narodni blok glas je koštao više od 1000 dinara a Srpsku radikalnu stranku više od 600 dinara, izračunala je TS.\nProcenili su da je ovogodišnja kampanja bila jeftinija za 30 odsto ili za oko 400 miliona dinara nego ona pre četiri godine, a da je čak 60 odsto ukupnih troškova izborne kampanje bilo pokriveno sredstvima iz budžeta.\n“Četvrtina troškova bila je plaćena ‘sopstvenim sredstvima’ političkih stranaka, mada se i tu radi o novcu iz budžeta, ali koji je dodeljen parlamentarnim strankama za finansiranje njihovih redovnih aktivnosti, van kampanje“, skreće pažnju TS.\nU strukturi rashoda najviše je zastupljeno oglašavanje na TV stanicama sa 60 odsto, nakon čega slede troškovi promotivnog materijala (oko 11 odsto), oglasi u štampanim medijima i drugi troškovi sa više od 7 odsto.\n“Za razliku od ranijih izbornih kampanja koje su bile značajno skuplje, prilozi fizičkih i pravnih lica su sada bili korišćeni sa oko 5,5 odsto i potpuno su izostali kod najmoćnijeg političkog subjekta – SNS – koja ih je koristila u nekoliko izbornih ciklusa“, primećuje TS u analizi.\nOznakeanalizafinansiranje političkih aktivnostiizboriTransparentnost Srbija\nPrethodno Vlada Srbije ugrožava pravo na slobodu izražavanja i udruživanja civilnog društva\nSledeće Životna sredina i digitalizacija u fokusu Nordijskog saveta\nBeograd, 12. novembar 2020. – Transparentnost Srbija (TS) pozvala je Vladu Srbije da…\nTop Tags Civilno društvo Srbija i Evropska unija Vlada Republike Srbije Društvo Evropska unija konkurs mladi Evropska komisija OCD mediji evropske integracije lokalna samouprava istraživanje ljudska prava vladavina prava


Volkswagen se uključuje u trku ka samovozećim automobilima - Auto Republika\nNakon gotovo dvogodišnjeg govorkanja o potencijalnom razvoju potpuno samovozećih automobila, Volkswagen je i zvanično potvrdio da radi na ovakvoj tehnologiji.\nDa li su ovakva vozila zaista budućnost ostaje da se vidi, no veliki broj proizvođača trenutno radi na autonomnim automobilima. Volkswagen će početkom naredne godine početi sa testiranjem automobila koji poseduju četvrti nivo autonomije na ulicama Hamburga. Na unapred ucrtanoj ruti koja je dugačka 9 kilometara nemačka marka testiraće flotu od pet samovozećih modela.\nU pitanju su primerci e-Golfa specijalno opremljeni raznim senzorima, kamerama i radarima. Volkswagen navodi da će svi automobili posedovati centralnu kompjutersku jedinicu sposobno da obradi pravovremeno ogromnu količinu podataka. Prema podacima koje je dao VW, ovi kompjuteri primaće 5 gigabajta podataka u toku jednog minuta kada je u toku autonomna vožnja.\nAksel Hajnrih, šef razvojnog odeljenja nemačkog brenda, izjavio je da će inicijalni test pokazati koliko je ova tehnologija trenutno sposobna i koliko smo daleko od potpuno samovozećih modela. Hajnrih ipak ističe da nije poenta samo u autonomnim automobilima.\n„Vozila moraju postati inteligentnija i povezanija. Ali za ovakva transport gradovi moraju obezbediti odgovarajući „digitalni ekosistem“. Neophodna je mogućnost komunikacije između samih vozila i centra za upravljanje saobraćajem koji se nalazi u svakom većem urbanom centru“, kazao je Hajnrih.\ntags: autonomna tehnologija e-golf samovozeći automobili volkswagen vw\nprevious Hyundai smatra da su displeji osetljivi na dodir na volanu dobra ideja\nToyota patentirala ručni menjač i tehnologiju spojnice za elektromobile\n13/02/2022 - 06:46\nNov i „zeleni“ materijal će prepoloviti cenu koštanja ran-flet guma\nMercedes „uštrojio“ šestocilindarski motor M256 i obradovao Kineze i Srbe


Samit o klimatskim promenama - Klimatske promene\nU Parizu je 12. decembra održan Samit o klimatskim promenama na drugu godišnjicu od usvajanja Sporazuma iz Pariza. Na Samitu se okupilo 50 svetskih lidera da postignu dogovor u vezi sa načinima finansiranja u oblasti klimatskih promena koji će voditi ka niskougljeničnoj budućnosti i postizanju ciljeva utvrdjenih Sporazumom iz Pariza.\nNaime, kako bi se ograničio rast srednje globalne temperature ispod 2oC uspostavljeni su mehanizmi finansiranja u borbi protiv klimatskih promena koji će pomoći zemljama širom sveta da ispune svoje Nacionalno utvrđene doprinose smanjenju emisija gasova sa efektom staklene bašte (NDCs), a Samit je, izmedju ostalog, imao za cilj doprinos u operacionalizaciji ovih mehanizama. Tokom Samita ustanovljeno je 12 ciljeva finansiranja:\nI Finansiranje u oblasti adaptacije i otpornosti na izmenjene klimatske uslove:\nOdgovoriti na pojavu ekstremnih vremenskih prilika u ostrvskim državama\nIdeja se krije u uspostavljanju prve „Klimatski pametne zone“ u svetu na Karibima. Biće uloženo 8 milijardi dolara kroz javno-privatna partnerstva kako bi se Karibi, ali i druge ostrvske države što bolje prilagodile na izmenjene klimatske uslovime.\nZaštiti vodu i zemljište od uticaja klimatskih promena\nOko 300 miliona dolara uložiće se u smanjenje degradacije zemljišta u cilju dostizanja neutralnosti degradacije zemljišta do 2030. godine. Takođe ulagaće se u istraživanja o mogućnostima adaptacije u oblasti poljoprivrede, posebno za potrebe farmera i to u zemljama u razvoju. U narednih pet godina širom Afrike pokrenuće se 100 projekata u cilju smanjenja uticaja klimatskih promena na vodne resurse.\nPodstaknuti istraživače i mlade ljude za rad u oblasti klimatskih promena\nVelike korporacije kao što su Fondacija Bila Gejtsa i BNP Paribas fondacija uložiće 15 miliona dolara u narednih pet godina u jačanje kapaciteta mladih istraživača širom Evrope i Afrike. Takođe, 40 miliona evra uložiče Evropska Komisija u rad volontera za uključenje u projekte u ovoj oblasti.\nPristup lokalnih samouprava „zelenom“ finansiranju\nInicijativom Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj, Globalnim savezom gradonačelnika, Evropske komisije i Evropske investicione banke pokrenut je program koji će olakšati gradovima i regionima širom Evrope da dobiju sredstva iz fondova i implementiraju svoje planove ka održivosti (održiva infrastruktura, smanjenje emisija u domaćinistvima, povećanje energetske efikasnosti itd.).\nII Ubrzati tranziciju ka niskougljeničnoj ekonomiji\nUgljenično neutralna ekonomija\nOformljena je koalicija 16 zemalja koje su se obavezala na dostizanje ugljenične neutralnosti do 2050. godine, a koje će od 2020. izraditi planove kako ostvariti ovaj cilj.\nU saradnji sa Francuskom kosmičkom agencijom i uz podršku Evrposke kosmičke agencije uspostavljena je Klimatska observatorija za monitoring stanja na planeti zemlji.\nTranzicija sektora u cilju dekarbonizacije\nOsnovni cilj je prelazak sektora energetike sa korišćenja fosilnih goriva na obnovljive izvore energije. Uspostavljen je Savez bivših proizvodjača energije iz uglja (Powering Past Coal alliance) sakupio je 58 istomišljenika među kojima su je i 8 Vlada i 24 biznis kompanija širom sveta.\nMeđunarodni savez solarne energije ima za cilj da do 2030. godine sakupi od privatnih i javnih partnera jedan bilion dolara u cilju ulaganja, razvoja tehnologije i ekspertize u solarnoj energiji, kao jednom od najšire rasprostranjenih obnovljivih izvora.\nTransport koji ne zagađuje\nS obzirom da iz sektora transporta dolazi 15% ukupnih globalnih emisija, ubuduće uložiće se još više napora u cilju dekarbonizacije i čistijeg transporta. 34 zemalja se obavezalo da će smanjiti emisije GHG iz pomorskog saobraćaja, a zapadne države SAD-a napravile su partnerstvo u cilju promovisanja električnih automobila i razvoja mreže stanica za punjenje kako bi se omogućilo putovanje od jedne države do druge električnim automobilima.\nPovećanje cene ugljenika\nMinistri zaštite životne sredine i klimatskih promena Francuske, Nemačke, Holadnije, Švedske i Ujedinjenog kraljevstva podržale su nedavnu inicijativu Evropskog Saveta da se izvrši reforma Sistema za trgovinu emisionim jedinicama GHG (ETS) koja će dovesti do povećanja cene ugljenika. Meksiko je inicirao regionalnu saradnju sa pojedinim državama SAD, Kanadom, Kolumbijom i Čileom za naplaćivanje emisija GHG.\nKina je uspostavila ujedinjen sistem za trgovinu emisionim jedinicama , odpostojećih 7 lokalnih sistema. Tu je i inicijativa privatnih kompanija da uspostave sistem za trgovinu emisijama.\nIII Učvrstiti klimatske probleme u centar odluka o finansiranju\nAkcije Centralnih banaka i biznis sektora\nViše od 200 kompanija u saradnji sa 3 države (Francuska, Švedska i Ujedinjenoj Kraljevstvo) podržale su implementaciju preporuka da ekonomija treba da se kreće ka niskougljeničnoj i u skladu sa ciljevima Sporazuma iz Pariza. Takođe, više od 10 centralnih banaka širom sveta pokrenule su mrežu pod nazivom „Ozelenjavanje finansijskog sistema“ (Greening the Financial System) u cilju promovisanja ulaganja u rešavanje problema klimatskih promena.\nMobilizacija Razvojnih banaka\nUdružena deklaracija načinjenja je između više od 30 nacionalnih i regionalnih Razvojnih banaka u cilju povećanja finansiranja aktivnosti u vezi sa Sporazumom iz Pariza. One su se obavezale na:\ndalje uključivanje klimatskih promena u njihove strategije i aktivnosti\npreusmeravanje sredstava u cilju tranzicije ka niskougljeničnoj ekonomiji i klimatski otpornom i održivom razvoju\npodržavanje sprovodjenja NDCs i dugoročnih ciljeva smanjenja emisije do 2050. godine\npromovisanje smanjenja emisija gasova sa efektom staklene bašte, smanjenje korišćenja fosilnih goriva i promovisanje korišćenja obnovnljivih izvora energije.\nObezbedjenje održivog finansiranja\nNa inicijativu predsednika Francuske koju su podržale Kuvajt, Norveška, Katar, Novi Zeland, Saudijska Arabija i Ujedinjeni Arapski Emirati napravljena je koalicija ovih država koje će obezbedjivati fond u vrednosti od 15 milijardi dolara do 2020. godine za borbu protiv klimatskih promena.\nMobilizacija institucionalnih investitora\nTokom Samita o klimatskim promenama pokrenuta je koalicija „Climate Action 100+“ koja spaja 225 investitora koji će obezbediti investiciju u vrednosti od 26 milijardi dolara. Ova koalicija trebala bi da podstakne kompanije da predstave strategije smanjenja emisija gasova sa efektom staklene bašte i time doprinesu ostvarivanju ciljeva Sporazuma iz Pariza. Zaključeno je da se mora raditi više na novim tehnologijama za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u šta će biti uloženo dodatnih milijardu dolara.\nKategorije: Izdvajamo, Vesti 20. decembra 2017.\nPrethodnoPrevious post:СТРАТЕГИЈА КОМУНИКАЦИЈЕ ЗА ОБЛАСТ КЛИМАТСКИХ ПРОМЕНАSledećeNext post:Poziv za učešće u javnoj raspravi na Nacrt zakona o klimatskim promenama


Čolićev troiposatni spektakl na Ušću – Nadlanu.com\nČolićev troiposatni spektakl na Ušću\nObjavljeno 26. juna 2011. / 08:13:36\nBEOGRAD, 26. juna 2011. (Beta) – Zdravko Čolić, jedna od najvećih zvezda jugoslovenske pop muzike, održao je u subotu uveče trijumfalan koncert na beogradskom Ušću koji je trajao tri sata i dvadeset minuta i koji je, prema procenama policije na terenu, videlo oko 100.000 ljudi.\nČolić (60), koji je ovim nastupom proslavio četiri decenije na sceni, izašao je pred publiku u 21.30 i uz buru odobravanja zapevao “Sinoć nisi bila tu”, pesmu koja mu je 1972. godine, nakon pobede na festivalu “Vaš šlager sezone” u Sarajevu postala prvi hit.\nPosle sigurnog izvodjenja ove pesme Kemala Montena, Čolić je pozdravio publiku iz Beograda, drugih gradova Srbije i iz regiona, to jest bivših jugoslovenskih republika.\n“Imao sam veliku želju da pevam na Ušću”, rekao je pevač koji je počev od 1978. godine napravio nekoliko velikih koncerata na stadionu beogradske Crvene zvezde, svaki put put pred najmanje 70.000 ljudi.\n“Biće ovo letnji koncert, a i Bog nas je pogledao”, dodao je Čolić, osvrćući se na najavljenu kišu, koja je, medjutim, izostala.\nTokom nastupa, Čolić je pevao pesme iz svih perioda karijere – od šlagerskih početaka, preko mejnstrim popa s kojima je krajem sedamdesetih prošlog veka stekao najveću slavu, do pop-folka iz poslednjih dvadesetak godina.\nTokom prvih sat vremena, Čolićev repertoar se uglavnom sastojao od pesama iz sedamdesetih i osamdesetih godina, pa je publika mogla da čuje “Produži dalje”, “Živiš u oblacima”, “Pisaću joj pisma duga”, “Zbog tebe”, “Kristinu”. “Ostani”, “Malo pojačaj radio” itd.\nPotom se naglasak pomerio na pesme sa poznijih albuma: “Kad pogledaš me preko ramena”, “Čija je ono zvijezda”, “Ljubavnici”, “Okano” i “Javi se”, izmedju kojih je ubacivao jugoslovenske megahitove poput “Pjevam danju pjevam noću”, “Glavo luda”, “Stanica Podlugovi”, “Zagrli me”, a u finišu regularnog dela koncerta nanizale su se “Pusti modu”, “Madjarica”, “Ružica” i “Čaje šukarije”.\nUsledio je višestruki bis, koji je Čolić počeo sa “Zvao sam je Emili”, nastavio ga sa obradom Djordja Balaševića “Svadbarski sokak” i drugim pesmama, da bi u završnici zapevao “April u Beogradu” (1975) i nakon predstavljanja dugogodišnjeg saradnika Kornelija Kovača nastup završio sa “Ti si mi u krvi”.\nOva balada, koja potiče sa istoimenog albuma iz 1985. godine, bila je možda i vrhunac koncerta, a sa njenim poslednjim taktovima na nebu se rasvetao raskošni vatromet.\nElegantno obučeni Čolić bio je u punoj formi, kako pevački tako i fizički: išao je bez napora u visoke registre i trčao po bini, mada je na sredini koncerta uzeo 20 minuta pauze, tokom koje su publiku zabavljali bubnjari Dragoljuba Djuričića i kan-kan igračice.\nKoncert je u svakom pogledu bio spektakl, sa raskošnom scenografijom, grupom plesačica koja je često menjala kostime, simfonijskim orkestrom i desetinama ogromnih balona u vazduhu od kojih se jedan “prošetao” po rukama publike – značajnim delom ženske, od koje je Čolić, tokom izvodjenja “Zagrli me”, dobio buket cveća.\nDeo publike bez karata pratio je koncert sa Bulevara Nikole Tesle, koji je bio zatvoren za saobraćaj, a Radiotelevizija Srbije je Čolićev nastup prenosila uživo.\nUlaženje i izlaženje sa koncertnog prostora prošlo je bez većih problema, uz dobru organizaciju i pod budnim okom obezbedjenja.


Žuta štampa: PAPRENO: Brega za vilu u Istanbulu puko 2 miliona evra! - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nPAPRENO: Brega za vilu u Istanbulu puko 2 miliona evra!\nČuveni kompozitor ima kuće u glavnim gradovima bivše Jugoslavije, kao i u Parizu, a nedavno je sebe i porodicu častio velelepnom kućom na Bosforu, koja košta čitavo bogatstvo\nFrontmen Orkestra za svadbe i sahrane Goran Bregović nedavno je kupio vilu na Bosforu, u elitnom delu Istanbula, gde su nekretnine najskuplje. Kuće u ovom kvartu jednog od najlepših gradova Evrope koštaju oko milion i po evra, a Bregović je za svoju iskeširao dva miliona, saznaje Stars!\nImanje u vlasništvu porodice Bregović s jedne strane izlazi na moreuz koji razdvaja Evropu i Aziju, a s druge na šumu. U njemu muzičar boravi tokom leta i kad završava poslove u Turskoj.\n- Nedavno sam s prijateljima bila u Turskoj i obilazili smo lokacije na kojima je snimana serija „Hiljadu i jedna noć“, u Srbiji poznatija kao „Šeherezada“. Kad smo plovili Bosforom, vodič iz Turske nam je kazao da kuću u ovom delu grada, gde žive popularni glumci i bogataši, ima i jedan Srbin, i to Goran Bregović. Turisti iz Srbije odmah su počeli da zapitkuju vodiča da im pokaže tačno koja je njegova kuća i koliko košta. Kao iz topa naveo je da je čuo da je poznati muzičar vilu platio dva miliona evra, i da je to normalna cena za taj deo Istanbula - kaže naš sagovornik.\nKako bismo proverili naša saznanja, pozvali smo menadžment muzičara, koji se nije javljao na naše pozive do zaključenja broja.\nBregović ima kuće širom sveta, u Beogradu, Parizu, Zagrebu i Sarajevu. Muzičar je velika zvezda u Turskoj, a popularnost mu je donela saradnja sa Emirom Kusturicom u filmovima „Dom za vešanje“, „Arizona drim“ i „Podzemlje“. Pre neku godinu radio je muziku za ostvarenje „Mustafa“, za koji je scenario napisao i režiju uradio turski novinar Kan Dundar.


RTS :: Antić: Stabilna proizvodnja uglja i struje\nEkonomija Antić: Stabilna proizvodnja uglja i struje\nnedelja, 08. jan 2017, 17:47 -> 20:37\nAntić: Stabilna proizvodnja uglja i struje\nEnergetski sistem Srbije potpuno je stabilan i tokom ledenih dana, saopštio je ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić. On je sa vršiocem dužnosti direktora "Elektroprivrede Srbije" Miloradom Grčićem, posle obilaska sistema za dopremu uglja u Termoelektrani "Nikola Tesla A" istakao da je, u izuzetno teškim uslovima stabilna proizvodnja i uglja i električne energije.\nAntić je dodao je da nema problema u prenosu električne energije, a da se pojavljuju kvarovi u distribuciji, "pre svega u jugoistočnoj Srbiji, delom i u zapadnoj Srbiji, mahom u brdsko planinskim krajevima".\nPrema njegovim rečima, noćas je na kolubarskim kopovima bilo minus 20 stepeni Celzijusa, u Prijepolju minus 30 stepeni a na Pešterskoj visoravni temperatura je bila još niža. saopštilo je ministarstvo rudarstva i energetike.\n"Najozbiljniji problem, koji je rešen oko podne, bio je u Prijepolju, gde su se u jutarnjim satima zbog temeprature od minus 30, na trafostanici zaledili prekidači ", rekao je Antić\nOn se zahvalio zaposlenima u EPS-u, Elektrodistribuciji i Elektormrežama Srbije na izuzetnim naporima koje čine kako bi situacija bila stabilna kao i brojnim ekipama koje dežuraju na terenu.\nGrčić je istakao da se vagoni sa ugljem koji pristiže u TENT, preventivno odmrzavaju vodenom parom, kako bi se sprečilo da dođe do zastoja, navodi se u saopštenju.\n"Siguran sam da ćemo uspeti da do kraja ledenih dana održimo elektroenergetsku stabilnost. Zalihe na deponijama u elektranama su nešto više od 800.000 tona, a povećana je proizvodnja u Rudarskom basenu "Kolubara"", rekao je on.\nPrema njegovim rečima, potrošnja struje u Srbiji je na apsolutnom proseku za ovaj period u odnosu na prethodne godine.\n"Sve smo predvideli. Dežurne ekipe su 24 časa spremne da intervenišu", rekao je Grčić.\nOn je rekao da, i pored veoma teških vremenskih uslova, svega 0,16 odsto potrošača u jednom momentu nije imalo snabdevanje električnom energijom a da se svi kvarovi rešavaju u najkraćem mogućem roku.


Prijedor24 - Više od informacije! U Kneževu planirana izgradnja aerodroma?\nHome / Vijesti / U Kneževu planirana izgradnja aerodroma?\nU Kneževu planirana izgradnja aerodroma?\nČitajući knjige iz 20. vijeka možete saznati neke interesantne činjenice o Bosni i Hercegovini, njenim opštinama, tadašnjoj lokalnoj vlasti, ali i infrastrukturnim planovima.\nTako u knjigama “Kotor Varoš i Skender Vakuf u NOB-u 1942-1945” možete da nađete podatke o tome kakvi su bili planovi za ove opštine.\nNaime, kako piše u knjizi, “u drugoj polovini aprila 1942.godine, Dušan Komljenović Dujko, i Branko Stupar Mišo, dobili su zadatak da na Skendervakufskim Lukama organizuju izgradnju improvizovanog aerodroma (letilišta).\n“Uz pomoć boraca, omladine i povjerljivih ljudi aerodrom je završen do kraja aprila i bio osposobljen za slijetanje aviona. Kasnije se saznalo da je u preletu na slobodnu teritoriju Bosanske krajine, na taj aerodrom trebalo da sleti Franjo Kluz. Određenog dana Kluz je kružio nad aerodromom, ali nije primijetio ugovorene znake i nije sletio. Kasnije 21.maja 1942., Kluz i Čajavec su sletjeli na aerodrom Urije kod Prijedora. Taj dan se slavi kao “Dan ratnog vazduhoplovstva i protivvazdušne odbrane”, piše u knjizi, prenosi “Knezevo.info”.\nU drugoj knjizi, “Petrovo polje od nastanka do nestanka” krije se još zanimljivija priča vezana za aerodrom u Mahovljanima.\n“Izuzetno je zanimljiva istina da je aerodrom izgrađen u Mahovljanima između Banjaluke i Laktaša prvobitno bio planiran da se gradi na Petrovom Polju u rejonu Orlića, gdje (odmah po izlasku od Klanca na petropoljske livade) je jedan njegov dio bio predviđen da se radi pod zemljom. Međutim sa ovom gradnjom se nije složio Vid Đenić (nosilac Partizanske spomenice, 1941.) s obrazloženjem da će mu avioni plašiti goveda. Iz ovih razloga se odustalo od gradnje, pa je aerodrom urađen na sadašnjoj lokaciji. I uistinu, Vid je imao 30-50 grla goveda a njihovo čuvanje bilo je osnovno zanimanje njegovog oca Save”, piše u knjizi.\nKo zna, da su neke stvari išle drugačijim tokom, da je Kluz primijetio znakove na Lukama, ili da se Vid Đenić nije pobunio zbog goveda, možda bi se danas Kneževo, a tadašnji Skender Vakuf, spominjali u nekim drugim pričama i kontekstima.


Radio televizija Rožaje - Izložba „Mi u očima svijeta“ biće otvorena danas u Galeriji „Magaza“\nSubota, 22 Septembar 2018 14:24\nIzložba „Mi u očima svijeta“ biće otvorena danas u Galeriji „Magaza“\nKustos Zavičajnog muzeja „Ganića kula“, Erdžan Fetahović u subotu 22. septembra, priređuje izložbu pod nazivom „Mi u očima svijeta“.\nPoznato je da Zavičajni muzej u svojim fondovima i zbirkama čuva i prezentuje brojna pokretna kulturna dobra, kao materijalna svjedočanstva istorijskih prilika i kulture Rožaja.\nU razgovoru za RTR, Fetahović je istakao, da izložba ima za cilj da široj javnosti prenese utiske posjetilaca Muzeja iz raznih krajeva svijeta, ali ima i značaj zbog podizanja nivoa svijesti o vrijednosti i značaju rožajskog bogatog kulturnog nasleđa. On je naglsio, još, da je izložba i skroman pokušaj da se kod mlađih generacija probude interesovanja i ljubav prema muzejskoj djelatnosti.\nIzložba „Mi u očima svijeta“ održava se u okviru manifestacije „Dani evropske baštine“ i u programu je „Septembarskih dana kulture“. Izložba će biti otvorena u Galeriji „Magaza“ u 19 časova.


Mala i srednja preduzeća u Srbiji elektronsko plaćanje vide kao svog saveznika – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Mala i srednja preduzeća u Srbiji elektronsko plaćanje vide kao svog saveznika\n“Interesantno je da, iako se broj firmi i zaposlenih u ICT sektoru, kao i profit tih firmi konstantno uvećava, samo 2,5% srpskih MSP posluje u okviru ICT sektora. Mala i srednja preduzeća čine preko 99% svih poslovnih činilaca u ovom regionu. Skoro dve trećine njih su mikro preduzeća (1 – 9 zaposlenih) i najviše ih je u Mađarskoj (69% svih MSP u zemlji), dok su preduzetništvo i samozapošljavanje najčešći u Srbiji (30,5%)”, navodi se u saopštenju Masterkard-a.\nJelena Ristić, direktor za tržišta Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine u kompaniji Mastercard, je navela da trgovci razumeju da, ukoliko žele da ostanu konkurentni moraju da se kreću u istom pravcu kao i njihovi digitalno osvešćeni potrošači.\n“Jaz između onoga gde trgovci jesu i gde treba da budu može se premostiti tako što će platna industrija napraviti skok ka modernim platnim tehnologijama kao relevantnim, racionalnim i sigurnim mehanizmima koji će omogućiti da se plaćanja obavljaju i prihvataju bilo kada i bilo gde”, izjavila jeRistić.\nElektronsko plaćanje Mastercard MSP Srbija


Predsjednik SDA Sandžaka i ministar dr. Sulejman Ugljanin i ministar trgovine Rasim Ljajić su zajedno sa zamjenikom premijera Vlade Republike Turske Nj.E. gospodinom Bekirom Bozdagom i direktorom TIKA-e, turske razvojne agencije, gospodinom Serdarom Ćanom u Novom Pazaru otvorili danas novu osnovnu školu “Ćamil Sijarić”. Izgradnju i opremu nove škole koja ima 3.600 kvadrata, 22 učionice i fiskulturnu salu i koja će moći da primi oko 1.000 učenika, finansirala je TIKA sa više od 1,8 miliona evra. Ministar Ugljanin je podsetio da izgradnje ove škole počinje još iz 2007. kad je kao gradonačelnik Novog Pazara uspeo da kupi plac za školu i obezbjedi svu infrastrukturu i neophodnu projektnu dokomuntaciju da bi se stvorili uslovi da TIKA pomogne da se škola konačno izgradi i opremi.


U večernjem programu ove stanice su reemitovale emisiju "Dogovor!?" u kojoj su o rezultatima istrage ubistva Olivera Ivanovića govorili Ksenija Božović i Dragiša Milović.\nGledaoci su našoj redakciji saopštili da program ove tri lokalne televizije "ne može da se gleda", jer signal neprestano "nestaje i dolazi".\nSmetnje u prijemu signala u Kosovskoj Mitrovici je za našu redakciju Kim potvrdila i gošća emisije koja je u studiju RTV Kim u Čaglavici snimljena pre dva dana.\n"Znam da je bilo velikog interesovanja za ovu emisiju na severu. Strašno je da se ovo desilo večeras, šta god da je razlog", rekla je potpredsednica GI SDP Ksenija Božović.\nDirektor RTV Mir iz Leposavića Nenad Radosavljević je za Kim potvrdio da je program ove kuće u Leposaviću i bližoj okolini večeras emitovan bez smenji, te da je signal regularno prosleđivan distributeru u Kosovskoj Mitrovici. Na centralnom Kosovu je program TV Mir emitovan bez problema.\nTV Puls je emisiju emitovala od 20.10 minuta, takođe bez smetnji u regionu Kosovskog Pomoravlja i centralnog Kosova.\nRedakcija RTV Kim uprkos brojnim pokušajima nije uspela da stupi u kontakt sa osobljem VGN kablovskog operatera u Kosovskoj Mitrovici, tako da smo uskraćeni za odgovor na pitanje da li su po sredi tehnički problemi ili je od kiše ušla voda u kabl.\nSvi zainteresovani gledaoci emisiju mogu pogledati OVDE.\nInteresantan je i podatak da je nakon gostovanja Dragiše Milovića u emisiji "Slobodno srpski" krajem januara, sajt ovog TV formata hakovan četiri puta u roku od nekoliko dana. Kolege iz produkcije NewPress su ove digitalne napade prijavile policiji.


Porast tenzija izmedju Rusije i Ukrajine\nUkrajinski vojnici u blizini mesta Avdejevka u Ukrajini, 10. avgusta, 2016.\nRusija i Ukrajina danas vode rat rečima oko tvrdnji Kremlja da je Kijev infiltrirao obučene sabotere na Krim sa zadatkom da ciljaju na “kritične infrastrukture” - što je navodna misija koju ruski predsednik Vladimir Putin sada navodi kao razlog za odluku da se povuče sa zakazanih mirovnih razgovora u Normandiji.\nUkrajinski funkcioneri ukazuju da je ta navodna misija “sabotaže” čista “fantazija” i iznose argument da će Kremlj verovatno to koristiti kao izgovor za veliku eskalaciju dvogodišnjeg konflikta u istočnoj Ukrajini, gde su snage pod pokroviteljstvom Moskve okupirale ogromne delove regije Donbas, uključujući gradove Donjeck i Luhansk.\nMoskva do sada nije uspela da prikaže grupu sabotera za koje tvrdi da su pritvoreni tokom vikenda u gradu Armijansku posle sprečavanja sabotaže.\nRuske federalne bezbednosne snage su identifikovale jednog osumnjičenog po imenu Jevhen Panov. On je bivši ukrajinski vojnik čija porodica insistira da je on nestao 6. avgusta dok je bio u poseti dači svog prijatelja u oblasti koja se graniči sa Krimom.\nUkrajina insistira da njene snage na istoku jednostvano odgovaraju na napade separatističkih snaga koje su mešavina lokalnih regruta, ruskih veterana i vojnika. Oleksansder Motuzjanik, predstavnik ukrajinske predsedničke administracije je izjavio za Glas Amerike da je ove nedelje registrovano više od stotinu napada na ukrajinske snage u Donbasu, od kojih su mnogi obuhvatili i upotrebu teške artiljerije.


Champollion / Deep Space 4\nAmbiciozna misija Champollion / Deep Space 4 nažalost je otkazana zbog značajnog kresanja budžeta NASE.\nBilo je predviđeno da se sonda susretne i uđe u orbitu oko komete Tempel 1, oslobodi lender koji će in–situ da analizira jezgro komete. Posle predviđenog lansiranja aprila 2003. godine raketom Delta II (7925) iz Cape Canaverala bilo je planirano da sonda sretne Tempel 1 i da oko 22. aprila 2006. godine uđe u orbitu oko njenog jezgra. Posle 4–mesečnog okretanja oko komete na visini od 100 km, bilo je isplanirano da se lender od 100 kg meko spusti na površinu komete 22. avgusta 2006.\nPotom bi specijalno svrdlo od 1 metra dužine bilo iskorišćeno za uzimanje uzoraka komete, koji bi bili analizirani na licu mesta, a rezultati slati na Zemlju.\nBilo je predviđeno da masa sonde na lansiranju, uključujući i gorivo, bude 1051 kg. Lender je trebalo da bude opremljen kamerama, gasni hromatograf/maseni spektrometar, jedan infracrveni/spektrometarski mikroskop i spektrometar gama zraka za merenja na licu mesta.\nKomunikacija je bila planirana da se obavlja putem X talasa posredstvom 1,3 m antene kapacitetom od 50 kbita/s. Solarne baterije su trebale da obezbeđuju 10 kW na udaljenosti od 1 A.J. Još pre poslednjeg smanjenja budžeta, postojao je plan o vraćanju uzoraka komete na Zemlju ali je taj deo operacije odbačen kao preskup.


NEDIMOVIĆ: ZEMLJIŠTE DATO "TENISU" U ZAKUP NEĆE IĆI U PARLOG | Agroservis\n> NEDIMOVIĆ: ZEMLJIŠTE DATO "TENISU" U ZAKUP NEĆE IĆI U PARLOG\nNEDIMOVIĆ: ZEMLJIŠTE DATO "TENISU" U ZAKUP NEĆE IĆI U PARLOG\nBEOGRAD, 19. april 2018.\nZemljište koje je u zakup na 30 godina od Srbije dobio nemački proizvođač "Tenis", biće ponuđeno drugim zainteresovanim investitorima dok ta firma ne krene sa podizanjem farmi u Srbiji, izjavio je ministar poljoprivrede Branislav Nedimović.\n"Sve će ići u zakup dok ne bude zaključen ugovor, neće valjda zemljište biti u parlogu. Prva lokacija 'Tenisu' je odobrena za agroekonomsku 2018-2019", rekao je Nedimović za današnju "Politiku".\nOva nemačka kompanija u obavezi je da započne svoje ulaganje krajem ove ili početkom sledeće godine, a u avgustu prošle godine, ona je dobila dozvolu državne komisije za zakup zemljišta u Kikindi i 2.400 hektara u Zrenjaninu, dok se odobrenje još uvek čeka od lokalnih samouprava u Plandištu, Vršcu i Sečnju.\nIpak, kako se navodi, taj proizvođač, čiji se dolazak najavljuje već nekoliko godina, još nije ušao u zvaničan zakup zemljišta, odnosno nije krenuo u izgradnju farmi.\nNedimović je rekao da problem nemogućnosti izvoza za Srbiju u Evropsku uniju ne leži u tome što još nije prestala da vakciniše svinje protiv svinjske kuge.\nOn je, takođe, izjavio da je planirano ulaganje "Tenisa" 20 miliona evra po farmi i 50 zaposlenih na svakoj od dogovorenih lokacija.\n"Tenis ima pet aplikacija za pet lokacija, što znači da je reč o investiciji od 100 miliona evra i otvaranju 250 novih radnih mesta", kazao je Nedimović.


MAROSIUK: NAJUGROŽENIJE SOCIJALNO-EKONOMSKO PRAVO U SUBOTICI - Magločistač\nPočetna Aktuelno MAROSIUK: NAJUGROŽENIJE SOCIJALNO-EKONOMSKO PRAVO U SUBOTICI\nMAROSIUK: NAJUGROŽENIJE SOCIJALNO-EKONOMSKO PRAVO U SUBOTICI\nNajugroženije pravo u Subotici je socijalno–ekonomsko pravo, a građani u prigradskim mesnim zajednicama žive u strašnoj i teškoj situaciji, ocenio je povodom Dana ljudskih prava, 10. decembra, Zaštitnik građana Subotice Zlatko Marosiuk.\n„Penzije su ispod svakog nivoa, to su ljudi koji nemaju ni osnovna prava. Otkrili smo na stotine onih koji nemaju ni državljanstvo i ne znam kako će uspeti od 1. januara 2017. da dobijaju penziju jer neće imati nove lične karte. Samim tim mnogi nemaju novca da plate, a nailaze na to da nikada nisu bili upisani u knjigu državljana, imaju lične karte i žive ovde 80 i više godina“ – rekao je Marosiuk novinarima.\nMeđunarodni dan ljudskih prava, 10. decembar u Subotici je obeležen dan ranije promocijom najboljih ostvarenja na literarnom konkursu Zaštitnika građana.\nNa konkursu je prijavljeno 68 radova učenika srednjih škola na teme „Sanjao sam da bi život trebao da bude radost“ i „I zašto se o tome ćuti“, a nagrađena su po tri najbolja na srpskom, mađarskom i hrvatskom jeziku.\n„Neverovatan je osećaj što su pod ove dve teme podvrstali sve što bi i mi kao pravnici, i o diskriminaciji, nasilju u porodici, o budućnosti koju baš i ne vide, o socijalno – ekonomskim pravima, o izrabljivanju radnika, na sve su odgovorili zaista i ovo je prava forma da mi stariji uključimo mlade u ovaj dan koji je veoma značajan ne samo za Suboticu već za čovečanstvo“ – dodao je Marosiuk.\nPredsednik Skupštine grada Tivadar Bunford ocenio je na svečanosti da bi bez poštovanja svih ovih prava postojanje multietničke i multikonfensionalne Subotice bilo nezamislivo.\n„Međutim, ova prava nije dovoljno upoznati i naučiti, njih treba ostvarivati, a dobre primere prenositi našoj deci da bi postali deo njihovih života. Zato me izrazito raduje činjenica da se u našem gradu iz godine u godinu obeležava Međunarodni dan ljudskih prava i da se u te proslave aktivno uključuju i mladi“ – rekao je Bunford.


Sport Archives - Страница 445 од 459 - Studio B\nZvezda od -19 do trijumfa u Malagi\nKošarkaši Crvene zvezde posle fantastičnog preokreta pobedili su Unikahu u Malagi sa 78:72 (12:20, 15:23, 26:17, 25:12) u 11. kolu E grupe Top16 faze Evrolige.\nDuel Srbije i Belgije u Fed kupu igraće se u Beogradu\nTeniserke Srbije igraće u Beogradu sredinom aprila protiv Belgije, u plej-ofu za opstanak u Svetskoj grupi B Fed kupa.\nFudbaleri Barselone, branioci trofeja, u četvrtfinalu Lige šampiona igraće protiv Atletiko Madrida, odlučeno je danas žrebom u Nionu.\nDortmund čeka Liverpul\nZvezda za istorijsku 23. pobedu, Čukarički – Partizan\nFudbaleri Crvene zvezde ovog vikenda dočekuju Spartak iz Subotice sa željom da zabeleže rekordnu 23. uzastopnu prvenstvenu pobedu i dodatno se učvrste na liderskoj poziciji, dok će Čukarički, u borbi za drugo mesto, dočekati Partizan.\nŠpanović: Potrudiću se da ostvarim što bolji rezultat\nSrpski teniser Nenad Zimonjić i Francuz Eduard Rože Vaslan nisu uspeli da se plasiraju u finale turnira u Indijan Velsu, pošto su rano jutros u polufinalu poraženi od Francuza Nikolasa Maua i Pjera-Hjuza Herberta 4:6, 6:3, 10:6.\nVeliki uspeh Sparte iz Praga\nFudbaleri Sparte iz Praga napravili su veliki uspeh, pošto su u Rimu savladali Lacio sa 3:0 (3:0) i plasirali se u četvrtfinale Lige Evrope.


Leskovačka „Roštiljijada“ svrstana među tri najbolje manifestacije – Info Centar Juga\nTuristička organizacija Srbije, u Jugoslovenskoj kinoteci u Beogradu, organizovala svečanu dodelu najprestižnije nagrade u oblasti turizma „Turistički cvet“. Ceremoniji dodele nagrade prisustvovao je i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić koji se i obratio brojnim ugledinim zvanicama kao i direktorka Turističke organizacije Srbije Marija Labović.\nU kategoriji najbolja turistička manifestacija konkurisalo je 14 kandidata, a leskovačka “Roštiljijada” je ušla u uži izbor i svrstana među tri najbolje manifestacije koje se organizuju u našoj Republici. Ovogodišnji dobitnik nagrade “Turistički cvet” u ovoj kategoriji su “Ljubičevske konjičke igre”.\nS obzirom da se naredne godine organizuje jubilarna, 30. “Roštiljijada”, očekivanja su da ćemo prevazići prethodnu koja je po opštem mišljenju organizovana na vrhunskom nivou zavredeti još veću pažnju i biti dobitnici ove prestižne nagrade.\nOd ponedeljka izmena režima saobraćaja zbog manifestacije „Leskovački letnji festivali 2020“


Nikolić: "Sujete na stranu, žrtva za tim je obaveza!" - Sportske.net\nStrateg fudbalskog kluba Partizan podvukao je crtu nakon prvog dela priprema koje su njegovi izabranici u petak okončali u Beleku.\nPo dolasku u Beograd Nikolić je ekipi dao 24 sata slobodnog vremena a već u ponedeljak sledi nastavak uobičajenih aktivnosti.\n"Ono što smo planirali za proteklu fazu rada, ostvareno je bez problema" kratak je Nikolićev osvrt na urađeno u Antaliji.\nTrenera Partizana jako raduje i podatak da se niko od igrača nije teže povredio tokom prve faze priprema na čemu je zahvalio i domaćinu koji je sjajno održavao podlogu na terenima na kojima se treniralo u Beleku.\nPosle tri odigrane utakmice, dve pobede i jednog poraza, Marko Nikolić već ima sliku čiji će poslednji piksel doći na svoje mesto nakon drugog dela priprema na obalama Sredozemnog mora.\n"Donekle imam sliku, ali ne bih nikome zatvarao vrata prvog tima, jer Partizan u svakom trenutku mora da ima 17-18 igrača stalno spremnih da uskoče u postavu. I, tražim te momke, da vidimo ko zna da igra kada je u ekipi, ali isto tako ko ume da odgovori zadatku kada uđe sa klupe za rezerve. Važno je da stvorimo tu vrstu ambijenta da svako zna da svaki sekund koji dobije iskoristi na pravi način i da sujetu stavi po strani i da napravi žrtvu za tim" ističe Nikolić.\nKada su pojačanja u pitanju, nema previše "pametovanja". Igrači koji su tokom zime stigli u Partizan dobro poznaju prilike u klubu i srpskom fudbalu tako da adaptacija na sredinu neće moći da im bude izgovor za loše partije.\n"Svi ti igrači se dobro znaju između sebe. Danko Lazović se vratio u klub u kome je odrastao, kao i Nikola Drinčić i Petar Škuletić. Miroslav Vulićević je odigrao bezbroj mečeva protiv igrača Partizana, ali i sa većinom od njih zajedno u nekim selekcijama. Branislav Trajković sedam godina igra Superligu, poznaju fudbaleri njega i on njih veoma dobro. Nisu to stranci, pa da im je potrebno neko dugo prilagođavanje" objašnjava trener crno-belih.\nOd Partizana se na proleće može očekivati ofanzivni fudbal koji diktira i formacija 4-3-3, kakva je viđena tokom priprema u Beleku.\n"Pokušali smo da postavimo tim i igru sa velikim brojem fudbalera sa ofanzivnim karakteristikama. Tu mislim na bekove, bočne napadače, veziste, klasične napadače, koje krase igra preko centra. To su samo sitne nijanse, na kojima ćemo raditi u nastavku priprema. Odlično je krenulo, ne vidim razlog da ubuduće ne bude još mnogo bolje" konstatuje Nikolić.\nFudbaleri Partizana u ponedeljak nastavljaju pripreme za prolećni deo sezone, dok ih u utorak očekuje prijateljski susret sa beogradskim Hajdukom.\nU sredu sledi povratak u Antaliju na završnu fazu priprema.


''Epl'' prodao 41 milion ''ajfona'', skočila kvartalna dobit\nPoslovnoJutro\t09.08.2017 07:40\nAmerička kompanija ''Epl'' je prodala 41 milion ''ajfona'' u svom trećem fiskalnom kvartalu, zahvaljujući čemu je ostvarila bolju zaradu od očekivane.\nProfit kompanije je, u kvartalu zaključno sa 1. julom, uvećan za 12 odsto na 8,7 milijardi dolara, a prihodi su porasli za 7,2 odsto na godišnjem nivou, na 45,4 milijarde dolara, navodi se u saopštenju kompanije, a prenosi agencija Frans pres.\n"Zadovoljni smo što smo ostvarili treći uzastopni kvartal ubrzanja rasta i istorijski kvartalni rekord kada je reč o prihodima od usluga", navodi se u saopštenju generalnog direktora kompanije Tima Kuka.\nEpl je, takođe, naglasio da je 61 odsto od ukupnih prihoda u tom kvartalu došlo sa područja koja su van teritorije SAD.\nIpak, prihodi na važnom kineskom tržištu su pali za deset odsto u odnosu na godinu dana ranije, na nešto iznad osam milijardi dolara.\nAmerička kompanija je najavila i da će 17. avgusta isplatiti dividendu akcionarima od 63 centa po akciji.\nPosle predstavljanja poslovnih rezultata, akcije Epla su skočile za više od pet odsto na 158,12 dolara.


Pavićević: Vlast nervozna jer su sem Kosova, na red došla i pitanja vladavine prava i medija\nBeta 6. jula 2018. 13:50\nProfesor beogradskog Fakulteta političkih nauka Djordje Pavićević ocenio je danas da kritike na račun aktuelne vlade Srbije, koje dolaze iz Evrope, pokazuju da su na red došla pitanja koja je do sada vlast u Srbiji „uspešno stavljala u drugi plan“ u odnosu na rešavanje kosovskog pitanja i regionalne stabilnosti.\n„To su pitanja vladavine prava i slobode medija. Srpska vlast nervozno reaguje na ove kritike i pokušava da minimalizuje njihov značaj pred domaćom javnošću, a sebe predstavlja kao jedinog političkog aktera koji može da rešava probleme i isporučuje ono što se traži pred EU“, kazao je Pavićević.\nPavićević je u intervjuu za portal autonomija.info rekao da u mnogim evropskim državama „više ne postoji entuzijazam u vezi s vladavinom (predsednika Srbije Aleksandra) Vučića, kakav je donedavno postojao“ i da je sve manje „spektakularnih poseta, prijateljskih izjava podrške i slikanja“.\nOn je kazao da da će „veliku štetu pretrpeti perspektiva pridruživanja Srbije Evropskoj uniji“.\n„Ovakva situacija daje alibi i Vučićevoj vlast da ne sprovodi reforme koje potkopavaju njegovu vlasi, i EU da ne otvara pitanje proširenja pre nego što reši unutrašnje probleme“, rekao je Pavićević.\nPavićević je dodao da vlast u Srbiji pokušava da „pripremi teren za kosovski rasplet“, odnosno da „istovremeno postoji jeftino podgrevanje nacionalističkih i antizapadnih osećanja gradjana i priznavanje kosovske realnosti uz gubitak teritorije“.\n„Očito je da vlast nastoji da pripremi javnost i minimalizuje politički gubitak ma kakav rasplet bio, a posebno u slučaju potpisivanja nepovoljnog sporazuma“, ocenio je on.\nPrema njegovom mišljenju, Srbijom vladaju ljudi „koji su prisvojili državu i njene institucije i sa njima raspolažu onako kako hoće“.\n„Zakoni i pravila primenjuju se arbitrarno i kao još jedan resurs za ličnu vladavinu, ne kao norme koje uredjuju gradjana i vlasti. Zbog toga se čini da Srbijom vlada grupa ljudi koja je prisvojila državu i njene institucije i sa njima raspolaže onako kako hoće, mada je teško ustanoviti ko je tu lutka, a ko vuče konce“, kazao je Pavićević.


Opština Sokolac predstaviće se na ovogodišnjem Sajmu poljoprivrede u Bijeljini – Milovan Cicko Bjelica\nPredstavnici firme AD „Grad“ iz Bijeljine sastali su se danas sa načelnikom opštine Sokolac kako bi prezentovali Sajam poljoprivrede „Interargo 2019“ u Bijeljini, koji ova firma uspješno organizuje već osamnaesti put. Na sastanku su prisustvovali Slaviša Cacanović direktor AD „Grad“ Bijeljina, Predrag Mićić koordinator za sajmove, Savo Jovanović izvršni direktor ekonomsko – finansijskog sektora, načelnik opštine Sokolac Milovan Bjelica i načelnik opštinskog odjeljenja za privredu i finansije Mitar Pržulj.\n– Sajam poljoprivrede u Bijeljini biće održan od 20. do 22. septembra u Bijeljini. Mi smo u saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske ove godine malo promjenili koncept i uveli inovacije na inicijativu opština i gradova u okruženju pa će se na sajmu moći vidjeti pored poljoprivrednih moći vidjeti i drugi segmenti poput privrednih ,turističkih potencijala regija na opštinskim štandovima na kojima očekujemo izlagače. Opština Sokolac je jedna u nizu onih koje smo posjetili i nadamo se njenom učešću na Sajmu, jer ima šta da promoviše i ponudi, rekao je direktor firme AD „Grad“ Bijeljina Slaviša Cacanović.\nPrema riječima Cacanovića ovogodišnji 18. Sajam poljoprivrede u Bijeljini imaće bogat sadržaj.\n– Biće organizovana izložba stoke, izložba poljoprivredne mehanizacije, zatim u zatvorenim halskim prostorima biće štandovi. Takođe organizovaćemo i nagradne igre za posjetioce, kao i besplatnu konzumaciju hrane i pića. Partner Sajma i ove godine biće Privredna komora Vojvodine , a očekuje se oko 150 izlagača. Za organizaciju je potrebno od 50.000 do 70.000 konvertibilnih maraka u zavisnosti od broja izlagača, dodao je Cacanović.\nNačelnik opštine Sokolac Milovan Bjelica prisutne na sastanku upoznao je sa stanjem u oblasti privrede, poljoprivrede i turizma na području ove lokalne zajednice. Goste je upoznao i sa projektom Revitalizacija centra za razvoj poljoprivrede u brdsko – planinskom području. Naveo je da će Sokolac svakako imati šta da promoviše na Sajmu, pored poljoprivrednih proizvođača , proizvođača pčelarskih proizvoda koji su široko poznati , brendiranog romanijskog skorup kajmaka, predstavićemo i turistički potencijal, kao i privrednike u drvopreradi i sve ono što je potencijal naše lokalne zajednice.\nPokrovitelji Sajma su Ministrastvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS, Ministarstvo spoljne trgovine i Grad Bijeljina.


Površnost lovaca na grantove | PCNEN\nPovršnost lovaca na grantove\nObjavljeno: 26.12.2016, 16:22h\nReagovanje predsjednika Naučnog odbora Univerziteta Crne Gore prof. dr Vladimira Pešića na stavove izvršne direktorke Centra za građansko obrazovanje Daliborke Uljarević\nPiše: Prof. dr Vladimira Pešića, predsjednika Naučnog odbora Univerziteta Crne Gore*\nU tom smislu, teško je akademski reagovati kada Daliborka Uljarević poruči Univerzitetu Crne Gore da će ona – Daliborka Uljarević i njena svemoćna NVO – „podijeliti sa Univerzitetom svoje istraživačke vještine i kriterijume prepoznavanja plagijata“.\nBez ozira na razne “istine” koje se mogu skoro svakodnevno čuti u saopštenjima CGO i nekih medija u Crnoj Gori, činjenica je da većina građana ove zemlje – po svim anketama pa čak i ovim koje se rade po metodologijama NVO biznisa – upravo Univerzitet svrstavaju među institucije u koje imaju najviše povjerenja. To povjerenje ne mogu pokvariti ni obmanjujuća „istraživanja“ ne o korupciji već nečijem osjećaju (!) da negdje postoji korupcija.\n* Reagovanje na stavove izvršne direktorke Centra za građansko obrazovanje Daliborke Uljarević


CIA: Vikiliks je neprijateljska obaveštajna služba | Afera\nCIA: Vikiliks je neprijateljska obaveštajna služba\n14. априла 2017. 14. априла 2017. Srećko Milovanović 0 Comments\nDirektor američke obaveštajne službe CIA Majk Pompeo je u četvrtak osudio grupu koja se bori protiv tajnosti „Vikiliks“ (WikiLeaks) i nazvao je „neprijateljskom obaveštajnom službom“ koja je pretnja državnoj bezbednosti SAD.\nU svom prvom javnom govoru otkako je šef američke špijunaže, taj bivši republikanski kongresmen je zaoštio neprijateljski stav svoje agencije prema „Vikiliksu“ i njegovom osnivaču, Džulijanu Asanžu, optužujući ih da imaju zajednički cilj sa diktatorima. Dok „Asanž i njegova sorta“ tvrde da deluju u ime slobode i privatnosti, Pompeo je rekao da je u stvari, njihova misija „veličanje samih sebe kroz uništavanje zapadnih vrednosti“.\n„Vikiliks i deluje i govori kao neprijateljska obaveštajna služba“, rekao je Pompeo.\nAmerički predsednik Donald Tramp je pre no što je izabran na tu dužnost govorio da je srećan što „Vikiliks“ objavljuje privatne, politički štetne mejlove menadžera kampanje njegove rivalke Hilari Klinton, Džona Podeste. Bela kuća je branila predsednika, rekavši da je velika razlika između objavljivanja ukradenih, ličnih email poruka političkih figura i arhiva nacionalne bezbednosti, kao što je CIA.\nVikiliks je prošlog meseca objavio skoro 8.000 dokumenata za koja kaže da otkrivaju tajne o delovanju CIA. Prethodno je ta organizacija objavila 250.000 depeša Stejt departmenta i osramotila vojsku SAD objavljivanjem stotina hiljada njenih dokumenata iz Iraka i Avganistana.\nPomepo je naveo da su u januaru američki obaveštajci utvrdili da je vojna obaveštajna služba Rusije upotrebila „Vikiliks“ da objavi podatke dobijene kroz elektronsku špijunažu rukovodstva američke Demokratske stranke. On je rekao i da su američki obaveštajci utvrdili da je ruska državna televizijska mreža RT aktivno sarađivala s „Vikiliksom“.\nOn je takođe kritikovao Edvarda Snoudena, bivšeg službenika Nacionalne agencije za bezbednost (NSA) koji je objavio dokumenata koja otkrivaju državne programe nadzora. Snouden sada živi u Rusiji.\nAsanž, Australijanac, četiri godine živi u Ambasadi Ekvadora u Londonu. On je dobio politički azil pošto je izbegao izručenje Švedskoj, gde ga terete za silovanje.\n„Dok činimo sve što možemo da tiho prikupimo informacije o onima koji su veoma realna opasnost po našu zemlju, pojedinci poput Džulijana Asanža i Edvarda Snoudena nastoje da iskoriste te informacije da bi sebi pravili imena“, rekao je Pompeo u Centru za strateške i međunarodne studije u Vašingtonu. „Dok god prave buku, nije ih briga o životima koje stavljaju u opasnost ili o šteti koju prouzrokuju po nacionalnu bezbednost“.\nU komentaru objavljenom u sredu u „Vašington postu“, Asanž je branio svoja otkrića koja je opisao kao „istinu o prekoračenju i zloupotrebi moćnih u tajnosti“.\n„Naša najnovija otkrića opisuju kako je u programu informatičkog ratovanja, vrednosti više milijardi dolara, CIA stvorila opasno sajber-oružje, upereno u proizvode privatnih kompanija za široku potrošnju, a zatim kako je izgubila kontrolu nad svojim sajber-arsenalom“, napisao je Asanž.\nPompeo nije potvrdio da sredstva sajber-špijunaže koja je objavio „Vikiliks“ pripadaju CIA. Od objavljivanja tog otkrića, američka vlada ga nije potvrdila, sem što je predsednik Tramp rekao u jednom intervjuu da je „CIA hakovana, i mnoge stvari su uzete“.\nU ponedeljak je jedna kompanija iz Kalifornije za sigurnost računara rekla da su sredstva koja je obelodanio „Vikiliks“ povezana sa 40 špijunskih operacija u 16 zemalja. Korporacija „Simantek“ ih je povezala sa elektronskom infiltracijom u međunarodne, finansijske, energetske i vazduhoplovne organizacije širom sveta.\n← Francusko tužilaštvo traži ukidanje imuniteta Marin le Pen\nRusi napravili super robota →\nPet godina zatvora za ubistvo u Batajnici\n14. фебруара 2017. admin 0\nGojković uputila telegram saučešća povodom napada u Stokholmu


S obzirom na to da su imigracijski zakoni podložni stalnim promjenama i postoji više stadijuma procjenjivanja koji se tiču podnošenja zahtjeva za vizu bez obzira na to da li ona spada u trajnu ili privremenu kategoriju, molimo Vas da budete svjesni činjenice da se dalje analize moraju sprovesti i ne bi se trebalo oslanjati na site.\nMolimo Vas da obratite pažnju na to da popunjavanje online procjene služi kako bismo Vam pružili preliminarni nagovještaj o tome da li ispunjavate zahtjeve neophodne za podnošenje vize i da ne garantuje nikakav ishod u vezi sa zahtjevom za vizu koji ćete podnijeti.\nBudući da je imigraciono pravo sklono stalnim promjenama i postoji više faza procjene uključene u predavanje zahtjeva za privremenu ili trajnu vizu, molimo Vas da budete svjesni činjenice da dalja analiza mora biti sprovedena.\nLinkovi za druge site-ove:\nStojanovic & Associates site Vam nudi linkove za mnoge druge site-ove. Molimo Vas da obratite pažnju na to da mi ne snosimo odgovornost za njihove proizvode I usluge, privatnu praksu, polise ili bilo koje druge netačne informacije. Stojanovic & Associates ne snosi odgovornost za sadržaj informacija bilo kog site-a.