Čubrilović: Dan opomene i tužnog sjećanja na sve žrtve nacizma i stradanje srpskog naroda u NDH | NSRS\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović istakao je da je 27. januar, Međunarodni dan Holokausta, dan opomene i tužnog sjećanja na sve žrtve nacizma, na patnje srpskog naroda, koji je uz Javreje i Rome, bio najveća žrtva i stradalnik u nacističkim logorima smrti.\n„Ovo je dan u kojem treba da se sjetimo miliona nevinih žrtava nacizma i Holokausta, kako i svih naših nevino ubijenih sunarodnika, sve djece koja su stradala u ustaškim logorima smrti u NDH samo zato što su bila druge vjere i nacije“, rekao je predsjednik Čubrilović.\nOn je istakao da ga posebno raduje činjenica da će konačno, poslije decenija ćutanja, svijet imati priliku da vidi sve strahote nacizma koje su prošli Srbi, Jevreji i Romi kroz logor Jasenovac, zahvaljujući srpskom kandidatu za Oskara, filmu „Dara iz Jasenovca“, čija distribucija u američkim kinima bi trebalo da krene za koji dan.\n„Nažalost, mi svijetu do sada nismo prezentovali patnje i stradanja našeg naroda u Drugom svjetskom ratu, jer se komunistička Jugoslavija bavila uglavnom snimanjem propagandnih filmova o partizanskoj borbi, stavljajući strahote Holokausta pod tepih. Zato je „Dara iz Jasenovca“ za nas stara priča, a za svijet potpuno nova, neispričana priča koja će barem djelimično pokazati stradanje naroda na ovim prostorima“, rekao je Čubrilović.\nOn je naglasio da je sjećanje na svaku žrtvu važno, da se više nikada i nikome ne ponovi zločin.\n„Naša zajednička obaveza je da nikada ne zaboravimo i da se potrudimo da kroz obrazovni sistem mladi ljudi spoznaju strahote nacizma, kako bi mogli da se suprotstave svakom zlu, poštujući i slijedeći put antifašizma svojih predaka. U tom smislu nadam se da će brzo početi izgradnja memorijalnog centra i muzeja Donja Gradina, u znak sećanja na žrtve kompleksa logora smrti Jasenovac", istakao je Čubrilović.


120 godina Narodne biblioteke Bečej\n09/01/2019 Tanja Drapšin 120 godina, narodna biblioteka\nU prostorijama Narodne biblioteke u petak, 21. decembra svečano je obeležen veliki jubilej ove institucije, 120 godina od osnivanja nekada davno spajanjem dve čitaonice, srpske i mađarske koje su nastale nekoliko decenija pre osnivanja biblioteke i zvanično. Na otvaranju u uvodnim izlaganjima o istoriji ove institucije govorile su voditeljke svečanosti, bibliotekarke, Elizabeta Šijačić i Piroška Kiš Ferčik. Nakon ovog istorijskog prikaza geneza i nastanka jedne od najznačajnijih ustanova kulture u gradu, prisutnima se obratila i direktorica Đijanta Lovaš koja je u svom emotivnom i inspirativnom govoru naglasila da je, pre svega, zahvalna kolektivu biblioteke, svojim neposrednim saradnicima za požrtvovan rad i zalaganje na ostvarenju svih programa koja ova ustanova organizuje svakodnevno u cilju ostvarenja misije ove ustanove, a to je afirmacija kulture i kulturne baštine grada. Dalje u govoru je govorila o programi koji su deo standardne svakodnevne prakse osnovne delatnosti biblioteke – rada sa korisnicima, očuvanju i popunjavanju zavičajne zbirke kao i o specijalnim programima promocije čitanja, čitalačke kulture za decu i odrasle i drugim programima koje organizuje biblioteka na skoro pa dnevnom nivou. Đijanta Lovaš se zahvalila i ostalim predstavnicima javnih gradskih ustanova kulture i obrazovanja predstavnicima javnih preduzeća i celokupnoj lokalnoj samoupravi za investiranje u fond biblioteke, održavanje objekta, projekte i investicije. Takođe se zahvalila i na podršci i poklonima iz Matice Srpske i najavila obraćanje predstavnika ove renomirane institucije Selimira Radulovića. Pored njih, a pre svečanog dela programa i priredbe ispred lokalne samouprave obratili su se i Čaba Štefaniga, član Opštinskog veća zadužen za kulturu i Suzana Đukić pomoćnica predsednika opštine zadužena za prosvetu.\nU svečanom delu programa nastupala su deca iz svih osnovnih i srednjih škola koji su recitovali, igrali, pevali, svirali, govorili odlomke iz knjiga, govorili o toleranciji, poštovanju ljudskih prava, o aktivnostima biblioteke u kojima su učestvovali. Mali glumci iz Bačkog Gradišta izveli su igrokaz o čitalačkoj kulturi i o važnosti knjige u obrazovanju. U svečanom delu programa nastupao je i dečiji hor „Bubamare“ koji je za kraj otpevao specijalno pisanu kompoziciju za ovaj događaj.\nKao i svake godine do sada uručene su zahvalinice najčitaocima u svim ograncima biblioteke a direktorica Đijanta Lovaš je podelila i zahvalnice svim firmama, preduzećima sa kojima je ova ustanova imala specijalnu saradnju tokom prethodne godine (najsaradnici su USKAO „Đorđe Predin – Badža“, predškolska ustanova „Labud Pejović“, TV Bečej, štamparija „Luks“, Ženska radionica iz Bačkog Gradišta, OŠ „Zdravko Gložanski“ iz Radičevića). Za sve goste i učesnike kao i za publiku koja je napunila salu na kraju je organizovan koktel.\n← Otvorena vinarija u Bečeju “Vinartos” – vina iz Bečeja\nSkica za portret umetnice →


Nedelja gostovanja, prva stanica Valensija - ЦЗБГ портал\nNedelja gostovanja, prva stanica Valensija\nKošarkaši Crvene zvezde mts otputovali u četvrtak za Valensiju, gde ih u petak očekuje meč 12.kola Evrolige. Nakon toga, slede gostovanja u Baru i Istanbulu, povratak u Beograd tek naredne srede. O predstojećim mečevima govore trener Alimpijević, i prvotimci Ročesti i Dobrić.\nKošarkaši Crvene zvezde mts otputovali su u četvrtak u 6 časova za Valensiju preko Amsterdama, gde ih u petak očekuje meč 12.kola Evrolige protiv španske Valensije.\nCrveno-beli u dobrom raspoloženju odlaze na 7-dnevni put pošto se u Beograd vraćaju tek naredne srede, neposredno pred meč 14.kola Evrolige sa Panatinaikosom.\nPred izuzetno težak period i brojna gostovanja trener Dušan Alimpijevićmože da računa na sve igrače, uključujući i novopridošlog Dilana Enisa koji je počeo da trenira u utorak sa crveno-belima. Prva stanica je evroligaško gostovanje u Valensiji:\n„Valensija je u ovom trenutku, što se tiče Evrolige u seriji poraza. Međutim, tim sa Erikom Grinom, San Emeteriom i povratkom oporavljenog Dubljevića koji nikada ne može da ima ulogu autsajdera pred svojim navijačima, niti može da se kaže da je neko favorit pred odlazak na gostovanje u Valensiju. Naročito mi nemamo pravo da to kažemo, jesmo u dobrom ritmu, jesmo prilično bolje izgledali u poslednjem periodu što je odraz boljeg rada na treninzima u periodu kada smo za to imali vremena. Sportski motiv postoji, želimo dobar rezutat i u Valnesiji , a naša nada i želja je samo veća iz utakmice u utakmicu.” rekao je trener crveno-belih koji će u vrlo teškoj i napornoj nedelji moći da računa i na Dilana Enisa:\n„ Polako ga uvodimo u akcije. Niti će Dilan uzeti nekome što je zaslužio, niti će on dobiti nešto što nije zaslužio. On je tu da pojača konkurenciju, da se izbori za svoje mesto i ulogu, za svoju minutažu. Već je svojim dobrim igrama i ponašanjem skrenuo pažnju na sebe u dresu Mega Bemaksa. On će biti u sastavu za ovaj put, jer mi idemo na 6 dana, potreban je i da oseti i atmosferu i hemiju tima, da ga saigrači upoznaju, i da se uživo upozna sa sistemom. Zdravi smo, osvežili smo se, i idemo na tu seriju gostovanja”.\nTejlor Ročesti plejmejker Crvene zvezde mts je svestan da ekipu čeka napornih 6 dana, ali da je pravo rešenje i razmišljanje , korak po korak: „ Znamo da nas čeka teška serija, ali pravi način da razmišljamo o tome je „dan po dan i utakmica po utakmicu”. Prvo nas čeka važna i velika utakmica sa Valensijom, u dobrom smo ritmu, želimo da nastavimo na isti način. Znamo da je u pitanju odličan tim, uostalom uopšte nije lako zabeležiti pobedu u Evrligi, posebno na gostujućem terenu. Oni sa druge strane će biti gladni pobede pred svojom publikom. Naše je da igramo našu igru, na način kako smo je igrali u prethodnom periodu, da se i dalje uigravamo kao tim, da budemo bolji svakim treningom i da spremni dočekamo i ovu utakmicu”.\nOgnjen Dobrić: „ Navikli smo na putovanja, već dosta dugo igramo i Evroligu, a i ova sezona je već polako odmakla. Putovanja i ovakvi odlasci na više dana, nam nisu nepoznati. Znamo i šta nas očekuje u ovoj seriji, pokušaćemo da se pripremimo za sve, prvo za utakmicu u Valensiji. Već smo i ranije govorili da na svakoj utakmici idemo na pobedu, pa je tako i pred ovu. Ne možemo da kažemo da smo favoriti i pored toga što je Valensija u lošijem ritmu, ali ovo je Evroliga, sve ekipe su izvanredne. Valensija ima odlične individualce, Grin, San Emeterio, trener koji voli da igra u sporijem ritmu, dobra ekipa sa kvalitetom, ali idemo da napravimo dobar rezultat tamo, pa ćemo videti” rekao je Dobrić.\nKošarkaše Crvene zvezde mts u narednih 6 dana do povratka u Beograd očekuje izuzetno težak raspored uz putovanja : Tim je preko Amsterdama otputovao za Valensiju, odakle nakon evroligaške utakmice letom za Podgoricu preko Istanbula putuje na nedeljnu utakmicu ABA lige sa Mornarom. Odmah po završetku te utakmice, ekipa ponovo leti za Istanbul na meč 13.kola Evrolige sa Fenerbahčeom, a već u četvrtak na programu je duel 14.kola sa Panatinaikosom u Beogradu.\nMeč Valensija – Crvena zvezda mts igra se u petak od 20.30 časova u dvorani „Pabellon Fuente De San Luis”.\nCrveno-bele dame slavile u Kragujevcu


Visoka škola PEP - Visoka škola za poslovnu ekonomiju i preduzetništvo: PUT KA VRHU: PEP ostvario značajnu saradnju sa Univerzitetom iz Rusije!\n10/18/2019 EEE 2019 eee conference VSPEP naučni radovi konferencija\nPut ka vrhu visokoškolskih institucija se nastavlja novom, značajnom međunarodnom saradnjom koja je potpisana i zvanično overena na Osmoj međunarodnoj konferenciji EEE 2019 u hotelu Holiday Inn, u Beogradu.\nDirektor Visoke škole za poslovnu ekonomiju i preduzetništvo Jovan Živadinović je nakon kratkog govora pristupio svečanoj ceremoniji potpisivanja Ugovora o saradnji sa Aleksejem Zajcevim, predstavnikom ruskog Univerziteta za menadžment "Orel" nazvanog po I. S. Turgenjevu.\n- Nadam se da će ovaj ugovor neće samo biti o saradnji, već i da je najbolji način za zasnivanje prijateljstva između naših univerziteta – kratko, ali sadržajno je rekao prof. Zajcev.\nOvaj ugovor o saradnji je značajan zbog širenja mreže kontakata i omogućavanja poboljšanja kvaliteta nastave i opšteg obrazovanja kako za ruske, tako i za studente iz Srbije.\nNakon potpisivanja, gostima se obratio i profesor naše Škole, Vladimir Ristanović, koji je zajedno sa prof. Zoranom Nikitović najavio početak plenarnih govora "Moj fakultet/Univerzitet za 5 minuta", gde su 17 predstavnika visokoobrazovnih institucija iz inostranstva - Alžira, Maroka, Italije, Filipina, Rusije, Mađarske, Bugarske, Severne Makedonije, Rumunije, Španije, Malezije, Meksika, Amerike, Češke Republike i Hrvatske - u tom vremenskom periodu govorili o svojim matičnim školama.


Njima maske padaju kad se ukažu plaže i kafići /video/ - 31.07.2020, Sputnik Srbija\nNjima maske padaju kad se ukažu plaže i kafići /video/\nProdaja zaštitinih maski u apotekama u Italiji poslednjih stotinak dana je prepolovljena, a sredstva za dezinfekciju Italijani kupuju desetostruko manje nego na... 31.07.2020, Sputnik Srbija\nCC0 / Pixabay / Plaža u Tropei\nProdaja zaštitinih maski u apotekama u Italiji poslednjih stotinak dana je prepolovljena, a sredstva za dezinfekciju Italijani kupuju desetostruko manje nego na početku epidemije korona virusa u toj zemlji.\n"To je ozbiljan podatak jer je to jedan od retkih načina odbrane od virusa koji nam je na raspolaganju", izjavio je predsednik farmaceutskog udruženja Federfarma, Marko Kosolo.\nPre dva meseca ljudi su trčali u apoteke i supermarkete da kupe maske, naročito hirurške, koje ponekad nisu bile dostupne, a danas kada nema problema sa zalihama i sa stabilnom cenom od 50 centi za hirurške maske čini se da su se Italijani umorili od ovog ključnog sredstva za zaustavljanje virusa, piše italijanski dnevnik.\nPrema podacima kompanije „Ikvia“, kriva kupovine maski u Italiji dostigla je vrhunac u nedelji između 6. i 13. aprila, otprilike mesec dana od početka blokade, kada su Italijani tokom jedne sedmice potrošlili 5,5 miliona evra na maske. Od tada se beleži kontinuirani pad sa najnižom tačkom 20. juna, a zatim blagi porast sa poslednjom praćenom sedmicom do 20. jula tokom koje je zabeležena kupovina zaštitnih maski za ukupno 2,2 miliona evra.\nVrhunac kupovine sredstava za dezinfekciju u Italiji bio je 9. marta na početku restriktivnih mera, dok je 20. jula prodaja pala na najniži nivo od uvođenja blokade zbog virusa kovid 19, preneo je Tanjug.


F1Srbija | Ferstapen doneo Red Bulu još jedan podijum\nFerstapen doneo Red Bulu još jedan podijum\nVozači Red Bula su na VN Španije osvojili treće i šesto mesto.\nMaks Ferstapen je timu doneo još jedan podijum, drugi ove sezone, i poneo titulu vozača dana. On od početka sezone vozi konzistentno i mnogo pažljivije nego u nekim ranijim periodima kada je učestvovao u dosta incidenata i bio zbog toga dosta kritikovan. Trenutno je na trećem mestu u šampionatu vozača.\n„Pokušavam da maksimalno iskoristim sve što mogu i zadovoljan sam današnjim rezultatom. Ponovo smo treći i to prilično oslikava naš trenutni tempo. Sjajno je osvojiti još bodova.“\nFerstapen je trku za VN Španije startovao sa četvrte pozicije, ali je na početku uspeo da prestigne Sebastijana Fetela i na kraju završi trku ispred Ferarija.\n„Znao sam da imamo dobre šanse da se u trci borimo sa Ferarijem i to smo i uradili. Na startu je bilo prilično napeto, tri auta su istovremeno ušla u krivinu, tako da sam odlučio da se izvučem iz toga, ali sam na kraju zapravo imao dobar izlaz iz krivine 2 i ulaz u krivinu 3. To što sam tu prešao na treće mesto je bilo presudno jer sam od tog trenutka mogao da vozim svojim tempom i pratim svoju strategiju koja je funkcionisala dobro. Mercedes je bio van domašaja, ali mi smo bili veoma konzistentni i naravno, srećni smo što smo na podijumu. Svi su jako motivisani da smanje zaostatak za Mercedesom i probaćemo sledeće nedelje nekoliko stvari koje bi nam mogle dati smernice za dalje.“, izjavio je Maks.\nPjer Gasli do sada nije uspeo da pobedi timskog kolegu ni u kvlifikacijama ni u trci. VN Španije je startovao sa šeste pozicije na kojoj je i završio. Njemu je bilo potrebno izvesno vreme da se navikne na novi bolid, a u Španiji je imao problem sa degradacijom guma.\n„Prvi stint je bio dobar, ali sam vremenom počeo da se mučim sa prianjanjem i degradacijom guma. Bilo je mnogo otpadaka od guma na prednjem krilu zbog čega sam proklizavao i tempo je prosto opao. Pokušao sam da vršim pritisak koliko god sam mogao ali nisam mogao da držim korak sa Ferarijem ispred sebe. Na restartu sam pokušao da obiđem Leklera ali nisam uspeo. Bila je to dobra borba i mislim da je zapravo na početku došlo do kontakta u krivini 3. Dobro je što smo osvojili bodove. Predstoje nam testiranja pa ćemo moći da isprobamo i neke novine. Mislim da imamo potencijala za dobar rezultat na nekima od predstojećih staza koje više odgovaraju našem bolidu.“, rekao je Gasli.


Poplavljena domaćinstva i usevi u Šancu | RTK\nPoplavljena domaćinstva i usevi u Šancu\nDanas u popodnevnim satima na području Srbije, padala je kiša, a lokalno i pljuskovi sa grmljavinom. Kiša je padala i na teritoriji grada Kruševca, ali je u pojedinim selima usled obilnijih padavina došlo do plavljenja domaćinstava i poljoprivrednih parcela. Naša ekipa bila je u selu Šanac, gde je zabeležila poplavljena domaćinstva i useve.\nPrema rečima meštana, problem je nastao pre svega zbog ljudskog nemara, odnosno zapušenja odvodnih kanala.\nInače, Republički hidrometeorološki zavod izdao je upozorenje da se i sutra kao i u nedelјu, takođe najavljuju pljuskovi sa grmljavinom, mestimično, a ponegde i nepogode sa velikom količinom padavina i gradom.\nPrethodno : Nevreme u Čitluku lomilo i obaralo stabla\nSledeće : „Svet zdravlja“ na Televiziji Kruševac: Dr Rada Joksimović Zmejkoski


U SRPSKOJ CRNJI – Počela da radi škola roditeljstva – Zrenjanin\nU SRPSKOJ CRNJI – Počela da radi škola roditeljstva\n16 јуна, 2017 19 јуна, 2017 List Zrenjanin\n„Rosa škola roditeljstva“ u kojoj će budući roditelji iz Srpske Crnje i okolnih mesta moći da dobiju stručne savete i podršku tokom trudnoće i prvih godina odrastanja deteta otvorena je u lokalnom Domu zdravlja. U renoviranim i moderno opremljenim prostorijama podršku roditeljima pružaće pedijatri, ginekolozi, stomatolozi i patronažne sestre, medicinari koji su prošli akreditovanu obuku, a koja je u skladu sa poslednjim profesionalnim standardima u ovoj oblasti.\n-Ponosni smo što u saradnji sa „Rosa vodom“ podržavamo roditelje u Srpskoj Crnji u najranjivijem periodu roditeljstva. Mreža postojećih škola je sada značajno proširena i raduje nas što ćemo i ove godine kroz ekspertsku pomoć stručnjaka u školama dodatno podržati roditeljstvo na sistemskom nivou – izjavila je dr Vesna Knjeginjić, pomoćnik ministra zdravlja, Sektor za javno zdravlje i programsku i zdravstvenu zaštitu.\nOtvaranje škole roditeljstva u Srpskoj Crnji usledilo je nakon otvaranja pet škola u 2016. godini u Ubu, Vranju, Požarevcu, Kuršumliji i Surdulici uz podršku Ministarstva zdravlja Republike Srbije. U 2017. godini škole će biti otvorene i u Svilajncu, Bojniku, Batočini i Sjenici…\n← NA BEGEJU: Takmičenje u ribolovu na „Brankovanu” u nedelju\nU SLICI I REČI: MELENČANI SU UZ BROJNE MANIFESTACIJE I BOGATU TRPEZU OBELEŽILI „DUHOVE”, SEOSKU SLAVU →


Tada je Zvezda, baš kao i sada, bila kažnjena od strane UEFA, pa su pristalice crveno-belih došle na tribine pomoćnog terena i od treninga pred utakmicu Lige Evrope protiv Bazela napravile spektakl.\nCrvena Zvezda trening-training 02.11.2005.\nOvoga puta, "delije" su pozvuale sve navijače Crvene zvezde da u ponedeljak od 19 časova dođu na pomoćni teren ispod severne tribine gde će pola sata kasnije biti održan trening srpskog prvaka pred meč sa Salcburgom.\nPodsetimo, te 2005, Zvezda nije uspela da u 2. kolu Lige Evrope savlada Bazel, bilo je na sablasno praznoj "Marakani" 1:2. Golove su dali Purović u 25. za domaćina, a Delgado u 30. iz penala i Rosi u 88. za goste kojima se suprotstavila jedanaestorka Stojković, Basta, Dudić, Biševac, Luković, Kovačević, Mladenović, Janković, Perović, Purović, Žigić. Na kraju je klub sa "Marakane" eliminisan u grupnoj fazi kao "prvi ispod crte" na tabeli, jer je u poslednjem kolu odigrao nedovoljnih 2:2 sa Strazburom.\nTrening pred Basel-CZ\nSada će Zvezda imati dve prilike za nadigravanje sa rivalom koji kao svojevrsnu pomoć ima pomenutu kaznu UEFA, jer će posle nastupa pred praznim tribinama stadiona "Rajko Mitić" (utorak, 21 sat), uslediti revanš u Austriji, u sredu 29. avgusta u istom terminu.


Najave, Regionalna konferencija o sprovođenju Briselskog sporazuma\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Najave / Regionalna konferencija o sprovođenju Briselskog ... /\nForum za bezbednosna istraživanja Beograd-Priština-Tirana\nDiskusija o Kosovskim bezbednosnim snagama\nBCBP u Prištini\nRegionalna konferencija o sprovođenju Briselskog sporazuma\nDatum: 10. april 2014.\nPostignut napredak i preostali izazovi u sprovođenju Briselskog sporazuma teme su regionalne konferencije koja će biti organizovana 10. aprila 2014. godine u hotelu Sirius u Prištini.\nNa petom Forumu za bezbednosna istraživanja Beograd-Priština-Tirana istraživači BCBP Maja Bjeloš i Bojan Elek će predstaviti predlog praktične politike na temu integracije Srba u policiju na severu Kosova - napredak i preostali izazovi u sprovođenju Briselskog sporazuma.\nPublikacija počinje analizom odredbi Briselskog sporazuma, zatim se kratko bavi izbornim proces, a onda prelazi na predstavljanje istraživačkih nalaza koji se odnose na to kako integracija policajaca zapravo izgleda u praksi. Analiza se fokusira na aspekte međuetničke saradnje, inkluzivnosti i nadzor ovog procesa.\nPredlog praktične politike je izrađen u okviru programa razmene istraživača između BCBP i Kosovskog centra za bezbednosne studije (KCSS). U periodu od dve nedelje, Bjeloš i Elek su bili deo istraživačkog tima KCSS kako bi sprovodili istraživanje koje se zasnivalo na analizama i intervjuima sa relevantnim zainteresovanim stranama.\nPublikaciju Integracija Srba u policiju na severu Kosova - napredak i preostali izazovi u sprovođenju Briselskog sporazuma je dostupan na engleskom jeziku.\nKonferencija „Alternativna razmatranja sprovođenja Briselskog sporazuma: Šta se dogodilo sa bivšim pripadnicima paralelnih struktura?“ će biti podeljena na dva panela: prvi panel će predstaviti izazove, slabosti i implikacije Briselskog sporazuma iz ugla institucionalnih aktera, dok će tokom drugog panela biti predstavljen predlog praktične politike.\nDogađaj je deo projekta „Forum za bezbednosna istraživanja Beograd-Priština-Tirana“, koji se realizuje uz podršku Ministarstva inostranih poslova Kraljevine Norveške. Cilj inicijative je da na osnovu istraživanja podstakne diskusiju nezavisnih istraživačkih centara, akademske zajednice, političara i medija o mogućim načinima za unapređenje odnosa između Srbije, Kosova i Albanije. Projekat zajednički sprovode tri nezavisna istržaivačka centra specijalizovana za istraživanja bezbednosnih pitanja - Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP), Kosovski centar za bezbednosne studije (KCSS) i Instituta za demokratiju i medijaciju (IDM).\nPovezane teme:Forum za bezbednosna istraživanja, regionalna saradnja, Srbija, Kosovo, Kosovska policija


O grbovima - Zastave i grbovi Srbije\nUvod > O grbovima\nLokalna heraldika u Srbiji na upečetljiv način odražava istorijske i regionalne različitosti Srbije. U poslednjoj deceniji prošlog veka heraldičke aktivnosti su intenzivirane krećući se postepeno ka standarima evropskog heraldičkog nasleđa, a napuštajući pseudoheraldičke forme koje su bile prisutne u vreme socijalističke Jugoslavije.\nSadašnje lokalne simbole kojima se služe gradovi i opštine, ali i manje teritorijalne jedinice (mesne zajednice) možemo svrstati u nekoliko grupa:\n1. Grbovi prema standardima srpske lokalne heraldike\nNova srpska lokalna heraldika čini dobar okvir u čijem pravcu bi, po mišljenu autora sajta, trebalo da se kreće potencijalno buduće usvajanje gradskog, opštinskog ili mesnog znamenja. Njene temelje postavilo je Srpsko heraldičko društvo kroz svoje normative. Tako je od 1993. godine do danas usvojen niz lokalnih grbova koji poštuju ove normative. Nažalost, postoje primeri gde je ovakvo znamenje zvanično usvojeno, ali njegova pravilna upotreba nije uvek prisutna.\nNajuočljivija karakteristika ovih grbova je njihova višestepenost - postojanje nekoliko (obično tri) nivoa grba: osnovnog, srednjeg i velikog. Koji će se upotrebiti, zavisi od potrebe, stepena službenosti ili svečanosti prilike za koju se koristi. Srpsko heraldičko društvo ovako objašnjava višestepenost grba:\nNa nivou Velikog grba, koji je svečan i ceremonijalni grb, reprezent grada i najviših gradskih predstavnika, a čija je upotreba krajnje restriktivna.\nNeki primeri: Beograd, Arilje, Rakovica, Knjaževac, Novi Beograd, Šabac. Primeri opština koje koriste veliki nivo grba u svim prilikama, što nije po standardima: Niš, Kragujevac, Topola, Surdulica.\nPrimeri opština koje slede neke segmente heraldičkih standarda srpske heraldike, ali njihova grafička stilizacija ili heraldička ispravnost nije na potrebnom nivou: Žagubica, Bosilegrad.\n2. Istorijski grbovi\nU ovu grupu spadaju grbovi koji imaju istorijsku tradiciju koja je najčešće vezana za austrougarsku heraldiku. To su grbovi nekih opština ili mesnih zajednica (sela ili naseljenih mesta) Vojvodine.\nPrimeri korišćenja istorijskog grba/pečata kao jedine forme grba teritorijane jedinice su: Subotica, Sombor, Vršac. Ovakvi grbovi mogli bi potpuno da se uklope u standarde srpske heraldike, jer bi u ovakvoj formi mogli da predstave srednji nivo grba, dok bi osnovni nivo činio štit.\nPrimeri korišćenja istorijskog grba, koji se koriste bez parafernalija: Inđija, Kikinda.\n3. Pseudoheraldički amblemi/simboli\nU ovoj grupi se nalaze grboliki ili pseudoheraldički simboli i amblemi koji nemaju dovoljno herldičkih svojstava da bi mogli da se nazovu grbovima. U njih spadaju amblemi-relikti socijalističkog doba (primeri Krupnja, Bojnika, Apatina), kao i oni koji su samo delimično izmenjeni (primeri Kladova, Odžaka). Primeri novijih pseudoheraldičkih amblema su: Mali Iđoš, Aleksinac, Veliko Gradište.\nPoslednja izmena: 6-DEC-2007\nGrb Beograda, primer osnovnog (malog) grba\nSrednji grb Rakovice, primer srednjeg nivoa grba\nVeliki grb Šapca, primer velikog grba sa svim parafernalijama\nIstorijski pečatni grb Sombora, ponovo u upotrebi\nIstorijski grb Kikinde\n"Grb" Bojnika, primer pseudoheraldičkog amblema\n"Grb" Aleksinca, primer pseudoheraldičkog amblema


Susret Tadić - Vujanović: Normalizacija odnosa neophodna\nPredsednik Crne Gore Filip Vujanović doputovao je u trodnevnu posetu Beogradu i danas je razgovarao sa predsednikom Srbije Borisom Tadićem. Vujanović će se sutra sresti sa predsednicima Vlade i Skupštine Srbije, Mirkom Cvetkovićem i Slavicom Đukić-Dejanović, dok će u sredu posetiti crnogorsku zajednicu u Lovćencu.\nIako imaju različite stavove o Kosovu, dve zemlje moraju da sarađuju i unapređuju odnose, složili su se danas predsednici Srbije i Crne Gore Boris Tadić i Filip Vujanović. Oni su se saglasili da je normalizacija odnosa neophodna, a Tadić je najavio skori završetak pregovora i povra-tak crnogorskog ambasadora u Beograd.\nTadić je poručio da Srbija ne krije da ju je pogodilo crnogorsko priznanje nezavisnosti Kosova, pogotovu jer se dogodilo u trenutku kada je Srbija otvorila ovo pitanje i pred Međunarodnim sudom pravde. Takođe, on je naglasio je da je za Srbiju važno i pitanje statusa dva naroda, uz principe odbrane nacionalnih identiteta i kullturnih nasleđa:\n"Za Srbiju nije prihvatljivo da srpski narod ima stasus nacionalne manjine u Crnoj Gori, za Srbiju je prirodno da Srbi u Crnoj Gori budu autohton narod, kao što su Crnogorci u Srbiji i da otprilike to pitanje bude rešavano u skladu s ovim principima. Tu ima i različitih mišljenja – nećemo to sakriti od naše javnosti," rekao je Tadić\nSa druge strane, Filip Vujanović je podsetio i da je jedno od nerešenih pitanja dvojno državljanstvo, za koje se, predsednik Crne Gore nada da će, uprkos dosadašnjim problemima, uskoro biti rešeno:\n"Ja očekujem da će završni sastanak biti brzo i da ćemo inače koncepcijski različiti pristup prevazići sporazumom o dvojnom državljanstvu koji bi nesumnjivo bio interes građana i jedne i druge države, a sačuvao različite koncepte dvojnog državljanstva koje imaju dva zakona," rekao je Vujanović.\nSa druge strane, dva predsednika su se složila da je ekonomska saradnja Srbije i Crne Gore jako dobra i da ima mesta za dalje poboljšanje. Uz razgovore o autoputu koji će povezati dve zemlje, bilo je reči i o modernizaciji pruge Beograd – Bar, a po rečima Tadića Elektroprivreda Srbije je zainteresovana za dokapitalizaciju crnogorske elektroprivrede, kao i za saradnju u izgradnji elektrane na Morači i crnogorskih ugljenokopa.\nVideo: Poseta crnogorskog predsednika Srbiji\nVideo: Podgoričani o Vujanovićevoj poseti


Dveri zbog neslaganja oko Kosova i Metohije neće biti deo udružene opozicije - Dnevnik Juga\nHome / GRADOVI / Leskovac / Dveri zbog neslaganja oko Kosova i Metohije neće biti deo udružene opozicije\nAdministrator 07/08/2020\tLeskovac, POLITIKA Leave a comment\nČlan Predsedništva Srpskog pokreta Dveri Predrag Mitrović najavio je na današnjoj konferenciji za medije da ova stranka neće biti deo nove opozicione grupacije koju su formirale stranke koje su činile Savez za Srbiju.\nVećina stranaka koje su do skora činile Savez za Srbiju krenule su u formianje nove opozicione koalicije.\n-Razlog je što tema Kosova i Metohije nije bilo ono oko čega smo se složili na tim dogovorima. Mi se vraćamo izvornim principima i onom što smo radili do sad u nameri da sve aktivnosti koje smo započeli i sprovedemo. Voljni smo da i dalje sarađujemo po svim pitanjima vezanim za demokratizaciju i dekriminalizaciju društva, odnosno po onome što je bilo u 30 tačaka Saveza za Srbiju. Temu Kosova i Metohije treba postaviti u centar pažnje jer od nje praktično zavisi i opstanak Srbije kao države i njenih građana. Krajnje je vreme da gospodu iz beogradskog „kruga dvojke“ i asimilirane Beograđane sa svih strana sveta, susednih zemalja ili svih srpskih država i delova Srbije, Kosovo i Metohija ponekad zainteresuje. Ovaj grad je dao najveće žrtve u odbrani Kosova i Metohije, propatili smo najviše tokom 1999. godine, a odavde su nas slali i kad je trebalo da se ratuje za Vukovar 1991. godine… Predsednik Srbije Aleksandar Vučić bi trebao da iznese u javnost i predoči sve ono šta i sa kim pregovara u Briselu ili tokom video-poziva sa inostranim predstavnicima. Mesto za donošenje takve odluke je pre svega vezano za konsenzus i obavezu da se o tome razgovara javno i iznesu svi stavovi u nameri da Kosovo i Metohija ostanu u sastavu Republike Srbije – naglasio je Predrag Mitrović, visoki funkcioner SP Dveri.\nIz Dveri upozoravaju na ponovno oživljavanje projekta stvaranja „Velike Albanije“ koji su Albanci započeli sa Prizrenskom ligom.\n-Deo te velike Albanije su i Prokuplje i Leskovac i ostala Južna Srbija. Problemi sa Kosvom i Metohijom koji imamo danas nije od juče, nego se vuku decenijama. Svako ko potpiše bilo kakav dokumenat o bilo kakvom obliku nezavisnosti Kosova i Metohije i svako ko učestvuje u tome može se smatrati izdajnikom svoje zemlje, a dobro treba da se zamisle svi oni koji ćute o ovome – rekao je predsednik Gradskog odbora Dveri u Leskovcu Igor Jovanović.\nTags Dveri igor jovanović kosovo Predrag Mitrović Udružena opozicija\nPrevious Uhapšen siledžija: Pretio vlasnicim kuće, pa drvenim predmetom oštetio vrata\nNext U Leskovcu 29, Vlasotincu 4 novoobolela – U Gerontološkom centru 21 novi slučaj Korona virusa


NLB Grupa potpisala Principe za odgovorno bankarstvo Ujedinjenih nacija - Gracija\nVažan dio misije NLB Grupe, pored brige o klijentima kroz predanost, znanje i inovativna rješenja, je stvaranje boljeg života i bolje budućnosti za cijeli region u kojem posluje. NLB Grupa čvrsto vjeruje da može da obezbijedi dodatnu vrijednost klijentima, zaposlenima i istovremeno čitavom društvu, zbog čega je i krenula putem intenzivnog integrisanja održivosti u svoje poslovanje.\nPrincipi odgovornog bankarstva definišu ulogu i odgovornost banaka u oblikovanju održive budućnosti. Istovremeno, pomažu u usklađivanju ciljeva banaka sa ciljevima održivog razvoja UN-a i Pariskim sporazumom o klimatskim promjenama iz 2015. godine. Takođe, važno je da podstaknu banku da integriše održivost u sva svoja poslovna područja i utvrdi kako najbolje može doprinijeti održivom svijetu. Ovo otvara nove poslovne mogućnosti za cijelu NLB Grupu.\nKao banka potpisnica, NLB se obavezala da će preduzeti tri ključna koraka da poboljša svoj uticaj na društvo i životnu sredinu:\nAnaliza trenutnog uticaja na stanovništvo i planetu.\nUtvrđivanje ciljeva u oblastima u kojima banka može ostvariti najznačajniji uticaj i njihovo ostvarivanje.\nJavno izvještavanje o napretku.\nPotpisivanjem principa, banke se obavezuju da će prvo izveštavanje o napretku i primjeni principa u praksi, objaviti osamnaest mjeseci nakon potpisivanja.\nPrilikom potpisivanja, Blaž Brodnjak, predsednik Uprave NLB Grupe, istakao je: „Ovo je važan korak koji pokazuje da nam je zaista stalo do regiona u kome poslujemo i živimo, koji nas obavezuje da radimo na održivosti na sistematičan i angažovan način i u kontinuitetu. NLB Grupa nije samo finansijska grupacija. Mi smo ljudi koji poznaju i razumiju industriju u kojoj rade, razvijamo inovativne proizvode i usluge orijentisane na klijente, osjećamo i razumijemo okruženje, društvo i region u kojem živimo i želimo da doprinesemo boljim uslovima za poslovanje i kvalitetu života građana. Jer za nas Jugoistočna Evropa nije samo mjesto na mapi. Mi ovaj region nazivamo i tretiramo kao svoj dom. Ovdje su srce i glava NLB Grupe, zato želimo i imamo ambiciju da vidimo ovaj region kako napreduje. Želimo da podržimo taj cilj odgovornim i održivim pristupom svom poslovanju i ulogom koju imamo u društvu. Čvrsto vjerujemo da održivost nije samo slovo na papiru, već stvarni niz odluka i aktivnosti kojima težimo da postanemo kompanija sa važnim pozitivnim uticajem na društvo i životnu sredinu u našem matičnom regionu i jedan od najpoželjnijih poslodavaca. Radićemo na ulozi u domenu održivosti na svim tržištima na kojima poslujemo, sa ciljem uspostavljanja regionalne održive platforme. Želimo da podržimo kompanije koje posluju lokalno ili regionalno, koje ovdje stvaraju i razumiju svoju ulogu u društvu na način kako je mi razumjemo i ispunjavamo.“\nMeđu potpisnicima su mnoge ugledne finansijske institucije iz više od 50 zemalja sa šest kontinenata. Prve banke su principe potpisale prije samo godinu dana, a od tada se broj potpisnika kontinuirano povećava i širi na nova područja u kojima održivost sve više dolazi do izražaja.


Košarac: Rezultati firme Steko potvrda dobrih uslova poslovanja u Srpskoj | Herceg Televizija Trebinje\nKošarac: Rezultati firme Steko potvrda dobrih uslova poslovanja u Srpskoj\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac ocijenio je da rezultati bijeljinske firme Steko, koja se bavi proizvodnjom montažnih objekata, pokazuju da u Republici Srpskoj postoje dobri uslovi poslovanja.\nKošarac je naveo da je gotova proizvodnja Steka oko 40.000 metara kvadratnih montažnih objekata, što je, kako kaže, jedan mali grad.\n- To se pravi u Republici Srpskoj i potvrda je da je Srpska stabilna, da postoje dobri uslovi poslovanja i da postoje politike koje treba unapređivati - rekao je Košarac novinarima nakon sastanka sa rukovodstvom ove firme i obilaska proizvodnih pogona.\nOn je naglasio da je Steko prepoznatljiva kompanija koja je izvozno orijentisana.\n- Upravo takav odnos ove kompanije, koja je svoje proizvode plasira ne samo na evropsko, nego i tržište SAD i Afrike, iziskuje pažnju svih institucija. Budući da je riječ o spoljno-trgovinskom prometu, značajno je afirmisati vrijednosti i rezultate ovakvih kompanija - naveo je Košarac.\nKošarac je rekao da nije slučajno došao u ovo preduzeće, budući da je na temelju zahtjeva Vlade Republike Srpske pokrenuo proceduru uvođenja zaštitnih mjera zabrane izvoza oblovine iz BiH.\n- Veoma je važno razgovarati sa ljudima kojima je ta sirovina neophodna. Ako sam dobro zapamtio, ova kompanija uvozi 7.000 metara kubnih drvnih sortimenata jer nema dovoljno sirovine u BiH. Smatram da treba voditi adekvatnu politiku da se donese mjera zabrane izvoza oblovine van BiH - rekao je Košarac.\nOn kaže da bi kompanije poput Steka na taj način mogle da prihoduju i obezbijede sirovinu u zemlji.\nKošarac je ukazao da Steko potroši oko milion KM za uvoz te sirovine i da bi bilo dobro da ta sredstva ostaju u zemlji.\n- Mislim da u narednim danima administrativne aktivnosti treba da se privedu kraju i da se podrži inicijativa Vlade Srpske i ministara iz Srpske u Savjetu ministara, kako bi bila donesena zabrana izvoza oblovine - rekao je Košarac.\nVlasnik kompanije Steko Milenko Stevanović rekao je da su lani imali veći izvoz za oko 40 odsto nego godinu ranije, a ove godine očekivanja su im i veća.\n- Kod nas je primijetan konstantan rad u prometu, izvozu, zapošljavanju, protoku robe i materijala - istakao je Stevanović.\nOn je ukazao da zapadnoevropske zemlje pokušavaju da svu robu koja se kod njih proizvodi zadrže za sebe, a samo višak planiraju za Balkan i zemlje mimo EU, ali se Steko bori da obezbijedi materijale poput metala i drveta, koji su im neophodni.\n- Obezbijeđeni smo za oko šest mjeseci kada je riječ o bazičnim sirovinama. Iako su cijene sirovina poskupjele, mi smo uveli minimalno povećanje cijene naših proizvoda - rekao je Stevanović.\nOn kaže da gube više od milion KM zbog razlike u cijeni jer nabavljaju sirovinu iz inostranstva.\n- Zapošljavamo u firmi više od 150 radnika, a imamo i brojne saradnike. Za Steko se vežu i druge firme - transportna preduzeća, prodavci građevinskog materijala, neke uslužne djelatnosti sa kojima nastupamo na svjetskom tržištu - rekao je Stevanović.


Две недеље слабији притисак у целом граду због замене цеви\nHomeServisne informacijeDve nedelje slabiji pritisak u celom gradu zbog zamene cevi\n20/09/2019Redakcija BALKAN TVServisne informacije0\nRadnici Javnog komunalnog preduzeća „Vodovod i kanalizacija” u naredne dve sedmice menjaće cevi između stare filter stanice i rezervoara „Štrand”.\nZbog toga sugrađani u pojedinim delovima grada mogu da imaju problem s nižim pritiskom vode u njihovim domovima. Tim povodom juče održana konferencija za novinare na gradilištu Fabrike vode na Sunčanom keju, na kojoj je tehnički direktor tog preduzeća Nikica Ivić rekao da se menja cev koja je bila u funkciji od 1963. godine. Zbog toga, kako je objasnio, više nije moglo da se čeka na njenu zamenu, budući da je u prethodne dve godine bilo prijavljeno četiri havarije na toj cevi, pa je dalja sigurnost njene upotrebe bila pod znakom pitanja.\n– Radovi za sada teku dobrim tempom, videli ste uslove, prostor u kojem se radi je veoma uzan, to je tunel u koji može da uđe nekolicina radnika – kazao je Ivić novinarima u izjavi, naglasivši da kompletna investicija košta 45 miliona dinara. – Nadamo se da će radovi u naredne dve nedelje biti završeni, a trudićemo se da ih kraju privedemo kraju i ranije. Ovom prilikom apelujemo na građane Novog Sada ako mogu da smanje prekomernu potrošnju i molimo za razumevanje zbog radova. Nismo imali drugu mogućnost osim da se taj cevovod zameni. Trenutno raspolažemo s nekih 950-1000 litara vode koje u sekundi možemo da sprovedemo kroz jednu jedinu cev do postrojenja za preradu. To je sav kapacitet koji imamo u odnosu na 1.250-1200 litara, koliko je prosečno za ovaj period godine.\nIz JKP „Vodovod i kanalizacija” poručuju da sremska strana grada ima dobar sistem vodosnabdevanja, a da bački deo ima problem s pritiskom vode.\n– Pritisak vode je niži od pola do jednog bara, zavisi od kraja grada, a najviše je problema u severozapadnom delu grada, odnosno na Novom naselju, Detelinari, Veterniku, ali delovima uz Dunav, a problematične su stare zgrade koje nemaju hidroforska postrojenja, ali trudimo se da damo maksimum i snabdemo ljude vodom što je više moguće – rekao je Nikica Ivić. – Trudimo se da u noćnim i jutarnjim terminima povećamo i to malo vode što imamo na raspolaganju, da ljudi barem elementarne stvari mogu da odrade, a tokom dana pokušavamo sistem da održimo u funkciji koliko je to moguće. Imamo prijave iz skoro celog grada, ali najviše ih dolazi iz tog severozapadnog dela, gde je pritisak vode niži od pola do jednog bara.


Izbori u Severnoj Karolini test za republikance i Trampa • RTK\nU američkoj saveznoj državi Severnoj Karolini danas se održavaju izbori za američki Kongres.\nObe stranke, Demokratska i Republikanska, pomno prate da li će stranka predsednika SAD Donalda Trampa, Republikanska, zadržati mesto u Predstavničkom domu, koje popunjava nekoliko poslednjih decenija.\nDemokrate se nadaju da će ipak uspeti da pobede u 9. distriktu, koji u Kongresu zastupaju republikanci još od šezdesetih godina, s obzirom na to da ankete pokazuju izjednačenu trku između demokrate Dena Mekridija i republikanca Dena Bišopa, preneo je Glas Amerike.\nSpecijalni izbori u tom distriktu, u kojem je Tramp pobedio 2016. godine sa 12 odsto razlike, sazvani su nakon što su zbog zloupotreba poništeni rezultati prošlogodišnjih izbora, na kojima je Mekridi tesno izgubio od tadašnjeg republikanskog kandidata Marka Harisa.\nPobeda republikanskog kandidata poboljšala bi šanse Republikanske stranke da na izborima 2020. godine ponovo vrati kontrolu nad Predstavničkim domom, u kojem većinu imaju demokrate.\nPobeda demokratskog kandidata bi pak ulila novu nadu Demokratskoj stranci da će na izborima za Kongres i predsednika naredne godine uspeti da pridobije veći broj Trampovih birača.


Omaž McLarenu F1 GTR Longtail - Smedia\nOmaž McLarenu F1 GTR Longtail\nU pauzama pravljenja nekih od najboljih sportskih automobila današnjice, McLaren je napravio omaž jednom od automobila koji je započeo sve, legendarnom F1 GTR Longtail modelu.\nBaziran je na uspešnom modelu koji je osvojio Le Mans F1 GTR. Longtail je podigao performanse i aerodinamiku na novi nivo kako se takmičenje zahuktavalo među kompanijama.\nU poređenju sa F1 GTR, Longtail je 135 kilograma lakši sa specifičnim izgledom i poznatim, produženim zadnjim delom. Samo deset primeraka je napravljeno, a verovatno najpopularniji je Gulf Racing koji je na slikama.\nŠasija 20R je originalno isporučena za Gulf-Davidoff GTC Motorsport tim i završio je drugi na trci 24 sata Le Mansa 1997. godine. Nije uspeo da ponovi uspeh originalnog modela, ali je ostao jedan od najboljih trkačkih automobila koji su se ikada takmičili u trkama...


TotalCar.rs » Cadillac ELR neće doživeti drugu generaciju\nCadillac je objavio da ELR model neće dobiti drugu generaciju, zato što je njegova cena prevelika, po mišljenju direktora marketinga ove kompanije Uvea Elinghausa. Ovaj automobil stoga je “veliko razočarenje”, a kao posledica toga, njegova proizvodnja završiće se sa aktuelnom generacijom.\nUprkos tome, predsednik Cadillaca Johan de Nišen smatra da je on jedan od najlepših četvorotočkaša i da će nastaviti da mu se divi zbog njegovog atraktivnog izgleda, ali i pored toga, ovaj proizvođač ne planira da nastavi sa njegovom proizvodnjom. On će ostati u prodaji dok god za njim bude postojala potražnja, a očekuje se da će to biti do 2018. godine.\nPodsećanja radi, ELR je u prodaju ušao 2014. godine, sa cenom od 75.995 dolara, što je, prema mišljenju Elingausa, veoma mnogo novca. U ovoj godini on je postao jeftiniji za 10.000 USD, ali je i dalje skup za vozilo koje je zasnovano na prvoj generaciji Chevrolet Volt modela.


Poznati - Strana 89\nOgnjen Amidžić o braku sa Danijelom: Imao sam više sreće nego pameti\nVoditelj Ognjen Amidžić već godinama uživa u braku sa manekenkom Danijelom Dimitrovskom, sa kojom ima sina Matiju\nPoput princa Vilijama i Kejt Midlton, princ Hari i Megan Markl odlučili su da ne potpisuju predbračni ugovor, što i nije uobičajena stvar za članove kraljevske porodice\nBivšoj modelsici Ivani Stamenković Sindi pre tri godine sud je trajno oduzeo starateljstvo nad ćerkom Petrom, a spor tokom kojeg je pokušavala da je vrati je izgubila, da bi sada dočekala presudu za slučaj nasilja u porodici, u kojem je prijavila ...\nAnastasija Ražnatović: Oduševljena sam, i dalje sam u šoku, nisam mislila da će mi profesija biti modeling\nĆerka folk zvezde Cece Ražnatović, Anastasija Ražnatović, našla se u britanskom izdanju prestižnog modnog časopisa “Vog” (“Vogue”) i poslednjih godina sve više je prisutna u medijima i sve češće je viđamo u raznim kampanjama, zbog čega polako ali ...\nAnabela šokirala javnost: Moja ćerka i ja smo rasturačice brakova, šta ćemo kad smo fatalne\nPevačica Anabela Atijas pobesnela je zbog konstantnih napada na njenu ćerku Lunu Đogani koja se trenutno nalazi u rijalitiju ''Zadruga'\nIspovest Anastasije Ražnatović: Progovorila o borbi sa 20 kilograma viška, momcima i novcu\nAnastasija Ražnatović je poslednjih godina sve prisutnija u medijima i raznim kampanjama, zbog čega se može reći da polako ali sigurno ide maminim stopama i postaje jedna od najatraktivnijih srpskih ličnosti. Ona je progovorila o svom izgledu i ot...\nVerica Rakočević: Imam samo dva prijatelja\nČuvena srpska kreatorka (69) otkrila je da ne može da se pohvali velikim brojem onih na koje uvek može da se osloni.\nDejana Živković i Damir Džumhur: Zaljubljeni do ušiju\nNajbolji bosanski teniser osvojio je ATP turnir u Moskvi, a njegova proslava pobede nad Litvancem Rikardasom Berankisom raznežila je sve prisutne.\nGoca Tržan nedavno je izjavila da joj je bivši suprug Ivan Marinković pretio da će joj odseći prste. Naime, tokom rasprave i svađe oko razvoda, Ivan je planuo i rekao da će joj iseći ruke!\nKraj ljubavi: Jelena Rozga o raskidu veridbe sa Stjepanom Hauserom\nVest o raskidu veridbe između pevačice Jelene Rozge i muzičara Stjepana Hausera, u najmanju ruku mnoge je iznenadila.\nMarijana Mateus raskinula je ljubavnu vezu sa biznismenom iz Londona, s kojim je bila tri godine\nSanja Papić progovorila o venčanju i 20 godina starijem mužu\nNakon pet godina idiličnog zajedničkog života, misica Sanja Papić i njen izabranik advokat Miša Ognjanović odlučili su da se venčaju.\nNe razmišlja o teškoj bolesti: Naša misica pokazala deo svoje svakodnevice\nDijana Milojković je prošle godine vodila bitku sa kancerom, a sada se čini da živi život punim plućima i da koristi svaki dan kao da joj je poslednji.\nDa ne poveruješ: Ovo su najveće bizarnosti na srpskoj estradi\nSrpska estrada puna je zanimljivih, čudnih i neobičnih dešavanja, a neki su možda i bizarni i pomalo nastrani.\nKreator priveden u policiju nakon što mu je pozlilo - policija u stanu navodno pronašla tečni ekstazi, poznatiji kao droga za silovanje.\nTeodosić: Brak je lepši nego što sam očekivao\nNovopečeni bračni par Miloš Teodosić i Jelisaveta Orašanin prve dane nakon venčanja provode na Srebrnom jezeru.


Niš Open 2016\nAko jedna misao može da se izdvoji za takmičenje Niš Open 2016 a to je zasigurno to da je nivo brazilskog Jiu Jitsu-a u Srbiji i regionu porastao. To je definitivna činjenica nakon odgledanih borbi i nivoa prikazanog znanja i borbenosti svih takmičara i to dva dana nakon sređenih utisaka .\nOrganizator je opet prikazao ozbiljnost takmičenja i pored 150 takmičara i pune sale posmatrača, ono što je ovo takmičenje izdvojilo od drugih je organizovani sudijski kadar vođen Brazilcem, iskusnim IBJJF sudijom . Kadar koji je funkcionisao odlično od početka do kraja i ovo takmičenje definitivno podigao na drugi, viši nivo.\nNaša ekipa iako daleko manja nego što smo očekivali za ovo takmičenje ali okolnosti su takve, je bila itekako efikasna na ovom takmičenju. Ono sa čime definitivno možemo biti zadovoljni je to što pored prikazanog znanja i spremnosti, doživeli smo itekako dobru energiju spajanja samih ljudi na jedan prelep način tako da ekipa itekako funkcioniše i ljudi brinu jedni o drugima na jednom višem nivou od samog funkcionisanja jednog sportskog tima. Ovo je energija koja sve menja!\nNa kraju, naši takmičari su osvojili ukupno 8 medalja od kojih 2 zlatne, 5 srebrnih i jednu bronzanu.\nMiloš Ugrinović zlato u kategoriji, Vukašin Simonović zlato u kategoriji, Danijel Brajčič srebro u kategoriji, Adrijana Kelecija, srebro u kategoriji i srebro u apsolutnoj, Ivan Karić srebro u kategoriji, Ivona Adrović srebro u kategoriji, Filip Živković bronzu u kategoriji.\nBojan Stajić, Stefan Jevremović i Aleksandar Horvan su ostavili svoja srca na tatamiju i vraćaju se kući potpuno zadovoljni jer su ostavili svoj maksimum trenutni i nemaju ništa sa čime mogu da budu nezadovoljni. Imamo odličan materijal načemu moramo da radimo u budućnosti i šta da ispravljamo. Vreme će pokazati sve :)\nPogledajte kompletnu galeriju fotografija sa turnira\nMore in this category: « Samoodbrana za žene Zimski BJJ Kamp 2016 »


Šapić objasnio zašto ga nema na protestima građana - Infobrif\nŠapić objasnio zašto ga nema na protestima građana\nObjavljeno 25.04.2019. u 07:11\nŠapić je za list Danas od četvrtka kazao i da ima pozitivne utiske o sastanku sa predsednikom Demokratske stranke Srbije (DSS) Milošem Jovanovićem, a da se dugo nije čuo ni video sa liderom Stranke slobode i pravde Draganom Đilasom.\n„Kada sa nekim ulazite u predizbornu koaliciju, onda znači da preuzimate odgovornost i za deo onoga što je on govorio i radio. Tako da taj vid saradnje zahteva prethodno dobro promišljanje“, rekao je Šapić.\nOn je istakao i da nema ništa protiv protesta građana, da neki od članova pokreta redovno šetaju, ali da njega lično nema zato što ne može da snosi odgovornost za sve što se tamo izgovori i uradi.\nAleksandar ŠapićDragan ĐilasOpozicijaProtest\nKupci Koka Kole traže flaširanu vodu\nOvako je izgledao prvi susret Putina i Kim Džong Una (FOTO)


Nova Uredba o službi u pomoćnoj policiji - Pravni Portal | Pravni Portal\nNaslovna » Aktuelno » Nova Uredba o službi u pomoćnoj policiji\nNova Uredba o službi u pomoćnoj policiji\n>> Redakcija Profi Sistem-a dana Jan 9, 2017 | Comments Off on Nova Uredba o službi u pomoćnoj policiji\nUredba je objavljena u „Sl. glasniku RS“, br. 109/2016 od 30. decembra 2016. godine i ista se primenjuje od 07.janura 2017.godine.\nOd prethodne uredbe razlikuje se u ovlašćenjima ministra, roku na koji mogu da budu zaposleni.\nOvom uredbom bliže se uređuju uslovi za izbor kandidata, prava i obaveze, obuka, način angažovanja, kao i organizacija i rad pripadnika pomoćne policije.\nPrema ovoj uredbi, pomoćna policija predstavlja oblik angažovanja lica koja nisu u radnom odnosu u Ministarstvu unutrašnjih poslova (u daljem tekstu: Ministarstvo), radi obavljanja policijskih poslova.\nAngažovanje u pomoćnoj policiji zasniva se na principu dobrovoljnosti, zaključivanjem ugovora o službi u pomoćnoj policiji.\nMinistar unutrašnjih poslova (u daljem tekstu: ministar), donosi odluku o angažovanju pripadnika pomoćne policije, na predlog direktora policije.\nUkupan broj pripadnika pomoćne policije ne može prelaziti 15% ukupnog broja sistematizovanih radnih mesta uniformisanih ovlašćenih službenih lica.\nPripadnici pomoćne policije se angažuju na osnovu javnog konkursa koji raspisuje Ministarstvo.\nKonkurs sadrži: broj pripadnika koji se angažuju, uslove konkursa, način podnošenja prijave na konkurs i postupak izbora kandidata.\nMinistar može, u skladu sa potrebama, i bez raspisivanja javnog konkursa, u pomoćnu policiju angažovati lica koja su završila osnovnu policijsku obuku, srednju školu unutrašnjih poslova, višu školu unutrašnjih poslova, Policijsku akademiju, Kriminalističko-policijsku akademiju ili druga lica koja ispunjavaju uslove predviđene ovom uredbom.\nU pomoćnu policiju može se angažovati lice koje pored opštih uslova za zasnivanje radnog odnosa u državnom organu, ispunjava uslove predviđene za lice koje zasniva radni odnos u Ministarstvu.\nPored navedenih uslova, u pomoćnu policiju može se angažovati lice koje je nezaposleno, starije od 18, a mlađe od 50 godina starosti i ima najmanje srednju stručnu spremu, u četvorogodišnjem trajanju.\nPostupak izbora kandidata sprovodi Komisija.\nKomisiju čini pet članova, koju imenuje ministar na period od četiri godine.\nČlanovi komisije se imenuju iz sastava Direkcije policije i Sektora za ljudske resurse.\nPostupak izbora kandidata za pripadnike pomoćne policije sprovodi se u skladu sa propisima koji uređuju kriterijume za izbor kandidata za polaznike osnovne policijske obuke, osim provera bazično-motoričkog statusa koji se utvrđuje u skladu sa Programom stručnog usavršavanja policijskih službenika u Ministarstvu unutrašnjih poslova.\nPo završetku izbora, kandidati se upućuju na obuku koja se sprovodi po programu policijske obuke osnovnog nivoa, osim lica iz člana 4. stav 3. ove uredbe.\nPre početka obuke kandidati sa Ministarstvom zaključuju ugovor o osnovnoj obuci u skladu sa propisima koji uređuju prava, obaveze i odgovornosti polaznika osnovne policijske obuke.\nNakon uspešno završene obuke kandidati zaključuju sa Ministarstvom ugovor o službi u pomoćnoj policiji.\nNakon donošenja akta o angažovanju od strane ministra, zaključuju ugovor i stiču status pripadnika pomoćne policije.\nUgovor iz može da se zaključuje najduže do godine u kojoj pripadnik pomoćne policije navršava 50 godina starosti.\nPripadnici pomoćne policije mogu biti upućeni na dodatnu obuku u skladu sa potrebama Ministarstva.\nPostupak sklapanja ugovora sprovodi organizaciona jedinica Ministarstva nadležna za ljudske resurse.\nPripadnici pomoćne policije se angažuju na izvršavanju policijskih poslova kada se steknu uslovi iz člana 249. Zakona o policiji („Službeni glasnik RS”, broj 6/16).\nPripadnici pomoćne policije se, po pravilu, angažuju u organizacionim jedinicama policijske uprave na čijoj teritoriji imaju prebivalište.\nIzuzetno, pripadnici pomoćne policije se mogu angažovati i u drugim organizacionim jedinicama Ministarstva kao i van područja policijske uprave na čijoj teritoriji imaju prebivalište.\nPrilikom angažovanja, pripadnici pomoćne policije, primenjuju policijska ovlašćenja u skladu sa Zakonom o policiji.\nOrganizacija rada pripadnika pomoćne policije vrši se na način predviđen Zakonom o policiji prema posebnom rasporedu rada koji određuje neposredni rukovodilac organizacione jedinice policije u kojoj su angažovani.\nPripadnicima pomoćne policije, za vreme angažovanja, pripada naknada u visini od 70% prosečne zarade bez pripadajućih poreza i doprinosa po zaposlenom u Republici Srbiji, isplaćene u mesecu koji je prethodio angažovanju.\nNaknada se utvrđuje srazmerno broju ostvarenih radnih sati angažovanja u odnosu na pun fond radnih sati u mesecu u kom je angažovan.\nZa vreme obuke, kandidati za pripadnike pomoćne policije nose uniformu polaznika osnovne policijske obuke.\nPripadnici pomoćne policije prilikom angažovanja nose uniformu pripadnika policije, sa propisanim oznakama, kao i službenu legitimaciju, koja umesto natpisa „policija” sadrži natpis „pomoćna policija”.\nČin/zvanje pripadnika pomoćne policije po nazivu i izgledu odgovara početnom činu/zvanju policijskog službenika sa srednjom stručnom spremom.\nPripadnici pomoćne policije za vreme angažovanja, dužni su da uniformu sa oznakama, oružje, municiju i pripadajuću opremu nose, koriste i čuvaju u skladu sa propisima kojima se uređuje način njihovog nošenja, korišćenja i čuvanja.\nPripadnici pomoćne policije dužni su da oružje sa pripadajućom opremom, koje koriste prilikom angažovanja, predaju neposrednom starešini odmah nakon završetka svakog pojedinačnog angažovanja.\nPripadnici pomoćne policije, dužni su da podatke do kojih su došli tokom obavljanja policijskih poslova, čuvaju na način i u skladu sa Zakonom o policiji i drugim propisima kojima se uređuje zaštita tajnosti podataka.\nIzvor: Izvod iz uredbe preuzete iz programa “Propis Soft“- Redakcija Profi Sistem Com-a.


Datum i vreme: 10.07.2020., 07.25\nPrvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 03.10.2010., 23.35\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - webmasteryoda - 04.10.2010., 00.10\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - ivan_b - 04.10.2010., 05.07\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - uros - 04.10.2010., 07.05\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Rober - 04.10.2010., 08.23\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - aleksandarz - 04.10.2010., 11.24\n - Kastor - 04.10.2010., 11.28\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 04.10.2010., 11.46\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - vlajkoral - 04.10.2010., 14.02\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 04.10.2010., 20.32\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 04.10.2010., 21.11\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - uros - 04.10.2010., 23.54\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 05.10.2010., 09.19\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Garcia - 05.10.2010., 10.11\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 05.10.2010., 12.19\n - olujicz - 05.10.2010., 12.25\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Lazich - 05.10.2010., 12.33\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 05.10.2010., 17.11\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Pirastrihno - 05.10.2010., 17.17\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 05.10.2010., 20.03\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 05.10.2010., 21.14\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - aleksandarz - 05.10.2010., 21.29\n - Dundo - 06.10.2010., 06.37\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Rober - 05.10.2010., 23.21\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 06.10.2010., 00.10\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Githzerai - 06.10.2010., 03.35\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - webmasteryoda - 06.10.2010., 20.14\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 06.10.2010., 21.57\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - webmasteryoda - 06.10.2010., 23.09\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mr.bluesman - 07.10.2010., 00.21\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - digitalis_vulgaris - 07.10.2010., 07.54\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 07.10.2010., 08.08\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mr.bluesman - 07.10.2010., 12.25\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 07.10.2010., 12.42\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 07.10.2010., 19.30\n - deajn - 07.10.2010., 20.44\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - CrnorizacHrabar - 08.10.2010., 13.40\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 08.10.2010., 14.43\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 09.10.2010., 09.36\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - webmasteryoda - 09.10.2010., 23.08\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - anjavlada - 09.10.2010., 23.30\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - webmasteryoda - 09.10.2010., 23.36\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - anjavlada - 09.10.2010., 23.46\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - anjavlada - 10.10.2010., 09.01\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 10.10.2010., 10.26\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 10.10.2010., 11.39\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - salepetronije - 10.10.2010., 12.28\n - ivan_b - 10.10.2010., 13.07\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Kastor - 10.10.2010., 13.36\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - webmasteryoda - 10.10.2010., 14.27\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 12.10.2010. 11.19\n - Dundo - 12.10.2010., 13.28\n - component - 12.10.2010., 15.59\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - FULLSOUND - 13.10.2010., 01.45\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 16.10.2010., 17.33\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - uros - 16.10.2010., 17.49\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 16.10.2010., 19.07\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - bojce - 16.10.2010., 19.14\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 17.10.2010., 16.54\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Vojnov - 20.10.2010., 13.47\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 20.10.2010., 19.52\n - Anpu - 21.10.2010., 19.09\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Lazich - 05.11.2010., 13.48\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 06.11.2010., 08.00\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - MadScientist - 30.12.2010., 15.12\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Beretta021 - 31.12.2010., 03.42\n - uros - 31.12.2010., 07.55\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 08.04.2011., 14.11\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - BoskoIgic - 04.06.2011., 15.46\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 04.06.2011., 17.12\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - BoskoIgic - 05.06.2011., 12.41\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Lazich - 05.06.2011., 23.45\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Ddpbf - 06.06.2011., 23.26\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - djetvan - 06.06.2011., 10.01\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 06.06.2011., 22.51\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Lazich - 07.06.2011., 00.29\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Ddpbf - 07.06.2011., 00.42\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Lazich - 07.06.2011., 00.54\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 07.06.2011., 01.07\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - vrag81 - 07.06.2011., 10.32\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - djetvan - 07.06.2011., 17.08\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 07.06.2011., 20.28\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - uros - 07.06.2011., 21.02\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 07.06.2011., 22.26\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 08.06.2011., 00.34\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Zaratustra - 08.06.2011., 22.59\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 09.06.2011., 08.53\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - djetvan - 09.06.2011., 15.54\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - opetnaistommestu - 09.06.2011., 20.01\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 10.06.2011., 18.49\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - opetnaistommestu - 10.06.2011., 22.22\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Lazich - 10.06.2011., 01.28\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - uros - 10.06.2011., 20.13\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 01.10.2011., 10.54\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 01.10.2011., 11.45\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - AleAngel - 01.10.2011., 12.15\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - vrag81 - 01.10.2011., 12.43\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Githzerai - 02.10.2011., 22.08\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - uros - 02.10.2011., 22.12\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dragan99 - 02.10.2011., 22.28\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Githzerai - 02.10.2011., 22.56\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dragan99 - 02.10.2011., 23.15\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - AleAngel - 02.10.2011., 22.36\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Githzerai - 02.10.2011., 23.28\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mamuz - 02.10.2011., 23.58\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dragan99 - 03.10.2011., 00.05\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mamuz - 03.10.2011., 00.14\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Githzerai - 03.10.2011., 00.21\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 03.10.2011., 01.34\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Githzerai - 03.10.2011., 02.20\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 03.10.2011., 02.50\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - 'w.a.y.p. - 03.10.2011., 08.57\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Kostić - 03.10.2011., 13.52\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - AleAngel - 03.10.2011., 12.51\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mamuz - 03.10.2011., 13.00\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - AleAngel - 03.10.2011., 14.53\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mamuz - 03.10.2011., 16.41\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 03.10.2011., 12.59\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Ddpbf - 03.10.2011., 15.09\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mamuz - 03.10.2011., 16.36\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Githzerai - 03.10.2011., 17.39\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mamuz - 03.10.2011., 18.20\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Lazich - 03.10.2011., 17.59\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mamuz - 03.10.2011., 18.11\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Githzerai - 03.10.2011., 18.23\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - 'w.a.y.p. - 03.10.2011., 18.28\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Anpu - 03.10.2011., 19.45\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dootzky - 03.10.2011., 20.56\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 03.10.2011., 22.21\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dragan99 - 03.10.2011., 21.12\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 03.10.2011., 21.34\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Githzerai - 03.10.2011., 21.39\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 03.10.2011., 21.47\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - dragan99 - 03.10.2011., 21.41\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Githzerai - 03.10.2011., 21.58\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - combuster - 03.10.2011., 22.04\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Kostić - 04.10.2011., 12.15\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - component - 04.10.2011., 16.19\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Kostić - 04.10.2011., 18.43\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 05.10.2011., 20.49\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - component - 05.10.2011., 21.32\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Ddpbf - 04.10.2011., 16.54\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - bojce - 03.10.2011., 22.27\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - AleAngel - 04.10.2011., 10.54\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - bojce - 04.10.2011., 20.35\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mr.miyagi - 04.10.2011., 10.59\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Ddpbf - 04.10.2011., 11.41\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 04.10.2011., 11.34\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - cobi018 - 04.10.2011., 17.40\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - 'w.a.y.p. - 04.10.2011., 17.54\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Ddpbf - 04.10.2011., 18.32\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - 'w.a.y.p. - 04.10.2011., 19.16\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mamuz - 04.10.2011., 19.07\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Kostić - 04.10.2011., 19.26\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 04.10.2011., 22.08\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - AleAngel - 04.10.2011., 22.33\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - combuster - 04.10.2011., 22.29\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 04.10.2011., 22.45\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - combuster - 05.10.2011., 01.24\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 05.10.2011., 10.33\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - promis - 05.10.2011., 02.14\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 05.10.2011., 18.53\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - deajn - 05.10.2011., 19.11\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 05.10.2011., 19.35\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Dundo - 05.10.2011., 21.37\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - mamuz - 05.10.2011., 21.44\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Cvetan - 06.10.2011., 01.18\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Kostić - 06.10.2011., 09.08\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Cvetan - 06.10.2011., 13.23\nRE: Prvi srpski Linux PROMO SPOT, na srpskom! :)) - Lazich - 07.10.2011., 22.45


Abazović: Više nego dobrodošli strani investitori koji žele da ostvare fer biznis | MINA\nNaslovnicaMINA BusinessAbazović: Više nego dobrodošli strani investitori koji žele da ostvare fer biznis\nAbazović: Više nego dobrodošli strani investitori koji žele da ostvare fer biznis\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Strani investitori, koji žele da ostvare fer biznis, više su nego dobrodošli u Crnu Goru, poručio je potpredsjednik Vlade, Dritan Abazović i dodao da je cilj izvršne vlasti da suzbije sve vidove negativiteta koji kreiraju ambijent opšte nesigurnosti.\nOn je, u okviru Godišnje skupštine Savjeta stranih investitora (SSI), kazao da je ambicija Vlade da stvori ambijent u kojem će svako ko želi da ostvari fer biznis moći to lagano da uradi u skladu sa svim važećim procedurama.\n„Zajednički moramo da suzbijamo sve vidove negativiteta, od korupcije i namještanja stvari, koje kreiraju ambijent opšte nesigurnosti i da idemo ka tome da budemo pravna država u kojoj će investirori osjećati veću sigurnost nego ranije, ali i da stvorimo ambijent sa mnogo većom predvidljivošću nego što je to bilo ranije“, rekao je Abazović.\nOn je kazao da država mora postati politički dosadna, što znači da će stvari biti vrlo predvidljive, da će biti dovoljno stabilnosti i da će institucije da ojačaju do one mjere gdje će svi da osjećaju jednu dozu komfora.\n„Sve investitore koji su nesavjesni i koji pokušavaju preko nekih drugih veza ili konekcija da ostvaruju profit nelojalnom konkurencijom treba eliminisati sa tržišta“, poručio je Abazović.\nOn je kazao da je cilj stvoriti pravnu državu i da fokus bude na ekonomiji.\n“Ove godine ostvaren je značajan napredak, da je špic turističke sezone bio nikad bolji otkad se vrši metrika. Bez obzira na zvaničnu statistiku 45 ili 60 dana je bilo nezapaćene sezone i ostvarena je velika potrošnja“, rekao je Abazović.\nOn je dodao da je Crna Gora pokazala da je zemlja velikih mogućnosti i potencijala.\n„Međuim, treba ići ka diverzifikaciji privrede i ne treba se isključivo oslanjati samo na turizam“, smatra Abazović.\nOn je kazao da su se, bez obzira na uspješnu sezonu, čule negativne poruke investitora da ne osjećaju sigurnost, ni dobru komunikaciju sa Vladom ili institucijama.\n„Želim da ohrabrim investitore da investiraju u Crnu Goru, jer ako postoji zemlja koja u narednom periodu treba da bude super atraktivna to je Crna Gora“, saopštio je Abazović.\nPredsjednik SSI, Christoph Schoen, kazao je da je ova godina bila uspješna u smislu ekonomskog oporavka.\n„Recesija od 15 odsto tokom prošle godine je sada pokretač bruto domaćeg proizvoda (BDP) od skoro 11 odsto u ovoj godini. Zbog toga se može reći da je krizno upravljanje od Vlade i Centralne banke (CBCG) bilo pravovremeno, efikasno, profesionalno i dovoljno posvećeno da podrži oporavak“, rekao je Schoen.\nPored toga, prihodi su bili iznad planiranih i zbog bolje naplate poreza na dodatu vrijednost (PDV) i neporeskih prihoda.\n„Vrijedi pomenuti i Zakon o elektronskoj fiskalizaciji gdje se očekuje dalji pozitivan uticaj na naplatu PDV-a i suzbijanje sive ekonomije. Tu su i ostale pozitivne inicijative, kao što je osnivanje kreditno garantnog fonda i program Evropa sad“, smatra Schoen.\nOn je kazao da je značajno i blagovremeno uključivanje i komunikacija sa poznatim udruženjima.\n„Imamo puno razloga da budemo optimisti s obziom na napredak koji je ostvaren ove godine ali me još mnogo toga ispred nas i potreba je bliska saradnja svih aktera“, poručio je Schoen.\nSSI, kako je dodao, snažno podržava i nudi aktivno učešće u procedu ekonomskih reformi za dobrobit svih građana.\nMinistar ekonomskog razvoja, Jakov Milatović, kazao je da je u ekonomskog dijelu Vlada prevazišla svoja očekivanja kada je u pitanju ova godina.\n„U decembru prošle godine smo imali pad aktivnosti od 15 odsto BDP-a koji smo za godinu pretvorili u najbrži ekonomski rast u Evropi od 14 odsto. Takođe, deficit od 11 odsto BDP-a u prošloj godini ove će iznositi od dva do tri odsto“, podsjetio je Milatović.\nOn je kazao da je prošle godine bilo zarađeno 140 miliona EUR od turizma, koje su ove godine pretvorili u 700 miliona u prvih devet mjeseci.\n„Imamo program Evropa sad koji obuhvata povećanje životnog standarda građana i čini crnogorsku ekonomiju jednom od najkonkurentnijih u Zapadnom Balkanu time što rasterećuje troškove rada“, rekao je Milatović.\nOn je kazao da je to zajednički rad svih, kao i da želi da i naredna godina u ekonomskom smislu bude još bolja nego ova.\n„Zajedničkim naporima i iskrenim dijalogom sa pivredom možemo da uradimo još više u narednom periodu“, zaključio je Milatović.


U Francuskoj, koja je i dalje u pripravnosti zbog mogućih napada islamskih militanata, odaje se pošta stradalima u napadu bombaša samoubica pre dve godine u Parizu, prenosi Rojters.\nKomemoraciji tokom koje je položeno cveće i pročitana imena 130 ubijenih, prisustvovao je i predsednik Francuske Emanuel Makron. Za napad na šest lokacija odgovornost je preuzela “Islamska država”.\nOsim Makrona, čija je vlada omogućila veća ovlašćenja policiji i obaveštajnim službama u prisluškivanju, pretraživanju i hapšenju u nastojanju da se spreče novi napadi, komemoraciji su prisustvovali i drugi političari, među njim i Fransoa Oland, koji je bio na čelu države u vreme napada u Parizu.\nViše od 240 ljudi je ubijeno u poslednje tri godine u napadima u Francuskoj inspirisanim ili naručenim od “Islamske države”, koja je pozivala sledbenike da napadaju ovu i druge zemlje uključene u vojnu kampanju proterivanja ove organizacije sa delova teritorija koje kontroliše u Siriji i Iraku.\nJoš desetine ljudi je ubijeno u sličnim napadima u Evropi, pre svega u Belgiji, Britaniji, Nemačkoj i nedavno u Španiji.\nFrancuska vlada je saopštila da je sprečila 30 planiranih napada u poslednje dve godine.\nNekoliko stotina francuskih građana, tradicionalno katoličkoj zemlji u kojoj je svaki šesti musliman, pridružilo se “Islamskoj državi” koja je proklamovala stvaranje kalifata, podseća britanska agencija.


Vreme 1160 - Licni stav: Ocenjivanje bez suza -->\nVažnost ocenjivanja, međutim, posebno među onima kojima obrazovanje nije struka, često se shvata na potpuno drugačiji i ne nužno pogrešan način. Ocena se pojavljuje kao numerička vrednost od 1 do 5. Kao takva ona dobija ulogu "monete" za upis na fakultet, konkurisanje za stipendiju, zaposlenje ili diku roditelja i bliže i dalje rodbine. Za razliku od "prave" monete smatra se da nastavnika "ništa ne košta" da upiše ovu ili onu brojku. Zato su ocene, posebno na kraju školske godine, glavni predmet tenzije, svađe, nezadovoljstva, a često dolazi i do veoma neprijatnih scena kao što su pretnje i pokušaji podmićivanja i različitih vrsta pritisaka. Ovakav odnos prema ocenjivanju u dobroj meri je uslovljen tendencijom da se do fakultetskih diploma ponekad dolazi na vrlo zagonetan način, da kompetencije o kojima svedoči diploma često nemaju mnogo veze sa onim čime se njen "posednik" bavi, te da se kompetentnost za obavljanje nekog posla, stečena u obrazovnoj ustanovi, uglavnom potcenjuje. Smatra se da obrazovanje nije važno i da ne služi ničemu, dok bi diploma mogla nečemu i da posluži. Zato je javnost zainteresovana za numeričku ocenu, a ne za ono šta se iza te ocene nalazi. Verujem da je to jedan od razloga što većina nastavnika odbija da govori o načinu ocenjivanja ili bar odbija da to radi pod svojim pravim imenom.\nMoje iskustvo u radu sa nastavnicima pretežno govori u prilog kompetentnosti nastavnika da učeniku daju ocenu koju zaslužuje. Naravno, postoje izuzeci: verujem da ne postoji nastavnik koji nije napravio grešku pri ocenjivanju. Ocenjivanje po svojoj prirodi nije potpuno egzaktno pa su greške moguće, ali se ne javljaju često, ako nastavnici znaju šta ocenjuju u radu učenika, a uglavnom znaju...\nZašto, onda, nastavnici nerado govore o ocenjivanju? Veliki broj nastavnika ne ume da objasni svoje kriterijume za ocenjivanje. Naravno, česta su objašnjenja tipa: "učenik koji želi da ima pet mora da bude sposoban da kvalitetno prezentuje naučeno gradivo". Ovo je dobro objašnjenje pod uslovom da je nastavnik objasnio šta znači "kvalitetno prezentovati" i trenirao učenike u prezentovanju gradiva. U suprotnom, ako je kriterijum zasnovan na neproverenoj pretpostavci da učenik zna šta je kvalitetno prezentovanje ili nastavnik ne podstiče razvoj ove veštine, ovakav kriterijum je apstraktan, nejasan i siguran je izvor konflikta pri ocenjivanju. Isto važi i za formulacije "odnos prema nastavi", "zainteresovanost za predmet", "razumevanje gradiva" ili "kreativnost".\nRAZVIJANJE ADEKVATNOG ODNOSA PREMA OCENJIVANJU: Nastavnik treba da uveri učenika da ocene nisu "tajno oružje", "sredstvo moći" ili "strašni sud", već nastavnikova ocena zajedničkog rada sa učenikom. Odnos razvijen na poverenju između učenika i nastavnika omogućava formiranje ovakvog uverenja. Prema tome, učenik će razviti pravilan odnos pri ocenjivanju ako je nastava oslobođena straha, napetosti, nepoverenja i stresa. Gordon Stouks tvrdi da je 80 odsto teškoća pri učenju povezano sa stresom. Kroz nastavu pri čijem se izvođenju oseća prihvaćeno i bezbedno učenik će pokazati bolje rezultate, a i njegova motivisanost za učenje će biti veća.\nNaravno, prva reakcija na ocenu kojom je učenik nezadovoljan u najvećem broju slučajeva biće vrlo emotivna. Zadatak nastavnika je da u ovakvoj situaciji ostane pribran i usmeri učenika sa emotivne na racionalnu reakciju. Ovo je mnogo lakše nego što izgleda, posebno ako nastavnik ima elementarno poznavanje neke od psiholoških metoda. Ako nastavnik "padne u vatru", posledice su nesagledive.\nOBEZBEĐIVANJE JAVNOSTI I JASNOSTI OCENJIVANJA: Česte su primedbe na javnost ocenjivanja. Neki nastavnici imaju običaj da upišu ocene u zbornici ili na nekom drugom "skrovitom mestu", izbegavajući da ih saopšte učenicima. Drugi javno saopštavaju ocene, ali ih ne obrazlažu. Treći ih obrazlažu, ali njihova obrazloženja (kao u primerima s početka teksta) nisu jasna učenicima. Učenik kome nije jasno zašto je dobio određenu ocenu često reaguje emotivno (što je, uostalom, u skladu sa uzrastom), a ovaj emotivni naboj učenika dodatno otežava nastavniku da učeniku obrazloži ocenu. Ocena mora biti javno izrečena, jasno obrazložena uz davanje uputstva učeniku šta bi trebalo da uradi kako bi poboljšao svoj uspeh. Ovo je lakše propisati, ali je prilično teško sprovesti u delo. Srećom, postoje vrlo upotrebljivi teorijski modeli pomoću kojih se kriterijumi za određenu ocenu mogu objasniti učenicima.\nBlum je 1956. svojom taksonomijom prvi pokazao da školovanje nije samo akumuliranje podataka i eventualno razumevanje. Znanje stečeno u školi američki nastavnici su do pojave Blumove taksonomije nazivali "čaša za jednokratnu upotrebu (paper cup)". Učenici bi "nabubali" gradivo, uradili test i onda bi većinu memorisanih činjenica jednostavno zaboravili, upravo kao što se plastična čaša baca posle popijenog napitka. Uprkos entuzijazmu vezanom za Blumovu taksonomiju, njena primena je bila uglavnom bolno iskustvo za nastavnike. Klasifikacija nije bila dovoljno razrađena i empirijski proverena, a jedan od problema je bila i striktna hijerarhija. Konačno je Anderson sa saradnicima 2001. godine napravio korigovani model koji se često naziva Blum–Andersonova taksonomija.


SUMC Org, Author at SUMC - Page 9 of 9\n22. kurs prve pomoći\nDrage kolege, Dan 03.05.2013, je završen je 22. kurs prve pomoći. Polaznike su završili teorijski i praktični deo obuke. Ovim putem se zahvaljujemo svim volonterima SUMC-a koji su omogućili realizaciju obuke!\nBy SUMC Org, 9 years May 7, 2013 ago\nDrage kolege Srđan Marinković je kao IPPNW Serbian National Student Representative na evropskoj konferenciji održanoj u Berlinu, u maju 2012. godine prihvatio predlog nemačke studentske IPPNW grupe da SUMC bude organizator 23. Evropske studentske konferencije. Sa organizovanjem ove, za SUMC vrlo značajne, manifestacije se počelo u decembru 2012. Sačinjen je Read more…\nBy SUMC Org, 9 years April 4, 2013 ago\nKurs prve pomoći za osobe oštećenog sluha\nDrage kolege, U subotu 26.1.2013. u prostorijama Gradske organizacije gluvih Beograda( Sv. Save 16-18, na Slaviji) organizovan je kurs prve pomoći za gluve i nagluve osobe u okviru SUMC-ovog projekta ” Javni časovi prve pomoći za nemedicinsko stanovništvo”. Kurs je održavan pet vikenda zaredom, tokom kojih je obrađeno osam tema Read more…\nBy SUMC Org, 9 years March 27, 2013 ago\nGostovanje u TV Happy\nDrage kolege, ovde možete naći prilog gostovanje u TV Happy 13.03.2013 TV Happy – Dobro Jutro Srbijo\nBy SUMC Org, 9 years March 18, 2013 ago\n21. kurs prve pomoći\nDrage kolege, Dan 01.03.2013, je završen je 21. kurs prve pomoći. Polaznike su završili teorijski i praktični deo obuke. Ovim putem se zahvaljujemo svim volonterima SUMC-a koji su omogućili realizaciju obuke!\nBy SUMC Org, 9 years March 5, 2013 ago\nIzložba Bodies revealed – emisija Vodič za roditelje\nReportaža o Bolnici za medvediće, organizovanoj u okviru izložbe: “Bodies revealed”, u emisiji: “Vodič za roditelje”. Prilog Vodić za roditelje\nBy SUMC Org, 9 years February 2, 2013 ago\nBy SUMC Org, 11 years December 24, 2011 ago\nBy SUMC Org, 11 years June 26, 2011 ago


Foto: Ilustracija | Prosječna novembarska neto plata 917 KM\nSrna 23.12.2019 13:46\nKomić je rekao da je u Srpskoj u septembru u poslovnim subjektima i preduzetničkoj djelatnosti evidentirano 275.418 zaposlenih, što je najviše u istoriji Srpske.\nKako je naveo Komić, cijene proizvoda i usluga koje se koriste za ličnu potrošnju u Srpskoj mjerene indeksom potrošačkih cijena u novembru su u odnosu na prethodni mjesec u peosjeku niže za 0,2 odsto, dok su na godišnjem nivou u prosjeku ostale nepromijenjene.\nKomić je rekao da je u peripodu januar-novembar 2019. obim robne razmjene Srpske sa inostranstvom iznosio 7,699 milijardi KM, od čega se na izvoz odnosilo 3,324 milijarde KM, što je za 3,8 odsto manje u odnosu na isti period prethodne godine.\n"Uvoz je u istom periodu iznosio 4,375 milijardi KM, što je za 9,5 odsto manje u odnosu na isti lanjski period", naveo je on i istakao da je u okviru ukupno ostvarene robne razmjene procenat pokrivenoti uvoza izvozom bio 76 odsto, dok je u istom lanjskom periodu bio 71,5 odsto.\nKomić kaže da je desezonirana industrijska proizvodnja u novembru u poređenju sa oktobrom veća za 3,2 odsto, te navodi da je u istom periodu za 19,1 odsto odsto povećana proizvodnja i snabdijevanje elekrtičnom energijom, gasom i parom, te klimatizaciji, za 6,1 odsto u vađenju ruda i kamena, a 0,1 odsto u prerađivačka industriji.\nKalendarski prilagođena industrijska proizvodnja, naveo je on, u novembru je u poređenju sa istim mjesecom 2018. godine manja za 8,1 odsto.\nKomić kaže da je Republički zavod za statistiku u ovoj godini sproveo pet anketnih istraživanja dodavši da je, između ostalih, zajedno sa Agencijom za statistiku BiH i Federalnim zavodom za statistiku 17. septembra počeo da sprovodi anketiranje domaćinstava s ciljem izrade glavnog okvira uzorka u projektu koji traje tri godine putem 12 tromjesečja.\nOn je naveo i da je Zavod u periodu od 1. do 15. decembra treći put uspješno sproveo godišnje istraživanje poljoprivrednih gazdinstava, a realizovano je anketiranjem članova 5.287 porodičnih gazdinstava, kao i 1.818 gazdinstava pravnih lica i preduzetnika.\nKomić je rekao da je u toku štampanje veoma značajnih periodičnih publikacija Zavoda - "Statistički godišnjak" i "Ovo je Republika Srpska", te je dodao da su već objavljene u elektronskom izdanju.\nOn je najavio da će u srijedu, 25. decembra, biti predstavljena još jedna periodnčna publikacija "Gradovi i opštine Republike Srpske".


SAD pomažu Istočnoj Africi\nMilioni stanovnika u Africi pogođeni su sušom i glađu\nSjedinjene Države se spremaju da ponude 100 miliona dolara pomoći za stanovnike Istočne Afrike ugrožene sušom i glađu, dok američka delegacija na visokom nivou obilazi region.\nSAD su prethodno već priložile 450 miliona dolara za suzbijanje psoledica regionalne suše. Američka delegacija, koju predvodi Džil Bajden, supruga potpredsednika Džozefa Bajdena, danas je doputovala u Keniju s ciljem da proceni regionalne posledice katastrofalne suše.\nDelegacija je obišla izbegličke logore u Dadabu, u koje su se sklonile desetina hiljada izbeglica od gladi u Somaliji. Bela kuća je saopštila da će se Džil Bajden sastati sa kenijskim predsednikom Mvaj Kibakijem i premijerom Railom Odingom i razgovarati o krizi.\nNavodi se i da će sa kenijskim ministrom poljoprivrede razmotriti dugoročne programe snabdevanja hranom. Ujedinjene nacije su upozorile da je hitno potrebno obezbediti pomoć u hreani za 12 miliona stanovnika Roga Afrike.


izbor novih direktora u inđiji\nNa adresu Komisije za imenovanje direktora pet javnih preduzeća opštine Inđija tokom sprovedenog konkursa stiglo je devet prijava. Od pomenutog broja Komisija je odbacila četiri prijave kao nepotpune. Kako je navedeno u Komisiji utvrđeno je da za svako javno preduzeće uslove ispunjava po jedan kandidat. Nakon testiranja i ocenjivanja kandodata Komisija će uputiti mišljenje Skupštini [...]\nавгуст 26, 2013 Admin Aktuelno, Društvo, Inđija, Srem 0\nNeizmirene obaveze u inđijskom vrtiću „Boško Buha“\nZbog višemesečnog kašnjenja roditelja u plaćanju boravka dece u inđijskom vrtiću “Boško Buha” došlo je do njihovog ispisivanja, jer ta dugovanja iznose preko dva miliona dinara. Na mesto te dece upisana su ona koja se već više meseci nalaze na listi čekanja, a dužnici koji ne isplate dugovanja slede i tužbe. [...]\nавгуст 13, 2013 Admin Aktuelno, Društvo, Inđija, Školstvo 0\n„Pudarski dani“ u Slankamenačkim Vinogradima\nDeseta jubilarna manifestacija „Pudarski dani“ koja se tradicionalno održava u Slankamenačkim Vinogradima, ove godine biće održana u nedelju, 18. avgusta. Manifestacija je posvećena onima koji su najviše vremena provodili u vinogradima i koji su „omogućili“ grožđu da postane vino: pudarima, čuvarima vinograda. I ove godine bogat sadržaj privući će veliki broj ljubitelja očuvane kulture i [...]\nавгуст 9, 2013 Admin Aktuelno, Društvo, Inđija, Kultura, Srem 0\nUnapređenje položaja Roma u inđijskoj opštini\nPredsednik opštine Inđija, Petar Filipović primio je juče u zgradi Opštine Inđija pomoćnika pokrajinskog sekretara za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova iz Sektora za unapređenje položaja Roma, Slavicu Denić, kao i predstavnike pokrajinske i lokalne Kancelarije za inkluziju Roma. Tema sastanka bila je program unapređenja položaja Roma kroz plan zapošljavanja. Predsednik opštine Inđija tom prilikom [...]\nавгуст 8, 2013 Admin Aktuelno, Društvo, Inđija, Opštinske vesti 0\nNovi direktori Javnih preduzeća u inđijskoj opštini\nU opštini Inđija raspisani su konkursi za imenovanje direktora javnih preduzeća čiji je osnivač opština Inđija. Tako će se birati direktori sledećih javnih preduzeća: Direkcije za izgradnju, Javno – komunalnog preduzeća „Komunalac“ „Vodovod i kanalizacija“, Javnog preduzeća za distribuciju gasa „Ingas“ i Radio televizije Inđija. [...]\nјул 30, 2013 Admin Aktuelno, Društvo, Inđija, Opštinske vesti 0\nPenzioneri i računari u Inđiji\nOsnovni računarski kurs za penzionere održan je u Narodnoj biblioteci „Doktor Đorđe Natošević“ u Inđiji u okviru projekta „Biblioteka za novo doba“, čiji je finansijer Evropska unija. Kurs je završilo 11-oro penzionera, a sam projekat tiče se prekogranične saradnje Srbije i Hrvatske. Nakon ovog uspešno sprovedenog kursa, inđijska Narodna biblioteka planira i računarske kurseve za [...]\nјул 30, 2013 Admin Aktuelno, Društvo, Inđija 0\nKabare „Halo Beograd“ na inđijskom Scena fest-u\nU okviru inđijskog 14. Scena fest-a, večeras od 21 čas na programu je kabare “Halo Beograd” rađen prema tekstu romana Mome Kapora, a po scenariju i u režiji Rade Đuričin koja, pored Vladimira Rackovića i Vladimira Cvejića tumači glavnu ulogu. Kabare se izvodi u Kulturnom centru Inđija. [...]\nјул 25, 2013 Admin Aktuelno, Inđija, Kultura 0\nOtvaranje VI Međunarodne likovne i pesničke kolonije „Krčedin 2013“\nOtvaranje 6-te Međunarodne likovne i pesničke kolonije “Krčedin 2013” zakazano je za danas od 20 časova u domu porodice Jakšić u Krčedinu. Koloniju će otvoriti predsednik opštine Inđija, Petar Filipović, ambasador Poljske, njegovo veličanstvo Andrej Jasinovski, glumac Marko Nikolić, slikar Janoš Mesaroš i pevačica Leontina Vukomanović. Podsećamo da će kolonija trajati do nedelje, 28. jula. [...]\nјул 25, 2013 Admin Aktuelno, Društvo, Inđija, Kultura 0


Građevinci iz Indije se vraćaju kućama zahvaljujući međunarodnim sindikalnim vezama - Mašina\nMašina 24.08.2020. 24.08.2020.\nProtest indijskih radnika u Kraljevu; Foto: https://kraljevo.online\nČlan saveza sindikata „Centralno veće sindikata Indije“ (AICCTU) Arun Kumar kaže za Mašinu da je ovo što se dešava u Srbiji ustaljena praksa eksploatacije migrantskih radnika iz Indije.\nIsta kompanija je već nasamarila građevince iz Indije za plate. U februaru je 15 radnika koji su radili za ovu firmu bez isplaćenih zarada poslato kućama u indijsku državu Tamil Nadu, komentariše Kumar.\nDa podsetimo, prethodne srede je oko 40 građevinaca iz Indije koji su u Srbiji angažovani preko firme „Nikolić“ započelo štrajk protestnim okupljanjem ispred sedišta gradske uprave u Kraljevu. Radnici su se žalili da im nije isplaćeno nekoliko plata te da su gladni i da nemaju mogućnost da se vrate svojim porodicama u Indiju.\nIndikativno je i da je svega nekoliko dana nakon početka protesta građevinaca iz Indije građevinsko preduzeće „Nikolić“ akvizicijom preuzela kompanija „Marera Property Management“.\nKako saznajemo, ovog puta će radnicima koji žele da se vrate kućama pomoći ambasada Indije, kojoj su se obraćali sindikati i organizacije civilnog sektora, koja će u sledećim nedeljama organizovati prevoz u nekoliko navrata, a pomenuta akvicizija će omogućiti da se ovim ljudima isplati deo dugovanja.\nGP „Nikolić“ je u javnosti već postalo poznato po eksploataciji građevinaca iz Indije o čemu su mediji pisali početkom godine.\nPotrebno je jačati međunarodnu saradnju\nKako nam objašnjava Arun Kumar, početkom godine indijskim građevincima koji su radili u Srbiji je pomogao skup organizacija: Tamil Maanila Kattida Thozhilalar Sangam (TMKTS), građevinski sindikat iz indijske države Tamil Nadu, Međunarodna federacija sindikata građevinske i drvne industrije (BWI), članica ove federacije u Srbiji – Samostalni sindikat putara, kao i organizacija ASTRA.\nU Samostalnom sindikatu putara Srbije (SSPS) smatraju da je „povezivanje sindikalnih i radničkih organizacija je od velikog značaja“.\nKorist, ako se tako može reći, je višestruka. Od edukacije do kontakata sa sindikatima iz svih zemalja sveta. Naravno to važi ako ste istinski borac za ljudska prava odnosno sindikalac i ukoliko ste spremni da sve ono što smatrate dobrim za članstvo prenesete na teren, saopštajaju iz SSPS-a.\nKako nam kažu u ovom sindikatu, kada se pojavio problem sa radnicima iz Indije oni su odmah kontaktirali međunarodnu federaciju kojoj pripadaju, koja je zatim stupila u kontakt sa sindikatom iz Indije kako bi oni preko svojih političara izvršili pritisak na amasadu Indije u Beogradu.\nMi smo kao jedna velika porodica koja je uvek spremna da priskoči u pomoć kada je to potrebno, kažu u SSPS-u.\nNaš sagovornik iz Indije, Arun Kumar, smatra da sindikalne centrale još uvek imaju dug put pred sobom što se tiče jačanja međunarodne saradnje.\nIako je većina levičarskih sindikata deo Svetske federacije sindikata, nivo međunarodne saradnje i delovanja je ograničen. Međutim, sindikati pokušavaju da rade na jačanju ovih veza. U tom pogledu, međunarodni sindikati poput BWI (Međunarodna federacija sindikata građevinske i drvne industrije), ITUC (Međunarodna konfederacija sindikata), PSI (Međunarodna federacija sindikata javnih usluga) i IndustriAll (međunarodna sindikalna federacija) su učinili velike korake, što je najvidljivije na nivou kampanja, kaže Kumar.\nDa same sindikalne centrale iz različitih zemalja imaju probleme u efikasnosti realizacije međunarodnih saradnji Kumar ilustruje na primeru indijskih radnika koji su imali probleme u Srbiji. Akcija pomoći tim ljudima je išla preko konkretnih sindikata na terenu u Srbiji i Indiji, a ne preko nacionalnih centrala u kojima se ovi sindikati nalaze.\nNaši sagovornici iz Samostalnog sindikata putara Srbije smatraju da sindikati, pogotovo gde su vlasnici iz drugih zemalja „moraju obavezno da stupe u kontakt sa sindikatima iz zemalja odakle dolaze te kompanije“.\nPovezanost sindikata i radničkih organizacija je vrlo važna na svim nivoima što kod nas nažalost nije uvek slučaj, zaključuju iz SSPS-a.\nTags građevinaNikolićSamostalni sindikat putara Srbije\nGrađevinci iz Indije protestuju ispred sedišta gradske uprave u Kraljevu Mašina 19.08.2020.\nMeđunarodna federacija građevinaca: Vlada Srbije ne bi smela da dozvoli investitorima da se… Mašina 18.11.2021.\nSindikat ugostiteljstva i turizma poziva Vladu da odustane od zakona o sezonskim poslovima Mašina 25.02.2021.


Kome smeta saradnja sa Europolom, i ko u toj priči ne želi da vidi MUP Republike Srpske, odgovore traži i zamjenik ministra bezbjednosti BiH koji je tu priču nakon četiri godine pomjerio sa mrtve tačke.\nIz Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH zbog kočenja saradnje sa Evropskom policijom, prstom upiru u Nedeljka Jovića, i to samo zato što je donio Instrukciju kojom bi se iz Direkcije izmjestila zajednička kontakt tačka u Minstarstvo bezbjednosti BiH.\nJović za ATV kaže da iza toga stoji ratifikovani sporazum koji je još 2017. godine usvojila Parlamentarna skupština BiH, i Evropski parlament.\n"Ne shvatam zašto nekome smeta uspostavljanje zajendičke kontakt tačke u kojoj bi se nalazili predstavnici svih policijskih agencija u Bosni i Hercegovini. Osim ako i dalje nije namjera iskljuliti MUP Republike Srpske iz svih procesa i istovremeno ga optuživati da opstruiše iste procese. Ali najbolje da ovu temu ne politizujemo jer svakako će Europol donijeti konačnu odluku kakvu razmjenu informacija želi sa Bosnom i Hercegovinom. I da li će infomacije razmjenjivati sa svim policijskim agencijama ili samo sa onim iz Federacije Bosne i Hercegovine kao što to neki priželjkuju", kaže Jović.\nAko neko u Federaciji BiH ima namjeru i želju da prenese nadležnosti Ministarstva unutrašnjih poslova na zajednički nivo, od te priče, poručuju iz Republike Srpske, neće biti ništa.\n"Pokušaj da se centralizuju određene bezbjednosne funkcije u Bosni i Hercegovini to koči. Ne može. Moraju se poštovati prava i nadležnosti dobijene Ustavom i pozicioniranje institucija u Bosni i Hercegovni na taj način. Nikakva centralizacija i koncentracija bezbjednosnih mjera i institucija se neće desiti na nivou BiH", kaže Milorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH.\nDirekcija na ovaj način svjesno opstruiše implementaciju ratifikovanog međunarodnog sporazuma, kaže ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske. Dragan Lukač dodaje da Direkcija za koordinaciju policijskih tijela BiH nije zadužena za oblasti iz nadležnosti Europola, jer ne može da otvara podatke niti da vodi istrage.\n"On sada pokušava to da riješi u skladu sa sporazumom koji je potpisan i apsolutno ima ovlaštenja za to. I nema potrebe da se potpisuju bilo kakvi drugi sporazumi. Znači priču o tome da neko će povući potpis svoj, da neko nije htio da sada potpiše da učestvuje u tome, od kantona, drugi agenicja apsolutno je bezpredmetna. Jer ovo je sporazum koji je ratifikovan, u njemu piše decidno sve šta treba da bude zajednička kontakt tačka i kako treba da funkcioniše", ističe Lukač.\nMUP Srpske podsjeća da su odluke Parlamentarne skupštine BiH, obavezujuće i da se rukovodioci policijskih tijela ne mogu postavljati iznad zakonodavnih tijela.


Putin poručuje da će „razbiti zube“ onima koji napadaju Rusiju - Politički.rs\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je da će “razbiti zube” onima koji napadaju Rusiju, usred napetosti između te zemlje sa Zapadom.\n„Svi žele da nas ujedaju ili izvuku nešto od nas. Ali oni koji bi to pokušali moraju da znaju da ćemo im razbiti zube, tako da više ne mogu da ujedaju“, rekao je Putin na sastanku sa ruskim patriotskim organizacijama.\nOn je dodao da čak i posle raspada Sovjestkog Saveza, za mnoge Rusija ostaje prevelika.\n„Naš potencijal je ogroman a teritorija (Rusije) ostaje najveća na svetu“, rekao je on.\nOdnosi između Rusije i Zapada su na najnižem nivou zbog raznog neslaganja o Ukrajini i Siriji, zbog optužbe o ruskom mešanju u izborne procese u drugim zemlja, kao i zbog špijunaže i hakerskih napada pripisanim Moskvi.\nPrevious Prekid vatre između Izraela i Hamasa ne pre petka?\nNext Napadnuta Turska? Dronovi gađali vojne baze (VIDEO)


Ponedeljak, 27.09.2021 23:25\n21.07.2021 22:56 srbijasport.net\n21.07.2021 22:06 srbijasport.net\nBez pobednika u prvom duelu Ćukaričkog i Sumgaita na Banovom brdu\n21.07.2021 22:05 Gavro Vujanović\nFudbaleri Čukaričkog večeras su odigrali neriješeno i bez golova – 0:0 na svom terenu protiv azerbejdžanskog predstavnika Sumgajita u drugom kolu kvalifikacija za UEFA Ligu konfetencije. Srpski predstavnik je svih 90 minuta dominirao terenom, stvarao šanse, ali je na golu gostiju stajao nesavladivi golman Bajramov, zasigurno igrač utakmice. Tako će Beograđani težim putem tražiti prolazak u...\n21.07.2021 21:35 R. Đorđić\nU prijateljskim susretu Radnik je na stadionu Jedinstva u Brocu savladao ekipu Rađevac iz Krupnja rezultatatom 6:3.Gosti iz Srbije su inače član Srpske lige grupa Zapad. Trener Jagodić je u prvom poluvremenu pružio priliku igračima koji nisu igrali protiv Leotara dok su u nastavku zaigrali i ostali.U jednoj dopadljivoj i otvorenoj utakmici viđeno je čak devet golova. Strijelci za Radnik...\n21.07.2021 21:24 R. Đorđić\nNikola Mazić novi je fudbaler Sloge iz Gornjeg Crnjelova.Na taj način Sloga je nastavila da jača igrački kadar u sezoni u kojoj ima šampionske ambicije. Mazić je iskusan defanzivac koji je u svojoj karijeri nastupao za veliki broj klubova.Između ostalih bio je član Borca, Zvijezde iz Gradačca,Mladosti iz Velike Obarske i drugih.Nema sumnje da će svojim iskustvom i znanjem doprinijeti...\n21.07.2021 20:42 Đ. Malešević\n21.07.2021 20:23 srbijasport.net\n21.07.2021 19:56 D. Tešić / Bijeljina danas\nFK Radnik je na ivici da prekine sa radom. U klubu više ništa ne funkcioniše, sve je više problema, sukoba, igrači i zaposleni su prepušteni sami sebi što se odrazilo i na igru i rezultat. Poraz protiv Leotara samo je kruna agonije u kojoj se nalazi nekadašnji učesnik kvalifikacija za Ligu Evrope. Poslednja Skupština nije donijela ništa novo, lakrdija oko izbora predsjednika kluba i...\n21.07.2021 18:25 Gavro Vujanović\nBanjalučani su, na krilima šampinske titule iz prošle godine i dobrih igara na početku sezone produžili ugovor sa generalnim sponzorom, kompanijom M:tel. U klubu su zadovoljni činjencom, da se saradnja nastavlja. - U vremenima koja su bila teška za nas imali smo pravog prijatelja u kompaniji M:tel. Sada, kada dolaze bolji dani za naš klub i to je kompanija M:tel prepoznala i naša je saradnja...