Dvije trećine bh. drvne industrije pogođeno razornim poplavama – Magazin Plus\nBiserko: Ugroženost Srba je floskula kojom se SPC uvijek služila, postoji strah od sljedećeg poteza Beograda\nAutoceste FBiH uzimaju dodatni kredit za dionicu Vranduk – Ponirak\nĐoković ide po novi rekord\nZagreb: Otac ugušio blizance (7) i sina (4) pa se probao otrovati\nHome/Dvije trećine bh. drvne industrije pogođeno razornim poplavama\nPo nekim procjenama, čak dvije trećine bh. drvne industrije pogođeno je razornim poplavama i trebat će puno vremena za sanaciju i nadam se podršci ovom sektoru koji kontinuirano ostvaruje suficit u vanjskotrgovinskoj razmjeni – izjavio je danas u Sarajevu potpredsjednik Asocijacije drvne industrije i šumarstva Vanjskotrgovinske komore BiH (VTK BiH) Lordan Iličić.\nOvaj sektor, po njegovim riječima, pokazao je i dosad da posjeduje određenu vitalnost i ostvaruje dobre rezultate čak i bez podrške države.\n“Želim vjerovati da ćemo naći snage da i ovu situaciju prebrodimo u što kraćem roku. Rješenje jednim dijelom može biti u jačem uvezivanju drvoprerađivača kako bi se pokazala solidarnost između kompanija i kako bismo zajednički izašli još jači iz svih ovih problema”, istakao je Iličić.\nPrije početka seminara o temi “Kako unaprijediti kvalitet proizvoda i izvoza drvne industrije”, koji je Vanjskotrgovinska komora (VTK) BiH organizovala u okviru sajma “INTERIO-EXTERIO”, Iličić je kazao da je drvna industrija, iako postiže dobre izvozne rezultate, došla u fazu kada se nalazi na prekretnici i kada se moraju poduzeti konkretne akcije da bi se dostigao viši nivo.\n“Trenutno imamo rast izvoza, međutim još nemamo razvoj koji je veoma važan za dugoročni plasman naših proizvoda. Puno više trebamo uraditi na jačanju branda BiH kao zemlje porijekla kako bismo podigli percipiranu vrijednost naših proizvoda u Evropskoj uniji koja je naše osnovno tržište”, naveo je Iličić, dodajući da se treba poraditi i na dizajnu proizvoda.\nVećina firmi iz BiH, kako je napomenuo, konkurira na tržištu isključivo cijenom, što dugoročno nije strategija koja može biti profitabilna i osigurati investicije u tehnologiju, razvoj i rast.\nPredsjednik Asocijacije drvne industrije i šumarstva pri VTKBiH Suhad Ećo kazao je da firme samostalno ne mogu značajnije unaprijediti kvalitet domaćeg proizvoda i omogućiti još veći izvoz bez podrške države.\n“Kada su u pitanju domaći proizvođači, problem predstavlja zastarjela tehnologija. Bez kvalitetne tehnologije ne možete napraviti ni kvalitetan proizvod. Trebaju nam kreditne linije koje će omogućiti finansiranje tehnološkog unapređenja naših preduzeća, a ako uz to dobijemo podršku za malo veću promociju kada je u pitanju izvoz, sigurno možemo očekivati dobre rezultate”, dodao Ećo.\nGovoreći o aktuelnoj situaciji nastaloj usljed elementarnih nepogoda u BiH, Ećo je kazao da je Asocijacija drvne industrije i šumarstva oformila timove koji prikupljaju podatke koliko je njihovih članova pretrpjelo štete, a prioritet je da se proizvodne hale dovedu u prvobitno stanje kako bi se nastavio proizvodni proces.\n“To su većinom firme koje se bave izvozom i problem je što njihovi kupci ne mogu dugo čekati oporavak. Jako je bitno da se tim firmama urgentno pomogne i u tom smislu očekujemo pomoć državnih, federalnih i kantonalnih institucija”, dodao je Ećo.\nSekretar Asocijacije drvne industrije i šumarstva Selma Bašagić podsjetila je da VTKBiH već sedmu godinu zaredom organizira stručne seminare u okviru sajma “INTERIO”, kojima je do sada prisustvovalo više od 300 privrednika.\n“Nastojimo dovesti eminentne predavače i odabrati teme koje su aktuelne za privrednike. Ove godine seminar smo podijelili u dvije djeline, jedna se odnosi na tehnološka rješenja u drvnoj industriji, a druga na preduslove za unapređenje izvoza proizvoda”, kazala je Bašagić.\nMSŠ “Hazim Šabanović”: Smjena "A" prva - "B" druga smjena


LAVROV UPOZORAVA: Rat između Rusije i Amerike značio bi PROPAST čovečanstva! Pobednika ne može biti!\nŠEF RUSKE DIPLOMATIJE O GORUĆIM TEMAMA\nivana milovanovic\t 24.12.2018. 09:17h\nRusija se nada da približavanje novih predsedničkih izbora u SAD neće dovesti do daljeg pogoršanja odnosa, izjavio je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov.\n"Verujem da svi u svetu dobro razumeju ovo: oružani sukob koji uključuje dve vodeće nuklearne sile, Rusiju i Sjedinjene Države, imao bi katastrofalne posledice za čovečanstvo. Nema sumnje da pobednika u nuklearnom ratu ne može biti", rekao je Lavrov.\n"Može se očekivati da će se sa približavanjem narednih predsedničkih izbora u novembru 2020. pojedini političari u Vašingtonu aktivnije i upornije preduzimati pokušaje da igraju na ’rusku kartu‘. Nadamo se da to neće dovesti do daljeg podrivanja osnova bilateralnih odnosa koji ionako nisu u najboljem stanju", rekao je ministar.\n"U poslednje vreme stepen njihovog uticaja (unutrašnjih političkih faktora SAD) čak i ne zavisi od toga u kojoj fazi predizbornog ciklusa se nalaze Sjedinjene Američke Države", dodao je ministar.\n"Konstantno se zalažemo za razvoj normalnog, predvidljivog dijaloga sa Sjedinjenim Američkim Državama na osnovu principa uzajamnog razmatranja i poštovanja interesa" rekao je Lavrov.\n"Mi smo satanizovani da bi se Evropa držala u disciplini i ojačale evroatlantske veze. Ili, na primer, sada se ozbiljno raspravlja o tome kako da se Rusija iskoristi protiv Kine. A i pokušaji da se inspiriše smena vlasti u našoj zemlji ili promena u ruskoj politici, a mnogi u Vašingtonu pate od takve iluzije, diktirane željom da od nas učine sredstvo za služenje američkim interesima", rekao je Lavrov.\n"Znamo zemlje koje su Amerikanci uspeli da prisile na takvu ulogu (sredstva), ali, naravno, sa nama to neće uspeti", dodao je ministar.\nPrema njegovim rečima, sve dok "objektivizacija" Rusije kao nasleđe Hladnog rata ne izvetri iz svesti američke elite i prekine da bude praksa, odnosi se neće promeniti. Lavrov je napomenuo da je selektivna saradnja štetna: ona ne obezbeđuje konsolidaciju pozitivnih trendova i predvidljivu budućnost.\n"Što se tiče kontakata na najvišem nivou, predsednik (Rusije Vladimir) Putin je na konferenciji za medije nakon samita G20 u Buenos Ajresu izjavio da je otvoren za sastanak sa američkim predsednikom kada za to bude spremna američka strana. Sada je teško reći gde i kada može doći do takvog kontakta", objasnio je Lavrov.\nPrethodni američki predsednički izbori održani 2016. godine i završeni pobedom Donalda Trampa, bili su praćeni preuveličavanjem teme "mešanja“ Rusije u američki izborni proces zbog čega je u SAD pokrenuta istraga.\nLAVROV UPOZORAVA: Porošenko sprema oružanu provokaciju na granici sa Krimom, ali nećemo ratovati sa njima, OBEĆAVAM!\nLAVROV O TRAMPOVOM OTKAZIVANJU SUSRETA SA PUTINOM: Nema ljubavi na silu, američki predsednik se poneo u svom stilu!\nSergej LavrovratRusijaSADsukovVašingtonnuklearni tar


Moramo razgovarati o Zapadnom Balkanu | Support4Partnership\nMoramo razgovarati o Zapadnom Balkanu\nKremlj je podržao pokušaj državnog udara u Crnoj Gori 2016. godine i nastavlja sprečavati puno međunarodno priznanje Kosova u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih nacija. Rusija je, također, podržavala paravojne formacije i otvorenim prijetnjama odgovarala na svaku inicijativu da se Bosna i Hercegovina pridruži NATO-u, nastojala je potkopati visokog predstavnika odgovornog za nadgledanje napretka Dejtonskog sporazuma, a podržava secesioniste i nacionaliste širom regiona.\nSukob u regionu je neizbježan i vrijeme je za akciju kako bi se zaštitili godine napretka. Alarmantni odjeci iz 1990-ih danas se šire zapadnim Balkanom. I dok su razgovori o proširenju Evropske unije na region u zastoju, postoji uznemirujući zajednički faktor u krizama sa kojima se suočavaju Bosna i Hercegovina, Kosovo i Crna Gora: Vlada Srbije aktivno podržava napore da ih destabilizira, podržava interne zastupnike i prijeti njihovom suverenitetu i teritorijalnom integritetu.\nZajedno sa ruskim miješanjem, podjelom EU i slabošću NATO-a, ovo se pokazuje kao smrtonosna mješavina. Napredak koji je ostvaren u regionu tokom 2000-ih — ka mirnim, prosperitetnim, multietničkim državama — se poništava, a prostor je širom otvoren za izazivače nevolja. Došlo je vrijeme da NATO i EU rade zajedno i preduzmu mjere kako bi zaustavili pad i zaštitili napredak koji je postignut.\nU septembru ove godine, na granici sa Kosovom, Srbija je postavila oklopna vozila i ratne avione. U Bosni i Hercegovini secesionistički političari bosanskih Srba, koji su politički i finansijski ovisni od Srbije, jednostrano i protivustavno se povlače iz državnih institucija uspostavljenih kao rezultat Dejtonskog mirovnog sporazuma, dok\nizvode specijalne policijske vježbe u otvorenom pokazivanju snage. U Crnoj Gori, Beograd raspiruje vjerske podjele, doprinoseći sve toksičnijoj političkoj klimi koja je ponovo pokrenula pitanja vanjskopolitičke orijentacije, etničke pripadnosti i vjere.\nSve ove destabilizujuće akcije su podržane konceptom „srpskog sveta“ – idejom koja je alarmantno slična „Velikoj Srbiji“ bivšeg predsjednika Slobodana Miloševića – koju sada otvoreno zastupa ministar unutrašnjih poslova zemlje Aleksandar Vulin. Ovdje se mogu vidjeti jasni tragovi 1990-ih, tokom kojih je Miloševićev režim osmislio niz ratova koji su kulminirali etničkim čišćenjem i genocidom.\nOvoga puta, međutim, situaciju pogoršavaju dodatni faktori. Najvažnije među njima je aktivno miješanje Rusije. Kremlj je podržao pokušaj državnog udara u Crnoj Gori 2016. godine i nastavlja sprečavati puno međunarodno priznanje Kosova u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih nacija. Rusija je, također, podržavala paravojne formacije i otvorenim prijetnjama odgovarala na svaku inicijativu da se Bosna i Hercegovina pridruži NATO-u, nastojala je potkopati visokog predstavnika odgovornog za nadgledanje napretka Dejtonskog sporazuma, a podržava secesioniste i nacionaliste širom regiona.\nZatim postoji problem razjedinjene EU. Dok je Bugarska jedina stavila veto na pregovore o članstvu Sjeverne Makedonije i Albanije u EU, mađarski premijer Viktor Orbán ponudio je platformu za opasnu islamofobičnu i antibosansku retoriku i historijski revizionizam koji iskrivljuje utvrđene činjenice o ratovima iz 1990-ih u bivšoj Jugoslaviji. Sa ovakvim idejama u javnom prostoru, EU nije u stanju odgovoriti na izazov očuvanja mira i stabilnosti na Balkanu.\nDovršavanje het trika — i ohrabreno haotičnim povlačenjem iz Avganistana — je percepcija da je NATO impotentan i da je sada pravi trenutak da se ospori njegov položaj u regionu.\nUzimajući u obzir sve navedeno, ključno je da zajednički preduzmemo akciju. Prvo, regionu se mora pristupiti kao koherentnoj celini: zapadna politika mora uzeti u obzir da su krize i tenzije u Bosni i Hercegovini, Kosovu i Crnoj Gori sve povezane i da je oslanjanje na Srbiju kao stub stabilnosti na Zapadnom Balkanu, nažalost, pogrešna politika.\nSrbija više nije saveznik od pomoći u rešavanju političkih problema na Balkanu, nego je to njihov glavni uzrok. Stoga se naš pristup mora pomjeriti ka obuzdavanju, pozivanju predsednika Aleksandra Vučića i Vlade Srbije na odgovornost za izazivanje nestabilnosti.\nDrugo, NATO mora osigurati da njegovo prisustvo u regionu bude dovoljno značajno da djeluje kao sredstvo odvraćanja od nasilja. To znači povećanje broja vojnika. Stabilizacijske snage EUFOR-a u Bosni i Hercegovini imaju samo oko 700 pripadnika, skroman kontingent za koji je malo vjerovatno da će obuzdati bilo kakvu značajniju nestabilnost. Kosovo, također, treba biti primljeno u NATO-ov program Partnerstvo za mir zajedno sa Bosnom i Hercegovinom i da bude dobrodošlo u NATO što je pre moguće.\nNeki evropski političari mogu biti zabrinuti da će takav snažan odgovor poslužiti samo otuđenju Zapadnog Balkana, ali ovaj strah je neosnovan. Rusija neće zamijeniti EU. Mladi iz regiona ne odlaze u Moskvu već u EU. Kada su evropski lideri 2003. godine izjavili da je „budućnost Balkana unutar Evropske unije“, bili su u pravu. Pitanje je kroz koliko će još sukoba region morati proći pre nego što tamo stigne.\nAko evropski lideri poput mađarskog Orbana ili slovenačkog Janeza Janše blokiraju zaokret prema principijelnoj politici, onda bi progresivne vlade trebale koordinirati, zajedno sa SAD-om i Ujedinjenim Kraljevstvom, i kratkoročno nastaviti naprijed. Dugoročno, evropske zemlje će morati izgraditi strategiju i politiku oko koje se svih 27 članica mogu složiti - nešto na čemu bi SAD trebale raditi. Ako članstvo u EU za zemlje Zapadnog Balkana nije u planu, onda bi trebalo razmotriti privremene korake, kao što su članstvo u jedinstvenom tržištu i carinskoj uniji i povećano finansiranje.\nArminka Helić je članica britanskog Doma lordova i bila je specijalni savjetnik ministra vanjskih poslova Velike Britanije Williama Haguea od 2010. do 2014. Anthony Mangnall je konzervativni poslanik za Totnes i Južni Devon.


SPORT Архиве - Страница 38 од 122 - Dnevnik Juga\nPočetna / SPORT (strana 38)\nIna Dendić 23/04/2019\tLeskovac, SPORT 0\nU subotu 20.marta u Vlasotincu je održan prolećni miting Južne Srbije u organizaciji Atletskog kluba „Vlasotince“. Na takmičenju je učestvovalo 115 dečaka i devojčica iz 9 klubova. Gradski atletski klub „Leskovac“ predstavljali su atletičari i atletičarke u ukupno 8 disciplina. Sa ovog tamičenja GAK „Leskovac“ osvojio je 9 medalja u …\nSrdjan Stamenkovic 21/04/2019\tLeskovac, SPORT 0\nNa Medjunarodnom plivačkom mitingu „Pirat Open 2019“ u Kragujevcu, Plivački klub „Leskovac“ nastupio je sa 18 plivača, koji su osvojili ukupno 25 medalja. Iva Petković (2006) proglašena je za najuspešniju plivačicu u kategoriji 2006/2007. i tim povodom dobitnica je pehara i robne nagrade.Na ovom takmičenju učestvovala su ukupno 353 takmičara …\nS. Zdravković 21/04/2019\tLeskovac, SPORT 0\nSrdjan Stamenkovic 20/04/2019\tLeskovac, SPORT 0\nRukometaši Dubočice 54 pobedili su večeras ekipu Topličanina iz Prokuplja rezultatom 33:27 (19:13) i tri kola pre kraja zadržali lidersku poziciju na tabeli Super B lige „Istok-Zapad“. Leskovčani su posle početnog odmeravanja snaga (10. minut 5:5) serijom 4:0 (16. minut 9:5) najavili da bodovi ove subote sigurno ostaju u Leskovcu …\nStrana 38 od 122« Prvo...102030«3637383940\t»\t506070...Poslednji »


Novo normalno nakon pandemije: Tri dana kod kuće, dva u kancelariji – Biznis.ba\nobjavljeno 02. avg 2021. u 08:09\nTradicionalna radna sedmica u Velikoj Britaniji se ukida, a kompanije sve više usvajaju sistem dva ili tri dana u kancelariji, ostatak kod kuće ili obratno, piše Daily Mail.\nPozivajući se na nedavna istraživanja, list navodi da će tri dana kod kuće i dva u kancelariji postati novi standard kao rezultat pandemije.\nMnoge velike firme već su usvojile ove promjene, a britanski “Institut direktora” saopštio je da će dvije trećine šefova kompanija odobriti rad na daljinu.\nRoger Barker iz ovog Instituta rekao je da je pandemija iznjedrila revoluciju “veću nego što bi donijela bilo kakva radikalna reforma ili regulacija”.\nPrema istraživanjima agencije YouGov, svaki peti poslodavac tražiće od zaposlenih da nastave da dolaze u firmu pet radnih dana. Iz ove agencije kažu da će takozvani hibridni rad postati standard za mnoge zaposlene.\nBankarska grupacija NatWest očekuje da će svaki deveti radnik raditi kod kuće, dok ASDA preporučuje svojim radnicima da rade sa bilo koje lokacije sa koje mogu da obavljaju svoj posao.\nLanac robnih kuća John Louis uveo je opciju fleksibilnog rada za sve šefove odjeljenja, osim ako je posao takav da se ne može raditi van firme, ističući da je pandemija natjerala ljude da razmisle i preispitaju sistem pet radnih dana kod kuće.\nJedan od direktora ove firme Nicky Humphrey rekao je da je pandemija natjerala ljude da brzo urade nešto što se ranije smatralo nemogućim.\nZašto gubiti sate u dolasku i odlasku s posla?\n“Sada kada se možemo vratiti u naše kancelarije seizmičke promjene natjerale su nas da se zapitamo zašto bi očekivali od ljudi da ponovo gube sate u dolasku i odlasku sa posla pet dana sedmično kada to vrijeme mogu da iskoriste na kvalitetniji način, provodeći više vremena sa porodicom, baveći se nekim ličnim stvarima ili drugim interesovanjima”, rekao je on.\nOutsourceing kompanija Capita saopštila je da će 35.000 od 55.000 radnika od sada većinu vremena raditi kod kuće.\nMaloprodajne kompanije najavljuju kombinovani radi kod kuće i iz kancelarije.


jastuk-za-lepsu-i-zdraviju-bebinu-glavu | Vesti | Zanimljivosti\nJastuk za lepšu (i zdraviju) bebinu glavu 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nJastuk za lepšu (i zdraviju) bebinu glavu\n05.02.2013. / 16:40 12.12.2018. / 18:10\nDeformiteti glave nastali usled lošeg položaja tokom spavanja, prema poslednjim istraživanjima, mogu se znatno poboljšati upotrebom jastuka i vežbama istezanja.\nGrupa nemačkih istraživača je šest nedelja pratila 50 beba, uzrasta do pet meseci, sa umerenim deformitetima glave. Otkriveno je da je bebe sa kojima roditelji rade vežbe istezanja (njih 18 odsto) i beba koje spavaju na jastuku (njih 19 odsto) imaju znatno manje deformitete. Ovaj način "ispravljanja" je i jeftiniji i komforniji za roditelje od kacige, koja košta preko 2000 dolara i koja se mora nositi 24 sata dnevno.\nDr Žan-Falko Vilbrand, jedan od autora studije, ističe da deformiteti glave, kao što su ozbiljna zaravnjenja na potiljku i na jednoj strani lica, nastaju usled lošeg položaja pri spavanju. Osim toga što može da ugrozi detetovo samopoštovanje, ovi deformiteti mogu uticati i na zdravlje zuba i odložiti razvoj mozga, navodi se u studiji. Ipak, većina deformiteta glave ne uzrokuje ozbiljnu dugoročnu fizičku štetu ili oštećenje mozga.\nBrojna istraživanja pokazuju da je broj deformiteta dečje glave porastao tokom 90-ih godina, što je, kako istraživači navode, posledica suzbijanja sindroma "iznenadne smrti deteta", stavljanjem bebe na leđa u toku spavanja.\nUzroci i prevencija sindroma iznenadne smrti\nDr Majkl Kaningem, lekar u Dečijoj bolnici u Sijetlu, smatra da između petog i sedmog meseca se najčešće vide spontana poboljšanja u formiranju obliku bebine glave koje upravo tada dobijaju mekan i nežan oblik. Nakon ovog perioda, zdrave bebe postaju mnogo mobilnije za češće podizanje i spuštanje njihove glave.\nKaningem dodaje da je suzbijanje rizika za deformitet glave prilično jednostavan "Kada vidite oči deteta, prevrnite ga na drugu stranu".\nSvet istraživanja Zdravlje porodice Spavanje Deformiteti Beba


JOŠ JEDNA POTVRDA ČELIČNOG PRIJATELJSTVA: Vučić i general Fenghe o unapređenju saradnje između Srbije i Kine | Novosti.rs\nVučić je poželeo srdačnu dobrodošlicu ministru Fengheu i naglasio da će ovaj susret uroditi još plodotvornijom saradnjom između naše dve zemlje.\n- Uvereni smo da ova poseta predstavlja još jednu potvrdu čeličnog prijateljstva i sveobuhvatnog strateškog partnerstva Srbije i Kine, kao i znak njegovog produbljivanja u svim oblastima - istakao je Vučić.\nDodao je da su Srbija i nadležni resori naše zemlje spremni da zajedno sa Kinom i njenim Ministarstvom nacionalne odbrane rade na daljem razvoju sveukupnih odnosa dve zemlje, posebno u oblasti vojnoekonomske, vojnomedicinske i vojnoobrazovne saradnje.\nKURTI RUŠI DIJALOG: Brisel opomenuo premijera u Prištini zbog pregovora\n26. 03. 2021. u 08:38\nSagovornici su se saglasili da je tradicionalno prijateljstvo naših zemalja, kao i konstantno produbljivanje prijateljskih odnosa dobilo poseban zamah tokom istorijske posete predsednika Kine našoj zemlji 2016. godine, čime je podignuto na nivo sveobuhvatnog strateškog partnerstva.\nVučić je još jednom izrazio zahvalnost na pomoći Kine Srbiji tokom pandemije Kovid-19, posebno istakavši da je uprkos pandemiji očuvan kontinuitet dijaloga i daljeg intenziviranja saradnje između dve države.\nSagovornici su konstatovali da je jedna od važnih karakteristika naših čvrstih bilateralnih odnosa i učešće Srbije u mehanizmu saradnje između Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope (17 + 1), kao i inicijativa „Pojas i put“, kojima Srbija pridaje veliki značaj i podršku.\nPredsednik Srbije je još jednom posebno naglasio nepokolebljiv stav naše zemlje kada je u pitanju podrška politici „jedne Kine“ i dodao da izuzetno ceni dosledan stav Kine u pogledu poštovanja teritorijalnog integriteta i suvereniteta Srbije.\nIstakao je i da je zadovoljan dinamičnim razvojem vojne saradnje i izrazio interesovanje Srbije za njeno dalje intenziviranje. Predsednik je posebno naglasio da Srbija sa velikom radošću očekuje ponovnu posetu predsednika Si Ðinpinga Srbiji kada se za to steknu uslovi, nakon normalizacije epidemiološke situacije.


Od danas do 31. januara turizam Srbije na sajmu u Istanbulu – Balkanekspresrb.rs\nInteresovanje posetilaca iz Turske za turističku ponudu Srbije je u konstantnom porastu što potvrđuju i zvanični podaci Zavoda za statistiku Srbije, prema kojima je u prvih 11 meseci 2015. godine u Srbiji boravilo 60.595 posetilaca iz Turske, što je povećanje od 40 posto u odnosu na isti period 2014. godine. U navedenom periodu, turisti iz Turske su ostvarili 107.398 noćenja, odnosno 39 posto više. Od svih inostranih turista koji posećuju Srbiju, gosti iz Turske su na 6.mestu prema broju ostvarenih noćenja\nTURISTIČKA organizacija Srbije (TOS) predstavlja turističke potencijale naše zemlje na Međunarodnom sajmu turizma EMITT, koji se održava od 28. do 31. januara 2016. godine u Istanbulu. Na srpskom štandu pored TOS-a, ponude predstavljaju i turističke organizacije Beograda, Novog Pazara i Republike Srpske.\nNa Sajmu se predstavlja celina turističke ponude Srbije, sa naglaskom na ture vezane za kratke odmore u gradovima, uključujući i kulturno-istorijske znamenitosti svih destinacija. Ovom prilikom biće predstavljena i nova brošura Turističke organizacije Srbije na turskom jeziku pod nazivom „Otomansko nasleđe u Srbiji“.\nInteresovanje posetilaca iz Turske za turističku ponudu Srbije je u konstantnom porastu što potvrđuju i zvanični podaci Zavoda za statistiku Srbije, prema kojima je u prvih 11 meseci 2015. godine u Srbiji boravilo 60.595 posetilaca iz Turske, što je povećanje od 40 posto u odnosu na isti period 2014. godine. U navedenom periodu, turisti iz Turske su ostvarili 107.398 noćenja, odnosno 39 posto više. Od svih inostranih turista koji posećuju Srbiju, gosti iz Turske su na 6.mestu prema broju ostvarenih noćenja.\nPosle svečanog otvaranja sajma, štand Beograda posetio je ministar kulture i turizma Turske, Mahir Unal, koji je razgovarao sa direktorima turističkih organizacije Srbije, Beograda i Novog Pazara, Marijom Labović, Miodragom Popovićem i Valdinom Hajdarpašićem. Ministar je poželeo uspeh na sajmu predstavnicima Srbije i Beograda i izrazio očekivanje da ćemo najbolje predstaviti svoju zemlju građanima Turske. Tom prilikom ministru su uručeni promotivni materijali Srbije i prestonice.♦


The Adventures of Baron Munchausen (1988) Prolog\nSkupa barokna fantazija Terryja Gilliama priča je o jednom od najvećih svetskih lažljivaca i njegovim putovanjima.\nNakon velikog uspeha 'Brazila' Pytonovac Terry Gilliam uspeo je osigurati ogromnih 46 miliona dolara od Columbia Picturesa za svoj sledeći projekat. Reč je o avanturama barona Munchausena, aristokratu koji se oslonio na maštu ne bi li obranio grad od invazije Turaka.\nFilm počinje predstavom o baronovom životu koju prekida sam baron (John Neville) u želji da nam sam približi svoja putovanja u pratnji mlade Sally (Sarah Polley) od srca vulkana, preko utrobe ogromnih morskih čudovišta, u kojima su ljudi mogli živeti, pa sve do Meseca.\nOgromni budžet osigurao je spektakularne specijalne efekte ali i obezbedio Baronu mesto na listi deset najvećih finansijskih promašaja na bioskopskim blagajnama čemu su kumovale velike turbulencije u Columbiji uz gotovo nikakav marketing. Ipak, to vas nikako ne bi trebalo obeshrabriti da posetite maštoviti svet fantazije Terryja Gilliama, pogotovo u društvu dece.\nReziser: Terry Gilliam\nProducent: Ray Cooper, Jake Eberts, Stratton Leopold, Thomas Schühly, David Tomblin\nScenario: Charles McKeown, Terry Gilliam, Gottfried August, Bürger Rudolph, Erich Raspe\nUloge: John Neville, Eric Idle, Sarah Polley\nAward: Nominovan za 4 Oscara, 6 nagrada i 9 nominacija\nBox office: 8M USD\nWinnetou: Thunder at the Border (Winnetou und sein Freund Old Firehand) (1966)


Danas svaki biznis može pronaći svoje mesto na društvenim mrežama, ako se koriste pametno. Mesta ima za sve koji su spremni da prave sadržaj koji će privući pažnju. Društvene mreže …\nEvropska unija razmatra ograničavanje važenja zelenih sertifikata na devet meseci, zato što imunitet stečen vakcinom ili preležanom bolešću ne traje dugo.Naime, Evropska komisija je juče predložila izmenu roka trajanja zelenog …\nU japanskim samoposlugama i drugim prodavnicama hrane od 3. decembra pojaviće se u prodaji gotovo jelo srpska mućkalica. Ovo je prvi put da se jedno naše nacionalno jelo prodaje na …\nVazduh u Srbiji je 50 odsto gori nego u zemljama u sa najgorim kvalitetom vazduha u Evropi. Beograd nije najviše zagađen grad u Srbiji, jer se u mnogim mestima zagađenje …\nRashodi za zdravstvo kao procenat BDP-a porasli su u svim zemljama članicama EU osim Poljske kada se uporedi 2020. sa 2019. godinom. Međutim, to je delimično i zbog toga što …\nZbog muzike i vatrometa na jednoj svadbi u Indiji preminule su 63 kokoške. Iako tako deluje, ova vest nažalost nije sa Njuz.neta.Naime, prilično bučna svadbena povorka, sa tradicionalnom muzikom, plesovima …


Vulin: Nastojimo da poboljšamo naoružanje ali nećemo o tome u medijima - VIRALNE\nHome / POLITIKA / Vulin: Nastojimo da poboljšamo naoružanje ali nećemo o tome u medijima\nVulin: Nastojimo da poboljšamo naoružanje ali nećemo o tome u medijima\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin izjavio je danas u Kraljevu, povodom najave nabavke vazduhoplovnog naoružanja iz Belorusije, da svaka armija nastoji da unapredi svoje naoružanje, ali da se o tome ne priča preko medija.\n„Svaka armija nastoji da unapredi kvalitet svog naoružanja, da bude jača, kvalitetnija i razvijenija. Ali, isto tako, nijedna armija o tome ne priča preko medija, tako da ni ja danas neću govoriti o tome. Kada, i ako se bude donela odluka da se nabave tačno odredjeni tipovi naoružanja, bićete obavešteni“, kazao je Vulin novinarima na aerodromu Ladjevci kod Kraljeva.\nMediji u Srbiji javili su ranije da Srbija planira da sklopi sporazum sa Belorusijom o nabavci polovnih aviona Mig-29 i raketnih sistema S-300 starije generacije, kao i da će ti borbeni sistemi biti remontovani i modernizovani.Ministar odbrane je danas uručio Orden zasluga za bezbednost i odbranu zemlje trećeg stepena 98. vazduhoplovnoj brigadi Vojske Srbije, na svečanosti koja je na aerodromu Ladjevci kod Kraljeva održana povodom desetogodišnjice formiranja te avijacijske jedinice.\n„Srpska vojska je pronosila slavu svog oružja i svog imena, a suštinu naroda zbog koga postoji mogla je sabrati u jednoj jedinoj reči – sloboda. Sloboda iznad svega, sloboda kao razlog postojanja“, rekao je Vulin na svečanosti.\n„Mi radimo na tome da vidimo u kojoj meri možemo da ovom aerodromu udahnemo život, naravno vodeći računa o tome da je ovo na prvom mestu vojni aerodrom i, kao takav, mora da zadovolji sve potrebe za odbranu zemlje. Sve preko toga može da se uradi. Razgovaramo i nadam se da ćemo naći obostrano prihvatljivo rešenje i pomoći Kraljevu“, izjavio je Vulin.\nSvečanosti povodom desetogodišnjice formiranja 98. vazduhoplovne brigade Vojske Srbije prisustvovali su i načelnik Generalštaba Vojske Srbije Ljubiša Diković, predstavnici okruga, gradonačelnik Kraljeva Predrag Terzić i brojne zvanice.\n← Prethodna vest DVT bi trebalo da raspravlja o pritiscima gradonačelnika Valjeva na tužioca\nSledeća vest → Zbog incidenta sa mišem policija u Skupštini Srbije razgovara sa poslanicima


Zvaničnici EU, o bezbednosti, terorizma i ekstremizmu\nDecembar 15, 2017 12:05\nDelegaciju EU je predvodio zamenik generalnog sekretara, Pedro Serrano, iz Evropske službe za spoljne poslove (EEAS), zajedno sa koordinatorom EU za borbu protiv terorizma, Gillesom de Kerchovom, i zamenikom direktora direkcije, Olivierom Onidijem, iz DG HOME. Poseta je još jedna u nizu poseta visokog nivoa Zapadnom Balkanu o ovim pitanjima.\nTerorizam i nasilni ekstremizam predstavljaju zajednički izazov za EU i Zapadni Balkan i mogu se efektivno rešiti samo kroz blisku saradnju. Sastanci održani tokom dva dana su bili produktivni u ocenjivanju izazova i identifikovanju pristupa u jačanju zajedničkih napora u borbi protiv ovih izazova. U tom kontekstu, obe strane su pozdravile da je od 13. decembra 2017. godine Kosovo postalo puno prioritetni partner Europol-a, s ciljem daljeg jačanja strateške saradnje sa EU.\nTerorizam, radikalizacija i nasilni ekstremizam nastavljaju da predstavljaju bezbednosnu pretnju po EU i Zapadni Balkan. Na regionalnom nivou, saradnja između relevantnih zemalja Zapadnog Balkana i drugih ključnih partnera je od suštinskog značaja, olakšana kroz Inicijativu Zapadnog Balkana za borbu protiv terorizma (WBCTi). Inicijativa ima za cilj integraciju EU i međunarodne pomoći i regionalnu saradnju u oblasti borbe protiv terorizma, minimizaciji udvostručavanja i maksimalizaciji efikasnosti troškova i koristi.\nNa Kosovu, Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU pokriva osnovne elemente relevantne za borbu protiv terorizma, uključujući uspostavljanje solidnog istorijata istražnih radnji, krivičnog gonjenja i pravosnažnih presuda, kao i unapređenu regionalnu saradnju i razmenu informacija između organa za sprovođenje zakona i obaveštajnih službi. od 13. decembra 2017. godine, Kosovo\nUručena novčana pomoć porodici Miljković 9\nTači: Mere vlade već ugrozile odnose Prištine i SAD 3\nU Prištini na proveri Tačijeva moć, a pre svega – interes SAD 9\nTači predao dokumenta o pregovorima Beograda i Prištine 57\nSudije na KiM položile zakletvu, sedam sudija iz reda Srba 85


“Belgrade to Bowie” u Kinoteci – CLUBBING.RS\n“Belgrade to Bowie” u Kinoteci\nApril 25, 2016 • No Comments •Kultura\nBelgrade to Bowie je projekat posvećen nedavno preminulom superstaru Dejvidu Bouviju, u čijoj je osnovi izložba fotografija Brajana Rašića!\nBrajan Rašić je svetski poznati muzički fotograf, koji je više od dve decenije bio jedan od Bouvijevih zvaničnih fotografa, i imao prilike da zabeleži najzanimljivije momente, kako sa brojnih turneja ovog velikog umetnika, tako i iz privatnog života.\n"Belgrade to Bowie" u Kinoteci – Photo by Braian Rasic\nBrajan Rašić je rođeni Beograđanin, koji se proslavio u Londonu kao muzički fotograf, gde živi i radi još od 1979. godine. U svojoj dugogodišnjoj karijeri, Brian je fotografisao neverovatan broj umetnika, pre svega muzičara svih muzičkih žanrova popularne muzike.\nNašoj javnosti je najviše poznat kao zvanični fotograf legendarnih Roling Stonsa, ali retko je poznato da je više od 20 godina Brajan fotografisao i Dejvida Bouvija.\n"Belgrade to Bowie" u Kinoteci\nBowie u Kinoteci\nOd 27. maja do 21. avgusta 2016, Jugoslovenska kinoteka, Beograd (Uzun Mirkova 1)\nPokrovitelj izložbe je Raiffeisen banka.


Pripreme za lansiranje rakete\nRaketa Una-3 na lansirnoj rampi u severnokorejskom Centru za istraživanje svemira\nSevernokorejski funkcioneri za istraživanje svemira juče su preduzeli redak korak dopustivši stranim novinarima da vide raketu za čije lansiranje, kasnije ove nedelje, se obavljaju pripreme, uprkos primedbama Sjedinjenih Država i Južne Koreje.\nNovinari su izvestili da su sva tri stepena rakete Una – 3 bili na lansirnoj rampi u novom svemirskom objektu Tongčang-ri u pokrajini Fjongan, na zapadnoj obali zemlje. Novinari su takodje obišli komandni centar gde su tehničari u belim mantilima radili za kompjuterskim terminalima. Pjongjang tvrdi da će raketa, koja treba da bude lansirana izmedju 12. i 16. aprila, poneti samo meteorološki satelit.\n„Tokom nedavnih razgovora na visokom nivou sa Sjedinjenim Državama, naša strana jasno je stavila do znanja da će stupiti na snagu moratorijum na dugometne projektile, a ne moratorijum na lansiranje satelita“, kaže Džang Mjong Džin, generalni direktor raketnog kompleksa.\nSjedinjene Države i Južna Koreja tvrde da lansiranje satelita zapravo predstavlja probu balističke rakete, što Južna Koreja smatra provokacijom.\n„Želimo da pojasnimo da je ovo lansiranje provokacija koja ugrožava mir i stabilnost Korejskog poluostrva i severoistočne Azije. Južnokorejska vojska je u potpunosti spremna da zaštiti naš narod i odlučno odgovori na sve akte provokacije od strane Severne Koreje koji ugrožavaju mir i stabilnost na Korejskom poluostrvu“, naglasio je Kim Min-Sek, portparol južnokorejskog ministarstva odbrane.\nKineski ministar inostranih poslova, Jang Djieči, priznao je da je Peking – najvažniji saveznik Pjongjanga – uznemiren planom za lansiranje satelita. Japan je ponovo osudio severnokorejski plan za lansiranje rakete, rekavši da je to očigledno kršenje rezolucija Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija. U okviru priprema za lansiranje severnokorejskog satelita, Japan je rasporedio pokretne rampe sa protivraketnim projektilima na četiri lokacije na ostrvlju Okinava u slučaju da putanja severnokorejske rakete bude išla preko teritorije Japana.


I DRES ĐOVANE ELBERA NA AUKCIJI: Nije bilo tih para za koje bi ga prodao, a onda je veliki Kuzman čuo za malog Gavrila (FOTO) | Novosti.RS\nFOTO: Humanitarna organizacija Zajedno za život\n- Dres Elbera je moja draga uspomena na utakmicu sa Bajernom, koja je obeležila našu generaciju u Obiliću nakon titule šampiona.\nEvo već 23 godine govorim da ne postoje te pare za koje bih ga prodao, ali sam saznao za slučaj malog Gavrila i želim da ovo bude moj doprinos humanitarnoj akciji.\nGavrilovim roditeljima je potreban ogroman novac za lečenje njihovog malog anđela i pozivam sve ljude dobre volje da se uključe u akciju - rekao je Kuzman Babeu.\nMeč kvalifikacija za Ligu šampiona između Bajerna i Obilića odigran je na Olimpijskom stadionu u Minhenu 12. avgusta 1998. godine.\nNemci su slavili sa 4:0, a drugi gol postigao je baš Đovane Elber u dresu koji će biti na aukciji za malog Gavrila.\nRevanš je odigran na stadionu Partizana i završen je rezultatom 1:1.\nOsim učešća u aukciji za dres brazilskog velemajstora, Gavrilu možemo pomoći i na jedan od sledećih načina:\nfudbal Sport FK Bajern Minhen FK Obilić Gavrilo Đurđević Kuzman Babeu Đovane Elber


Roditeljski portal Bebac uputio je otvoreno pismo ministru zdravlja Zlatiboru Lončaru sa pitanjem zbog čega u domovima zdravlja nema vakcine protiv velikog kašlja, koju su deca obavezna da prime pre polaska u prvi razred.\n“Prema važećem Pravilniku koji je objavljen u maju prošle godine, deca pre polaska u prvi razred, pored ostalih vakcina, treba da dobiju i zaštitu od pertusisa (velikog kašlja). Uprkos tome, vakcina protiv velikog kašlja nije dostupna u domovima zdravlja”, navodi se u pismu.\n“Kako je moguće da jedna vakcina bude istovremeno i obavezna i izborna i da se od roditelja zahteva izdvajanje, ne malog, novca za vakcinu koja je propisana Pravilnikom kao obavezna”, navodi se u pismu.\n“Smatramo da je nedopustiv ovako neodgovoran odnos države prema zdravlju naše dece, posebno uzevši u obzir poljuljano poverenje roditelja u zdravstveni sistem i pad obuhvata vakcinacije usled epidemije koronavirusa i tražimo da se svim predškolcima omogući besplatna vakcina i zaštita od ove zarazne bolesti”, piše u pismu.\nPodsetili su da su sve vakcine koje su obavezne do sada su bile dostupne i besplatne, što je i razumno jer bi osiguranje trebalo da pokriva kompletan kalendar vakcinacije.


Dug Velike Britanije porastao na rekordnih 128 milijardi funti – Bankar.me\nJuly 23, 2020 MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nTo je period zaključno sa junom, tokom najstrožih mjera ograničenja kretanja zbog Kovida-19.\nBritanski ministar finansija Riši Sunak prošle nedelje je najavio novi paket mjera do 30 milijardi funti, namenjen dijelom podsticanju preduzeća da ponovo zaposle ljude kada u oktobru istekne šema državnih subvencija za plate za više od devet miliona privremeno otpuštenih radnka.\nJavni dug Britanije sada iznosi 1,98 biliona funti, što čini 99,6 odsto BDP-a, prenosi B92.\nTo je najveće učešće duga u BDP-u od šezdesetih godina prošlog vijeka, saopštio je Zavod za statistiku.\n“Srednjoročno, moramo i vratićemo svoje javne finansije na održiv nivo”, rekao je danas Sunak.\nPOJMOVIdug velike britanije Velika Britanija\nPrevious Bil Gejts: Biće potrebne i do tri doze vakcine\nSljedeći Air Serbia pregovara sa Etihadom o restrukturiranju duga


200 novih medicinskih radnika kao pomoć EU - Ozonpress :: internet portal\nTag: EU, kadar, medicinski\nSrpske bolnice, klinike i laboratorije dobiće pojačanje tokom narednih šest meseci za oko 200 novih zdravstvenih radnika, čiji angažman omogućava Evropska unija.\nSporazum koji će obezbediti finansijska sredstva za angažovanje novih timova potpisali su danas Jadranka Joksimović, ministarka za evropske integracije, ambasador Sem Fabrici, šef Delegacije EU u Srbiji i Mikela Telatin, šefica Kancelarije UN za projektne usluge (UNOPS), a ovoj svečanosti potpisivanja prisustvovala je i direktorka Instituta za javno zdravlje „Dr. Milan Jovanović Batut“, Verica Jovanović.\nNa zahtev Ministarstva zdravlja Republike Srbije Evropska unija brzo je odreagovala i omogućila finansiranje zapošljavanja zdravstvenih radnika na period od šest meseci. Zdravstvene radnike činiće lekari, medicinski tehničari i administrativno osoblje kao podrška institutima za javno zdravlje, centrima primarne zdravstvene nege, Covid klinikama i ključnim domaćim laboratorijama. Ovo kvalifikovano osoblje će biti angažovano kao pomoć postojećim zdravstvenim kadrovima.\nAmbasador Sem Fabrici je izjavio da je ovo još jedan izraz snažne podrške koju EU pruža Srbiji u oblasti zdravstva i odgovora na Covid-19.\n– EU je već značajno pomogla Srbiji kako prethodnih godina tako i proteklih meseci tokom krize Covid-19, dajući podršku zdravstvenom sektoru. Domaći lekari, medicinske sestre i tehničari kao i ljudi iz administracije biće regrutovani u Srbiji preko Instituta Batut kako bi se obezbedila podrška institutima za javno zdravlje, Covid bolnicama, primarnim zdravstvenim centrima i laboratorijama. Sledećeih šest meseci novozaposleni zdravstveni radnici pružiće važnu pomoć na prvim linijama onih opština u kojima je proglašeno vanredno stanje poput Beograda Kragujevca, Užica, Vranja, Valjeva, Čačka, Šapca, Kraljeva, Novog Pazara. Srbija je suočena sa novom, teškom fazom u suzbijanju Covid-19. Nakon pružanja hitne pomoći u nabavci medicinske opreme proteklih meseci, sada smo dobili zahtev za kadrovskim pojačanjem neophodnim za borbu protiv Covid-19. Još jednom iskazujemo konkretnu solidarnost Evropske unije Srbiji u partnerstvu sa nadležnima u zdravstvenom sektoru i UNOPS-om, našim važnim partnerom u realizaciji ovog projekta, za pomoć Srbiji u borbi protiv pandemije – izjavio je Fabrici.\nMinistar za evropske integracije Jadranka Joksimović izjavila je da će potpisani ugovor sa EU o angažovanju 200 dodatnih zdravstvenih radnika omogućiti osnaživanje ljudskih kapaciteta našeg zdravstvenog sistema navodeći da je to u ovom trenutku Srbiji veoma potrebno i važno.\nJoksimović je istakla da je trenutak nažalost takav da potpisivanje predstavlja jedan od važnijih događaja u kontinuiranoj podršci EU Srbiji od početka pandemije i istakla da su zdravstveni radnici pod ogromnim teretom. Kako kaže, rade pod izuzetno teškim okolnostima, ne samo zbog broja ljudi koji su zaraženi, već i zato što se saživljavaju sa problemima drugih, a i svakodnevno su izloženi riziku.\n– Moramo da se fokusiramo i pomognemo i u tom smislu jačanje zdravstvenih kapaciteta Srbije – naglasila je Joksimović.\nPrema njenim rečima, Ministarstvo zdravlja je sredinom juna na inicijativu EU, koja se interesovala šta je to što još može da uradi, uputilo zahtev za finansijsku pomoć za dodatna angažovanja na određeno vreme zdravstvenih timova koji bi pomagali tamo gde je najpotrebnije. Kako je istakla, 3. jula je stigao i formalni odgovor kojim su potvrdili da Srbija može da izdvoji milion evra iz IPA 2018. Ministarstvo za evropske integracije je u saradnji sa Delegacijom EU u Srbiji još ranije identifikovalo neutrošena sredstva iz prethodnih IPA alokacija koja mogu biti namenjena raznim vidovima borbe protiv Kovid-19.\n– Tih milion evra, nakon razgovora koje će obaviti stručnjaci iz našeg Instituta Batut, Evropske komisije i UNOPS-a, odrediće angažman za oko 200 ljudi koji će biti koncipirani tako da pripadaju takozvanim zdravstvenim timovima, u kojima će biti jedan lekar, dva sanitetska inženjera i jedan administrativni radnik – pojasnila je.\nZahvaljujući se u ime Vlade Srbije na izvanredno značajnoj donaciji i sredstvima za jačanje ljudskih kapaciteta, Joksimović je kazala da je „današnje potpisivanje još jedan dokaz solidarnosti EU sa Srbijom ali i našeg odgovornog i posvećenog rada na evropskom putu, ali pre svega u ovom trenutku na zaštiti javnog zdravlja i zdravlja građana Srbije“, dodala je Joksimović.\nPrema rečima dr Verice Jovanović, direktorke za Instituta za javno zdravlje „Dr. Milan Jovanović Batut“, ovakva pomoć omogući će unapređenje dijagnostike, odnosno ranije otkrivanje COVID-19 kod građana.\n– Ovo je velika prilika i podrška od Evropske unije – ulaganje u ljudske resurse u narednih šest meseci, u značajnom trenutku, kada su izazovi za Srbiju veliki. Uložićemo u mlade kolege koji su trenutno bez posla, koji će sticanjem iskustva moći da pomognu u borbi protiv epidemije – zaključuje Jovanović.\nKada je reč o Covid-19, EU je brzo stavila na raspolaganje 93 miliona evra u martu ove godine: 15 miliona evra je bilo namenjeno hitnoj pomoći, a 78 miliona evra za srednjoročni ekonomski oporavak.\nU proteklih 100 dana od početka krize Covid-19 16. marta 2020. Evropska unija je organizovala 15 kargo aviona koji su sleteli na aerodrom Nikola Tesla. Ti avioni su dovezli više od 721 tone opreme potrebne za borbu protiv korona virusa, koju je obezbedila Vlada Srbije. Dodatno, Evropska unija je donirala 800.000 maski, ukupno 125 uređaja za intenzivnu negu, od čega 50 respiratora, 100 kontejnera za trijažu COVID pacijenata, reagense za oko 25.000 testova, 300 beskontaktnih termometara i 100 koncentratora kiseonika.\nTakođe, srpski naučnici sada mogu da testiraju veći broj uzoraka na COVID-19 zahvaljujući sistemu referentnih laboratorija koje je opremila Evropska unija. Nacionalna referentna laboratorija u Batajnici je u prošlosti dobila 7,5 miliona evra donacije od EU za obnovu kompleksa i njegovo opremanje visokotehnološkim mašinama i robotima i pružanje tehničke pomoći. Ova laboratorija je uradila oko 85.000 testova na COVID-19 od kraja marta do kraja juna.\nEvropska unija pomaže zdravstveni sistem Srbije već 20 godina i nastaviće da pruža podršku Srbiji i njenim građanima.\nDejan Tijago Stanković među dobitnicima EU nagrade za književnost\nEU podrška za preduzetnike – Evropska investiciona banka (EIB)\nCtr 15/07/2020 u 19:14 Odgovorite\nBolnica se raspada od posla dok kod Paja u D.zdravlja u pojedinim sluzbama lade xxxx na poslu.Napredno nema sta!


Naime, amaterski klubovi Ujedinjeni Srbi i Hrvatski orlovi odigrali su u nedelju vrlo zanimljivu utakmicu, a pobedio je "naš" tim i to ubedljivo 8:3!\nPostoji veliki broj amaterskih klubova u Sjedinjenim Američkim Državama i Kanadi, koji ima veze sa narodima sa ovih prostora, a oni najčešće u imenu i nose neku asocijaciju na "maticu". Tako je klub pod nazivom "United Serbians" iz Milvokija, država Viskonsin, osnovan još 1964. godine.\nPobedu nad kolegama iz Hrvatske, koji je osnovan dosta ranije (1922), ostvarili su u okviru Viskonsin soker lige, a potom se pohvalili na Twitteru.\nPredsednik kluba Ujedinjeni Srbi je Mile Sever, nekadašnji igrač i trener tima, a osim fudbala oni se bave i volonterskim radom, filantropijom, odnosno pomažu srpsku zajednicu u Milvokiju, odnosno pravoslavnu crkvu.\nfudbal Ujedinjeni Srbi Hrvatski orlovi balkanski derbi


06-12-2020 08:17 Svet Planeta\nAdministracija američkog predsednika Donalda Trampa sprečila je tranzicioni tim izabranog predsednika DŽoa Bajdena da se sastane sa kolegama ih obaveštajnih agencija u Pentagonu ove nedelje, rekao je jedan bivši visoki zvaničnik za Si-En-En.\nPentagon, međutim, negira da je bilo ko na bilo koji način pokušao da ometa Bajdenov tranzicioni tim u radu.\nNeimenovani zvaničnik rekao je da je bilo sastanaka sa zvaničnicima tranzicionog tima o vojnim, međunarodnim, bezbednosnim pitanjima, ali ne i o obaveštajnim.\nPrema navodima Vašington posta, Bajdenov tim ima problema sa prelaznom kancelarijom ministarstva odbrane na čijem čelu je čovek za koga tvrdi da je lojalan Trampu.\nIz ministarstva odbrane poručuju, međutim, da nije reč o zabrani, već o poštovanju procedura.\nGde je Srbija pogrešila, saznajte OVDE.


Evo o čemu je Čović razgovarao s ambasadorom Turske | Starmo\nNaslovnica Politika Evo o čemu je Čović razgovarao s ambasadorom Turske\nEvo o čemu je Čović razgovarao s ambasadorom Turske\nMostar — Zamjenik predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Dragan Čović sastao se danas sa novoimenovanim ambasadorom Republike Turske u BiH Sadıkom Babürom Girginom.\nTokom susreta razmijenjena su mišljenja o aktuelnoj političkoj situaciji u Bosni i Hercegovini i Republici Turskoj, saopćeno je iz Ureda zamjenika predsjedatelja Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Dragana Čovića.\nIstaknuto je obostrano zadovoljstvo izuzetno dobrim bilateralnim odnosima, kao i ukupnim odnosima i saradnjom u političkoj, društvenoj i kulturnoj oblasti, uz naglasak na unaprjeđenju odnosa u svim oblastima od zajedničkog interesa.\nČović je Babüra Girgina upoznao i o reformskim aktivnostima na euroatlantskom putu, o migrantskoj krizi, izazovima pandemije, nabavci vakcina, kao i o zaštiti zdravlja stanovništva kroz snažniji i sigurniji zdravstveni sistem.\nNa kraju susreta, sagovornici su istakli kako će i dalje raditi na unaprjeđenju bilateralnih odnosa, kao i na daljnjem jačanju ekonomske i ekonomske saradnje između Bosne i Hercegovine i Republike Turske.\nČović je poželio Babüru Girginu uspješan nastavak diplomatskih aktivnosti u Bosni i Hercegovini, prenijela je agencija Fena.\nEŠ: Italija furiozno na otvaranju protiv Turske\nTurska o presudi Mladiću: Ispravna odluka…\nČović i Raguž: Vožnja ukrug ili reli?


Porošenkov savetnik mašta o ukrajinizaciji ruskog Dalekog istoka - Sputnjik Srbija\n07:16 03 Mart 2021\nPorošenkov savetnik mašta o ukrajinizaciji ruskog Dalekog istoka\n20:37 25.08.2018 Preuzmite kraći link\nNeformalni savetnik ukrajinskog predsednika Petra Porošenka, politikolog Oleg Medvedev, izjavio je u intervjuu za list „Ukrajinski tižden“ da bi voleo da se Daleki istok Rusije „ukrajinizuje“.\nPrema njegovim rečima, oblast korišćenja ukrajinskog jezika tokom poslednjih godina stalno se širi. Medvedev tvrdi da to svedoči da se tokom godina spremnost stanovništva za „meku ukrajinizaciju“ povećala.\nPorošenko: Evropljani treba da se oslobode „čari Kremlja“\n„Može se posmatrati ta dinamika iz godine u godinu. Verovatno, međutim, postoji granica do koje je taj proces moguć. Voleli bismo kada bi ta granica išla do Zelenom Klinu (teritorija na jugu ruskog Dalekog istoka, gde su 1917. godine raseljeni iz Ukrajine pokušali da stvore Ukrajinsku dalekoistočnu republiku). Makar do Kubanja. Ali to se događa u Donbasu“, rekao je Porošenkov savetnik.\nOn je priznao, međutim, da je znatan deo teritorije Ukrajine i dalje ruskojezični. „Tamo više nema potencijala za ukrajinizaciju i jezička rusifikacija je postala nepovratna“, zaključio je politikolog.\nKijev često pokušava da „prisvoji“ deo ruske teritorije. Prema rečima lidera nacionalističke partije „Sloboda“ Olega Tjagniboka, teritorija Ukrajine u granicama iz 1921. godine bila je 1,6 puta veća nego danas. Među teritorijama na koje bi Kijev mogao da „pretenduje“, on je izdvojio dalekoistočni Zeleni Klin, Holmščinu u Poljskoj, Lemkovščinu (teritorija u Poljskoj, Slovačkoj i Ukrajini).\nBivši vođa „Desnog sektora“ Dmitrij Jaroš u martu je saopštio da postoje planovi za osvajanje Kubanja, Voronježa i Rostovske oblasti u Rusiji.\nukrajinizacija, Petro Porošenko, Ruski Daleki istok, Ukrajina


Дејан Тадић: Кад подвучемо црту, цео век се ништа није променило | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nDejan Tadić: Kad podvučemo crtu, ceo vek se ništa nije promenilo\nDatum objave: nedelja, 23 septembra, 2012\nKad smo na pragu 100-godišnjice Prvog svetskog ratanalazimo, isto kao i onda, mnoge sličnosti u davanju neprihvatljivih uslova Srbiji. Ovoga puta to je bilo bez Austrije i mnogo direktnije.\nVredi se podsetiti i tadašnje podrške (uključujući i vojnu) koju je Berlin dao Austriji u slanju predstavke za koju su bili uvereni da neće biti prihvaćena u Srbiji. Zatim se išlo i korak dalje pa je 14. jula 1914. godine Srbiji poslat ultimatum umesto predstavke. Odgovor je izričito tražen u roku od 48 časova kako se ne bi dalo vremena diplomatskom rešenju problema. Ceo tadašnji ultimatum je očevidno težio da ponizi Srbiju i suštinski naruši njenu samostalnost i državnost. Zato je za ultimatum tadašnji britanski diplomata Edvard Grej rekao da je to najužasniji dokument koji je neka država uručila drugoj.\nDanašnji Nemački istorijski muzej (Deutsche Historisches Museum), u kojem je izložena celokupna istorija Nemačke, u delu koji je vezan za ratna dešavanja 1914-1918. godine na interaktivnoj mapi stoji da je Srbija u ratu izgubila 250.000 vojnika i oko 300.000 civila. To je gotovo upola manje od brojke kojom barata istorijska literatura. Prema procenama srpske ali i međunarodne literature, stoji da je Srbija u Prvom svetskom ratu izgubila 1,1-1.3 miliona ljudi, odnosno oko 26 odsto tadašnjeg stanovništva.\nKEJNZ O REPARACIJAMA ZA SRBIJU\nKako savremeni zapadni svet mnogo više poklanja pažnje stavivima svojih pripadnika, navešću primer tadašnjeg poznatog Džona Mejnarda Kejnsa (1883-1946), profesora ekonomije na Kembridžu, osnivača moderne makroekonomije i tadašnjeg zagovornika vladine politike intervenisanja, prema kojoj vlade mogu da koriste fiskalne i monetarne mere da bi ciljano ublažile ekonomsku recesiju, depresiju i eksploziju. Kejnz je više puta u svojim delima upozoravao tadašnju javnost na to da je Srbija proporcionalno najviše stradala u Prvom svetskom ratu. A, prema njegovim rečima, s obzirom na to da je tadašnja Srbija bila siromašna poljoprivredna zemlja, osnov njene ekonomije je bila ljudska radna snaga. Takođe je upozoravao da je tadašnji sistem reparacije zasnovan na uništenim materijalnim dobrima, koji su tadašnje savezničke snage uvele, nije mogao adekvatno danadoknadi srpske gubitke.\nO ulozi same Nemačke i srpskim gubicima u Drugom svetskom ratu javnost gotovo sve zna, i da se za ovu priliku može preskočiti. Kako mi je namera da kroz sva ova za srpski narod tragična dešavanja posvetim pažnju njenoj ekonomiji, ne mogu da prenebegnem činjenicu da je Hening Henš, kao član misije OEBS, u svojoj ispovesti povodom bombardovanja Srbije 1999 godine rekao doslovce da je Srbija napadnuta zbog laži tadašnjeg ministra odbrane Nemačke Rudolfa Šarpinga. Hening Henš je lično prisustvovao uviđaju u Rugovi, gde se desila borba između srpskih policijskih jedinica i pripadnika OVK. Prema njegovom svedočenju, Šarping je lažno predstavio pobunjenike OVK kao civilne žrtve. Ta operacija „Plemeniti nakovanj“ ili u Srbiji poznata kao Milosrdni anđeo ili NATO agresija, koja je trajala od 24. marta do 10. juna 1999. godine, nanela je Srbiji – pored žrtava kojih je bilo između 1.200 i 2.500 uz 5.000 ranjenih –ekonomsku štetu između 30 i 100 milijardi dolara.\nProšlo je tek nekoliko dana otkako je Nemački parlament 13. septembra dao uslove Srbiji za otpočinjanje pregovora o pristupanju Srbije u EU. O tim uslovima danas svako već zna i interesantni su gotovo svi, posebno uslov 7, u kojem stoji obaveza Srbije o pravnoj obavezujućoj normalizaciji odnosa sa Kosovom s perspektivom da obe punopravne članice u smislu EU ugovora mogu realizovati svoja prava i obaveze nezavisno jedna od druge i zajedno.\nDa li postoji sličnost ovih uslova sa uslovima od 14 jula 1914, koje je Austrija uputila Srbiji, ostavljam svakom da protumači na svoj način, ali ću dodati da sličnost vidim bar u navedenom delu uslova broja 7. Jer ovaj uslov za Srbiju je neprihvatljiv, i to znaju i Nemačka i ceo zapadni establišment.\nNije vredelo ničega, Srbija u ovom istrorijskom trenutku ima veliku prednost jer se ovaj put ne radi o pretećoj vojnoj agresiji, već isključivo o političkoj i ekonomskoj pretnji. Srbija je na raskrsnici da odluči – ili će bez ikakve vojne prisile predati sve svoje ekonomske resurse u tuđe ruke i jednog dana postati ekonomski rob na sopstvenoj zemlji ili će se okrenuti sebi i, kao politički neutralna zemlja, biti u ravnopravnoj saradnji sa svima koji takvu saradnju s njom žele.\nSrbija je posle petooktobarskih promena 2000. godine u potpunosti sledila sve savete i uslove koje je dobijala iz EU, kao putu kroz koji mora da prođe da bi postala članica tog saveza. Vrlo brzo je pristupila svim svetskim organizacijama, među kojima su i MMF i Svetska banka. Svi oni su sve vreme imali precizne podatke šta se u svakom vremenu dešava i kuda se kreće Srbija.\nDanas je Srbija u dužničkom ropstvu i na neki način u ekonomskim makazama, kada više ne može ni da se zadužuje. O godišnjoj cifri samo u kamatama koje Srbija mora da plaća znamo samo da je na godišnjem nivou u trenutnoj tržišnoj vrednosti približno vrednosti srpskog Telekoma, koliko su za njega strani investitori poslednji put nudili. Svako bar priučen bi rekao da je Srbiju put ka EU sve više samo koštao, i da joj je sve gore.\nKritikovao sam dosadašnju vlast, koja je svoju ekonomsku politiku okretala zapadnim ukusima, sistemski se krijući iza pogrešnih političkih i ekonomskih zakona koji su utrli put samoubistva srpske industrije i srpskog proizvoda. Ovde svakako računam i višegodišnje pogrešno vođenu monetarnu politiku. Međutim, značajan deo krivice pripisujem i svima sa strane koji su interesno činili da današnja Srbija ovako izgleda.\nNiti je bilo vredno niti su imali pravo da u svom kratkom životnom veku otuđe svoje mnogovekovno srce teritorije za bilo kakvu političku i ekonomsku budućnost, koja je pritom neizvesna i za samu Evropsku uniju. Pored toga, trenutno ne vidim ništa opipljivo što bi mi nagovestilo da za Srbiju u današnjoj EU ima pravog mesta.


Albanija ukinula poreze na mala i srednja poduzeća – Energy Press\nMala i srednja preduzeća koja su registrovana u Albaniji, a koja nemaju godišnji obrt veći od 36.400 evra, od juče ne podležu naplati poreza. Reforma poreskog sistema predstavlja nove mere za podsticaj ‘SME’ sektoru, dok iz Vlade ove države poručuju da se Albanija na taj način približava zapadnoevropskim državama i njihovom poreskom modelu.\nKako piše Digjitale, Albanski premijer Edi Rama saopštio je na jučerašnjoj pres konferenciji da ova država ukida oporezivanje za mala i srednja preduzeća čiji godišnji obrt ne prelazi 50.000.000 leka (oko 36.400 evra), pružajući privredi još veći podsticaj za rast. Tu je i novi model naplate poreza za one biznise čije poslovanje u fiskalnoj godini ostvari obrt do približno 60.000 evra, na šta je Rama prokomentarisao:\nSva preduzeća koja na godišnjem nivou ostvare obrt do 36.000 evra, izuzimaju se iz sistema naplate poreza. Svi drugi biznisi koji ostvare obrt između 36.000 i 58.200 evra, biće podložni oporezivanju, ali po novim stopama – sa 7,5 posto poreza na profit na 5 posto, donosi Netokracija.rs.\nPotez albanskog premijera mnogi su okarakterisali kao vetar u leđa tehnološkim startapima i malim biznisima koji se tek pokreću, dok bi ukidanje poreza i nove poreske olakšice mogle dodatno da pomognu ovoj državi kada je jačanje startap ekosistema u pitanju, ali i privlačenje novih investicija. Pitanje koje i dalje ostaje u vazduhu jeste kada bi slične olakšice mogli očekivati u Srbiji, te Hrvatskoj, ali i drugim zemljama regiona.


Fondacija ”Idriz Jakupović” i Javna ustanova Centar «Sunce» iz Prijedora najavili saradnju – Fondacija "Idriz Jakupovic"\nNa poziv gđe Slađane Radaković direktorice Javne ustanove Centar «Sunce» iz Prijedora, delegacija Fondacije «Idriz Jakupović» je posjetila ovu javnu ustanovu i upoznala se sa njenim radom, rezultatima i potrebama, da bi se sagledale mogućnosti za uspostavu zajedničke saradnje.\nJU Centar «Sunce» iz Prijedora u svom sastavu ima osnovnu i srednju školu za djecu sa poteškoćama u razvoju u kojoj se odvijaju programi obrazovanja, edukacije i rehabilitacije ove djece. Centar «Sunce» u svom sastavu broji 56 zaposlenih, od čega je 30 defektologa i ostalog stručnog osoblja, a u ovoj školskoj godini škole pohađa 112 učenika. Djelatnosti Centra su sljedeće:\nosnovnoškolsko obrаzovаnje i vаspitаnje učenikаsа lаkom mentаlnom retаrdаcijom i višestrukim smetnjаmа,\nosnovnoškolsko obrаzovаnje, vаspitаnje i rаdno osposobljаvnje učenikаsа umjerenom mentаlnom retаrdаcijom\nsrednjoškolsko stručno osposobljаvаnje učenikаsа lаkom mentalnom retardacijom za zanate: kuhar, bravar i krojač\nosposobljаvаnje učenikаsа višestrukim smetnjаmа\nrehаbilitаcijska djelаtnost (senzorna integracija, psihomotorna reedukacija, logopedski i fizioterapeutski rаd).\nDirektor Fondacije dr.Ajdin Jakupović je izjavio da će u skladu sa prezentovanim potrebama škole i zajedničkom procjenom, u skladu sa vlastitim mogućnostima i planovima rada Fondacije, podržati rad ove škole, njene programe i projekte i da se može očekivati dugoročna saradnja.\nVažno je i napomenuti da je ova javna ustanova nasljednica osnovne i srednje škole za djecu sa poteškoćama u razvoju «Radmilo Stefanović» iz Prijedora, čiji je jedan od osnivača i direktor od 1979. do 1983. bio Idriz Jakupović, po kome je naša Fondacija dobila ime.\nDelegacija Fondacije “Idriz Jakupović” u posjeti JU Centar “Sunce” u Prijedoru, 14.05.2018.


PREOKRET U PET DO DVANAEST: Grci odlučili da otvore granice za srpske turiste\nVlada Grčke donela je odluku kasno večeras da dozvoli prelazak granice za državljane Srbije između Bugarske i Grčke, saznaje "Blic"\nFoto: tanjug / Tanja Velić\nKako smo saznali Vlada Srbije navodno bi sutra u toku dana trebalo da dobije papir koji bi garantovao svim Srbima da prelaze granicu između Bugarske i Grčke.\n- Posle celodnevnih razgovora sa zvaničnicima Grčke, obavestili su me večeras da će početi da puštaju naše građane preko bugarsko-grčke granice - rekao je ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić za "Blic".\nOn je rekao da će grčke vlasti da puštaju srpske državljane koji su trenutno na granici.\n- Sutra tokom dana biće doneta zvanična odluka da je granica otvorena za sve srpske turiste. Za sada će odluka da se odnosi na granicu sa Bugarskom i još nije prelomljeno oko prelaza sa Severnom Makedonijom. Nadam se da će uskoro biti dozvoljen i prelaz iz Severne Makedonije - rekao je Dačić.\nSrpske turiste koji su se uputili ka Grčkoj danas je sačekala odluka grčkih vlasti da će to biti moguće tek od 1. jula. Kako je za "Blic" rekao direktor Nacionalne asocijacije JUTA Aleksandar Seničić oni su na put krenuli samostalno, u sopstvenoj režiji i među njima nema putnika koji su u Grčku pošli posredstvom turističkih agencija.\nPodsetimo, na ulazima u Grčku iz Severne Makedonije, a posebno Bugarske, na zatvorenu rampu jutros su naišle kolone turista iz Srbije.\nOdluka o delimičnom otvaranju granica, kojom srpskim državaljanim nije omogućen ulazak u Grčku, objavljena je danas u grčkom Službenom glasniku i odmah je stupila na snagu, rekao je za "Blic" ministar trgovine, turizma i telekomunikacije Rasim Ljajić.


Lavrov o Siriji sa UN, SAD i FR – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nItar-Tass je javio da su Lavrov i Keri razmotrili rusko-američku saradnju na pripremi međunarodne konferencije “Ženeva-2”, koja bi kako se očekuje, mogla da bude održana krajem novembra.\nTačan datum još nije određen a 5. novembra u Ženevi biće održan konsultativni sastanak Rusija-SAD-UN, podsjeća ruska agencija.\n“Specijalni izaslanik informisao je ministra o svom putovanju u nekoliko država Bliskog i Srednjeg istoka i kontaktima u vezi sa pripremom za održavanje međunarodne konferencije o Siriji”, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\nLavrov je, kako se navodi, naročito naglasio važnost nastavka specijalnog izaslanika za Siriju na formiranju jedinstvene reprezentativne delegacije sirijske opozicije radi razgovora sa vladinom delegacijom, i neophodnost obezbjeđivanja učešća svih ključnih regionalnih država na konferenciji.\nTrilateralni sastanak sazvao je Brahimi, koji će se 5. novembra dana sresti sa predstavnicima preostalih zemalja članica Savjeta bezbjednosti UN – Kine, Velike Britanije i Francuske.\nLavrov je, kako je juče javila agencija RIA Novosti, u telefonskom razgovoru sa francuskim ministrom spoljnih poslova razmotrio situaciju u Siriji.\n“Tokom razgovora razmotreno je nekoliko međunarodnih problema od zajedničkog interesa, uključujući situaciju o Siriji”, šaopštilo je rusko Ministarstvo a prenosi ta agencija.\nRIA Novosti podsjeća da se kriza u Siriji zaoštrila poslije vesti o hemijskom napadu kod Damaska 21. avgusta, nakon čega su SAD, Francuska i Velika Britanija optužili vlasti za primjenu hemijskog oružja.\nRusija je inicirala stavljanje arsenala sirijskog hemijskog oružja pod međunarodnu kontrolu a trenutno se vode pripreme za sazivanje konferencije o mirnom rješavanju konflikta na rusko-američku inicijativu.\nOd izbijanja sukoba u Siriji do sada je poginulo više od 100.000 ljudi a više od dva miliona je bilo prinuđeno da pobjegne u susedne zemlje – Jordan, Liban, Tursku, Irak i Egipat.\nAltamir: Pobuna u zatvoru, 7 mrtvih\nVučić ide na Kosovo 31. oktobra


DPS (ne) organizuje skup 6. septembra - Sputnjik Srbija\n17:21 26 Januar 2021\n14:56 01.09.2020 (osveženo 14:59 01.09.2020) Preuzmite kraći link\nU objavama na zvaničnim stranicama partije na društvenim mrežama se poziv prati porukama „nema izgovora“, „pokažimo da nas ima mnogo“ i „Crna Gora prije sveg“. Ista poruka je podeljena i na vajber zajednici DPS-a, prenose „Vijesti“.\nPre nego što je DPS zvanično poslao poziv na taj skup, na društvenim mrežama su se širili informacije o planiranom okupljanju uz zapaljive prateće poruke.\nPortparol DPS-a međutim navodi da ta stranka nije organizator skupa.\n„Organizatori su određene patriotske organizacije koje ni na koji način nisu povezane sa našom partijom“, navodi se u saopštenju Nikolića dostavljenom Tanjugu.\nJavna okupljanja su merama Nacionalnog koordinacionog tela ograničena na 40 osoba na javnom prostoru, a kada je u pitanju politički skup - na 100 osoba na otvorenom javnom prostoru, uz obavezu poštovanja fizičke distance od najmanje dva metra između lica, nošenje zaštitnih maski i dezinfekciju ruku odgovarajućim dezinfekcionim sredstvom.\nKrivokapić: Slavite kod kuće, neko želi nerede!


Kraj kataklizme, čeka nas pakleno leto - 11.06.2020, Sputnik Srbija\nLeto je pred nama, a sa njim i odmori, ali postoji strah da svi planovi, doslovno, padnu u vodu. Iako je promenljivo vreme u ovo doba godine karakteristično za... 11.06.2020, Sputnik Srbija\n14:05 11.06.2020 (Osveženo: 03:08 26.08.2021)\nPomoćnik direktora RHMZ-a Goran Mihajlović objasnio je za Sputnjik da je promenljivo vreme potpuno očekivano tokom juna i da su povremene ekstremne vremenske nepogode, poput one u ponedeljak, kada je količina padavina bila jednaka polovini prosečne mesečne količine, posledica globalnog porasta temperature. Ipak, u narednom periodu slika će biti nešto drugačija.\n© Sputnik / Radoje PantovićPromenljivo vreme karakteristično za jun, ali leto će biti sunčano i toplo\nPromenljivo vreme karakteristično za jun, ali leto će biti sunčano i toplo\nKakvo vreme nas očekuje tokom leta?\nPrema rečima Mihajlovića, predstojeće leto trebalo bi da bude toplije i sa manje padavina nego prethodne godine, pogotovo od druge polovine jula.\n„Srednja sezonska temperatura, koja je merilo, trebalo bi da bude i do dva stepena viša od onog što je višegodišnji prosek. S druge strane, padavine bi bile ispod prosečnih vrednosti“, predočava Mihajlović.\nNaš sagovornik napominje da RHMZ izrađuje sezonske prognoze vremena u saradnji sa stručnjacima iz 20 zemalja regiona i šire, prema kojima će na našem području leto biti nešto toplije od prethodnog, što znači da nas lepo vreme narednih meseci očekuje na udarnim destinacijama za letovanje — Crnoj Gori, Hrvatskoj i Grčkoj.\n„Što se tiče letovanja, ne očekuju se problemi s vremenom. Drugi faktori će uticati na naše mogućnosti za putovanje i uživanje u primorju“, istakao je Mihajlović za Sputnjik.\nOn je napomenuo da postoji mogućnost da pojedinim danima vreme bude oblačno i kišovito, ali da ih neće biti mnogo.\n© Tanjug / STFZa vikend lepo vreme, pljuskovi samo u brdsko-planinskim predelima\nZa vikend lepo vreme, pljuskovi samo u brdsko-planinskim predelima\n„Početkom naredne sedmice mogu da se očekuju česti pljuskovi i grad, ali će se u drugoj polovini nedelje učestalost smanjiti, tako da će tada biti kratkotrajnih, intenzivnih pljuskova samo u pojedinim delovima zemlje. U poslednjih 10 dana juna očekuju se povremena, prolazna naoblačenja i postepena stabilizacija vremena“, rekao je Mihajlović.\nZa najadekvatnije informacije o vremenu Mihajlović savetuje građanima da prate sajt RHMZ-a, na kom se, pored regularnih prognoza, nalazi i sistem meteo-alarm, koji pokriva skoro sve evropske zemlje i registruje ekstremne vremenske prilike.\n„Srbija je definisana sa 11 geografskih regiona, a po regionima su podeljene i druge zemlje. Vi u svakom trenutku možete da vidite da li postoji opasnost od neke meteorološke pojave i koji je stepen prognozirane opasnosti“, predočava Mihajlović i dodaje da se ekstremne vremenske prilike najavljuju dva do tri dana ranije.


Priče o dobročinstvima kroz koja svoje zajednice činimo boljim | Giving Balkans\nPriče o dobročinstvima kroz koja svoje zajednice činimo boljim\nKompanije, organizacije i građani, na različite načine, kroz dobra dela podržavaju svojim zajednicama i čine ih boljim.\nU ovonedeljnom pregledu vesti o davanjima u regionu, pročitajte neke od priča o dobrim delima za razvoj i dobrobit zajednice.\nHumanost grupe građana iz Svilajnca\nGrupa građana iz Svilajnca je već više od tri godine sprovodi akciju pod nazivom "Doniraj čep da život bude lep".\nOd tada, dvaput godišnje se organizuje akcija objadinjavanja prikupljenih količina, a sav prihod od njihove prodaje uplaćuje se za lečenje obolele dece iz ove opštine. Organizatorke akcije - Sara Stevanović, Marina Milutinović i Milena Radović - kažu da je samo tokom poslednjeg "preseka stanja" sakupljeno više od 700 kilograma čepova.\nMilena Radović, jedna od organizatorki, navodi da se kao problem javlja problem to što retki otkupljivači žele da sarađuju sa neformalnim organizacijama, pa im je bilo teško da obezbede logistiku za preuzimanje čepova i postignu „iole pristojnu otkupnu cenu“. Međutim, od nedavno imaju novog partnera, firmu "Kapa star risajkling" koji će, pored čepova, otkupljivati i ambalažno staklo.\nAkcija "(Ž)bicom do trice" u okviru ovogodišnjeg Tjedna filantropije\nU okviru Tjedna filantropije, koji su i ove godine Zaklada Slagalica i Zaklada Srce grada Osijeka organizovale od 21. do 25. septembra, uspešno je sprovedena kampanja „(Ž)bicom do trice“.\nU okviru kampanje biciklistički dvojac - Igor Toman i Ivica Lenard - ovaj je put svoje kilometre donirao korisnicima Doma za odgoj djece i mladeži iz Osijeka. Tokom 24 časa vožnje Hrvatskom, pedalirali su 400 kilometara, a zahvaljujući donacijama i podršci zajednice, kampanja je dosegla svoj finansijski cilj.\nPrikupljeni iznos od 21.000 kuna namenjen je troškove dvoranskih koševa i dodatne sportske opreme za potrebe sportskih aktivnosti korisnika Dom za odgoj djece i mladeži Osijek.\nBesplatan školski pribor za decu iz ugroženih porodica\nCrnogorsko društvo “13. jul” iz Njujorka, povodom početka nove školske godine, organizovalo je akciju prikupljanja novčane pomoći za kupovinu školskog pribora osnovcima iz socijalno ugroženih porodica sa Cetinja.\nZahvaljujući podršci 40 donatora prikupljeno je 3.300 dolara od kojih će biti kupljeno 116 paketa školskog pribora i devet torbi. Raspodelu paketića deci iz ugroženih porodica organizovaće Centar za socijalni rad Cetinje.\nZajednička kampanja BH Telecoma i Udruženja "Srce za djecu oboljelu od raka”\nBH Telecom i Udruženje "Srce za djecu oboljelu od raka” pokrenuli su zajedničku pod nazivom „Zlatni septembar“, kojom se i ove godine istovremeno obeležava Dan BH Telecoma i Mjesec zlatnih vrpci, kao mesec podizanja svijesti o dečijem raku.\nPored toga, BH Telecom je okom ove godine donirao 2 miliona KM za podršku svojoj zajednici. Od toga je milion KM, u prvim danima pandemije COVID-19, donirano kantonalnim i općim bolnicama u Konjicu, Zenici, Goraždu, Travniku i Bihaću u iznosima od po 200.000 KM za nabavku potrebne medicinske opreme.\nJoš milion KM donacija raspoređen je na ukupno 164 pravna lica za podršku projektima pomoći ugroženoj populaciji, osobama sa invaliditetom i posebnim potrebama, narodnim kuhinjama, humanitarnim udruženjima i obrazovnim institucijama.\nMigrantkinje pomažu borbu protiv COVID-19 u BiH\nU okviru projekta „Budimo odgovorni-program podrške migrantima u BiH“, grupa migrantkinja iz kampa "Ušivak" pohađa radionice za izradu antibakterijskih sapuna i zaštitnih maski. Iz Unije za održivi povratak i integracije u Bosni i Hercegovini, koja sprovodi ovaj projekat kažu da se ove edukativne radionice organizuju sa ciljem pružanja znanja koje će tim ženama pomoći da učestvuju u zaštiti od pandemije Covid-19.\nDodaju i da se svakog meseca u vidu donacije u kampovima Blažuj i Ušivak deli po četiri stotine sapuna i maski, koje su rad žena koje su pohađale radionice. Jedan od ciljeva je i da i one same budu samostalne u proizvodnji maski spuna i da i same u kampu u kome borave mogu u buduće raditi na tome.\nŽene koje učestvuju u izradi, za N1 BiH kažu da su srećne „jer mogu pridonijeti i odužiti se onima koji su za njih učinili mnogo“, dodajući i da su radionice i aktivnosti van kampa uvek od pomoći.\nUkoliko vas je neka od ovih priča inspirisala da učinite nešto lepo za svoju zajednicu, podsećamo da to možete uraditi online donacijom za neku od kampanja na našoj platformi Donacije.rs.


Kompanija „Vezuv-Volcano“ donirala 9000€\nDonacija Institutu za bolesti djece Podgorica, Opštoj bolnici „ Danilo I „ na Cetinju i Opštoj bolnici Bijelo Polje predstavlja još jednu potvrdu naše opredijeljenosti da budemo društveno-odgovorna kompanija i da pomažemo zajednici u kojoj poslujemo. Svjesni trenutne situacije izazvane COVID-19 i svih izazova s kojima se suočavaju naše zdravstvene ustanove, naš izbor je bio da novčana sredstva koja su prikupljena u okviru naše akcije „Dnevna humana doza“ budu opredijeljena za rekonstrukciju pedijatrijskih odjeljenja navedenih ustanova- izjavila je direktorica marketinga i korporativnih komunikacija Lena Bošković.\nNaime, tokom evropskog prvenstva u fudbalu EURO 2020 realizovali smo društveno odgovornu akciju „Dnevna humana doza“ u okviru specijalne emisije „Volcano erupcija, koja se emitovala na televiziji NOVA M.\nPodsjetimo , početni humanitarni fond je iznosio 5.400 eura, tako da su gosti emisije- poznate ličnosti iz javnog života imale mogućnost da značajno uvećaju iznos, prognozirajući ishode i rezultate utakmice prvenstva. Na kraju humanitarni fond akcije „Dnevna Humana doza“ dostigao je 9.000 eur. Novčani fond će biti podijeljena na tri dijela, tako da će svakoj od ustanova biti donirano po 3000 eur.\nNamjera nam je da ovom donacijom pošaljemo jasnu poruku da kompanija „Vezuv-Volcano“ ima senzibiliteta prema onima kojima je pomoć i najpotrebnija. Kao kompanija imamo za cilj da što češće sprovodimo ovakve aktivnosti i da time motivišemo i druge kompanije da pruže pomoć onima kojima je najpotrebnija .\nDonaciju je u ime Instituta za bolesti djece Kliničkog centra Crne Gore primio v.d. direktor dr Velibor Majić koji je, zahvaljujući se na donaciji, istakao da će se sredstva upotrijebiti za rekonstrukciju dijela Pedijatrijskog odjeljenja i za poboljšanje uslova boravka i rada zaposlenih i pacijenata.\n„Nadam se da ćemo biti svi bolji i zadovoljniji i da ćemo učiniti sve da naši najmlađi pacijenti imaju što bolje uslove boravka u Institutu“ kazao je dr Majić.\nIspred OB „Danilo I“ i OB Bijelo Polje donaciju su primile pomoćnica direktora dr Suzana Ivanović i dr Adrijana Kočović koje su se zahvalile kompaniji Vezuv -Volcano na donaciji.


Animirani "Hrabri autić Plodi" u bioskopima od 4. septembra\nNaslovna » Izlasci » Film » Animirani „Hrabri autić Plodi“ u bioskopima od 4. septembra\nAh Neša 2. septembar 2014. Film Postavite komentar\nFilm „Hrabri autić Plodi“ zasniva se na priči o omiljenom junaku koji je u Norveškoj bio neizbežan deo dečije kulture skoro tri decenije. Lik Plodija stvorio je policajac Age Magnusen sredinom osamdesetih, o ovo ostvarenje je zapravo nastavak filma iz 2010. godine. Radnja je smeštena na severu Norveške, u regionu koji ne samo da je čuven po magičnoj severnoj svetlosti, već i po neverovatnom zalasku sunca i tom veoma posebnom, toplom letnjem svetlu.\nPo rečima reditelja Rasmusa A. Sivertsena, divni predeli su poslužili kao inspiracija: „Uložili smo dodatne napore kako bismo stvorili taj veoma poseban pejzaž i osvetljenje koje postoji u ovom regionu, a to je celom filmu dalo jedan egzotičan i drugačiji nivo“.\nFilm „Hrabri autić Plodi“ sinhronizovan je na srpski jezik. (danubeogradu.rs)\nPrethodni Izložba „Umetnost i vlast: pejzaži iz zbirke Josipa Broza Tita“\nSledeći Barutana: Daniel Bell i Vatra


Irina Shayk novo zaštitno lice kompanije Avon - WANNABE MAGAZINE\nKompanija Avon imenovala je Irinu Šajk (Irina Shayk), mladu rusku manekenku, za novog beauty ambasadora. Irina će biti portparol na globalnom nivou i zaštitno lice kampanje nove moderne linije šminke, a njeno lice će krasiti kozmetičke kampanje i Avon brošure širom sveta.\n“Ponosna sam na partnerstvo sa kompanijom Avon, koja je posvećena ženama i koja se posebno izdvaja svojom posvećenošću u radu i pristupu koji ima prema svojim potrošačima. Inspirisana sam milionima Avon predstavnika i dama širom sveta, posebno strašću koju pokazuju prema lepoti i svom poslu”, izjavila je Irina.\n“Irina je ikona lepote i mi smo oduševljeni što sa njom sarađujemo, pogotovu u momentima lansiranja nove make-up kolekcije. Ona je jaka, samouverena žena koja je kao i Avon posvećena podržavanju žena širom sveta. Irina je zaista prelepa kako spolja tako i iznutra”, istakla je Patricija Perez Ajala (Patricia Perez Ayala), viši potpredsednik i direktor marketinga kompanije Avon.\nIrina će biti portparol na globalnom nivou i zaštitno lice kampanje nove moderne linije šminke\nAtraktivna manekenka rođena je u malom gradu po imenu Emanzheliks u Rusiji. Nakon uspešnog pohađanja škole za modeling, ubrzo je dobila međunarodno priznanje i počela da se pojavljuje na pistama u Parizu, na naslovnim stranama cenjenih svetskih časopisa, kao i u velikim svetskim reklamnim kampanjama za mnoge poznate brendove. Irina Šajk trenutno živi na relaciji Njujork–Evropa, a u slobodno vreme izuzetno je posvećena učešću u dobrotvornim akcijama u svojoj domovini Rusiji, koje pomažu decu i porodice u nevolji.


PREDSTAVLJEN PRVI NACIONALNI PRETRAŽIVAČ KULTURNOG NASLEĐA - PRess Serbia | PR PRess team\nJuče je u Novom Sadu, u Istorijskom arhivu grada, predstavljen prvi nacionalni Pretraživač kulturnog nasleđa Republike Srbije.\nNa promociji su, u prisustvu brojnih predstavnika ustanova kulture, govorili pomoćnik ministra za digitalizaciju kulturnog nasleđa i savremenog stvaralaštva dr Dejan Masliković, pokrajinska sekretarka za kulturu,\njavno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević i generalni direktor kompanije Majkrosoft Srbija Željko Vujinović.\nPosetioci ovog portala moći će da, unošenjem ključne reči, dođu do osnovnih podataka i pouzdanih informacija o zadatom pojmu pretrage, koje su rezultat stručne obrade. Kao mesto susreta i vidljivosti svih ustanova kulture, Pretraživač će u budućnosti doprineti naučno- istraživačkom radu, obrazovanju, turizmu, promovisanju kulturnog nasleđa i kulturnoj delatnosti. Posebnost u ovom nacionalnom Pretraživaču predstavlja i to što se u njemu nalaze i podaci iz pet muzeja Republike Srpske.\nPomoćnik ministra za digitalizaciju kulturnog nasleđa i savremenog stvaralaštva dr Dejan Masliković, istakao je da resorno ministarstvo jeste prepoznalo značaj prvog nacionalnog pretraživača ali je inicijativa za njegovim okretanjem istovremeno potekla i od samih ustanova kulture u Srbiji. Ocenio je da je saradnja u oblasti digitalizacije jedino moguća ako se u kontinuitetu i zajednički bude radilo na predstavljanju kulturnih fondova.\nMasliković je dodao i da je Pretraživač kulturnog nasleđa urađen na osnovu primera dobre prakse koja je uspostavljena u Finskoj i Italiji i da je zahvaljujući podršci Majkrosofta razvijena platforma koja će na dobar način odgovoriti aktuelnim izazovima digitalizacije u kulturi.\nDirektor kompanije Majkrosoft, Željko Vujinović se u svom obraćanju zahvalio na saradnji koju ova kompanija uspešno realizuje sa Ministarstvom kulture i informisanja ali i sa Pokrajinskom vladom i ukazao na nužnost digitalizacije u savremenom društvu. Vujinović je istakao da je Majkrosoft počeo da radi na ovom projektu pre dve godine i izrazio zadovoljstvo rezultatom jer Pretraživač kulturnog nasleđa ne nudi samo predstavljanje naših kulturnih vrednosti već nudi i edukaciju i na najbolji način daje presek onoga što čini naš nacionalni identitet. Vujinović je dodao da će Majkrosoft, kao partenr kompanija, i u budućnosti nastaviti sa daljim radom na unošenju podataka u jedinstveni softvreski sistem, koji se koristi svuda u svetu, pa od sada i kod nas.\nU narednom periodu, promocija Pretraživača kulturnog nasleđa biće održana u Beogradu,\nNišu ali i u drugim gradovima Srbije.\nTagoviistorijski arhiv grada nacionalni pretraživač kulturnog nasleđa novi sad srbija


Etno fest doprinosi boljoj turističkoj ponudi u Paraćinu - Jutarnji GLASnik\nHomeDRUŠTVOEtno fest doprinosi boljoj turističkoj ponudi u Paraćinu\nDirektor Turističke organizacije opštine Paraćin Aljoša Gligorijević ocenio je da tradicionalna manifestacija „Etno fest“ doprinosi boljoj turističkoj ponudi Paraćina.\nGligorijević je rekao da se ta manifestacija održava sedmi put i dodao da je ove godine svoje rukotvorine predstavilo više od 70 izlagača iz cele Srbije.\n„Imali smo izlagače iz Pirota, Zaječara, Leskovca, Niša, Kragujevca i susednih opština kao što su Ćuprija i Jagodina. Oni su predstavili svoje rukotvorine, proizvode od meda, rakiju, vino i mnogo drugih proizvoda“, rekao je Gligorijević.\nOn je kazao da kroz manifestacioni turizam pokušavaju da privuku što više gostiju u Paraćin.\nPošto je sajam imao prodajni karakter, Paraćinci i njihovi gosti su mogli da kupe domaće proizvode po popularnim cenama.\nEtno fest je deo Krstovdanskih svečanosti koje se organizuju povodom Dana opštine Paraćin. Deo tih svečanosti biće i Dečiji karneval koji se održava u subotu, 23. septembra koji će okupiti više od 600 mališana.\nZbog opasnosti od vremenskih nepogoda u Paraćinu uvedena pripravnost\nRežira se stečaj Staklare u Paraćinu kako bi je neko kupio za male pare?\nStaklara u Paraćinu – Funkcioneri SNS, bugarski biznismen i trgovci oružjem akteri afere\nTags:etno fest, PARAĆIN\nKOALICIJA ZA ŽIVOT: Sprečimo ubistva 1339 pasa! „Avenija MB“će zaraditi, stradaće psi i budžet Vranja\nEKOLOŠKI POKRET VRBASA: STRUČNOST SUDIJA ISPRED POLITIČKIH PRITISAKA!\n„Jedan napravio Vučiću stranku, drugi mu je služio, a treći deli njegove stavove“ – Zoran Živković o skupu opozicije na Trgu


MIN NJET - RUSKI DEMINERI U AKCIJI: Tokom dana proverili 65 ha, 35 objekata i jedan most\n18. 05. 2022. u 21:28\nNA teritorijama Donjecke i Luganske Narodne Republike jedinice za deminiranje Oružanih snaga RF i Ministarstva za vanredne situacije Rusije proverile su 1.537,3 hektara teritorije, uključujući 65,6 hektara, 7,6 km puteva, jedan most i 35 objekata za današnji dan, rekao je šef Nacionalnog centra za kontrolu odbrane Ruske Federacije, general-pukovnik Mihail Mizincev.\n-Odredi za razminiranje Oružanih snaga Ruske Federacije i Ministarstva za vanredne situacije Rusije obavljaju zadatke čišćenja područja i objekata na teritoriji Donjecke i Luganske Narodne Republike. Provereno je ukupno 1.537,3 hektara, od toga danas 65,6 hektara 35 zgrada (od toga dve bolnice, dve škole), jedan most i 7,6 km puteva, rekao je Mizincev.\nGeneral je naglasio da je tokom deminiranja područja i objekata otkriven i neutralisan 7.151 eksplozivni objekat, od čega 3.923 dnevno.\nrat u Ukrajini Ukrajina rat deminiranje Ruska armija


Odlaganje Zakona o radu košta nas koliko dva mosta Zemun-Borča! : Nadlanu.com\nOdlaganje Zakona o radu košta nas koliko dva mosta Zemun-Borča!\nObjavljeno 25. jan 2014. / 17:46:55\nZajam Svetske banke, strana ulaganja i cena po kojoj će se Srbija zaduživati glavni su kanali kroz koje ćemo platiti odlaganje reformskih zakona.\nIzmene Zakona o radu očekivali smo do kraja 2013. Tada su po hitnom postupku u Skupštinu upućeni i predlozi zakona o privatizaciji i stečaju. Odluka o odlaganju njihovog usvajanja doneta je u ponedeljak, a prva cena dogovora Dačića, Vučića i sindikata već nam je isporučena u sredu. Svetska banka tada nam je stopirala kredit od 250 miliona dolara. Samo na ovaj način izgubili smo novac kojim je Vlada planirala zakrpiti 14 odsto rupa u budžetu.\nEkonomista Milojko Arsić kaže da ćemo povlačenje zakona platiti i kroz manji priliv stranih direktnih investicija.\n- Vlada je planirala ulaganja od oko milijardu evra. Sada bi ona mogla biti manja za oko 300 miliona evra. Takođe, kada finansijski investitori čuju da nam Svetska banka nije odobrila kredit, ali i da nam je smanjen kreditni rejting, to će im biti signal da nam traže još veće kamate - ocenio je Arsić.\nSLEDI UNUTRAŠNJA BORBA: Odlaganje obaveza štetno je po…\nZbog nepropisnog odlaganja otpada Italija kažnjena s 40…\nSrbija ove godine treba da se zaduži oko šest milijardi evra, a za pet milijardi još nismo ugovorili cenu kredita. Arsić procenjuje da bi odluka Svetske banke mogla u proseku da podigne kamatu 0,5 odsto, što stvara dodatni trošak od 25 miliona evra. Arsić, ipak, veruje da ćemo u zadnjem kvartalu dobiti zajam Svetske banke. Sličan odgovor „Blic“ je dobio u Ministarstvu finansija, koji veruju da je za zajam samo pomeren datum. U Svetskoj banci kažu da što se pre zakoni usvoje, to će ranije početi i pregovori o zajmu.\nNaručeni protesti koče reforme“\nJučerašnji protest sindikata metalaca i radnika preduzeća u restrukturiranju u Beogradu, koje je primio premijer Ivica Dačić, bio je povod da se oglasi Ministarstvo privrede.\nMinistarstvo ocenjuje da su protesti sindikata politički instruisani u cilju potpunog zaustavljanja reformi.\n„Protest protiv donošenja zakona o privatizaciji i stečaju i prekjučerašnji štrajkovi, ali i sve dosadašnje sindikalne aktivnosti, poput bojkotovanja javne rasprave povodom izrade Nacrta zakona o radu, direktno su instruisani od političkih partija“, navodi se u saopštenju Ministarstva privrede.\nCilj je, kako ocenjuju, zaustavljanje započetih reformi kako bi zadržali partijske i sindikalne privilegije u javnom sektoru. Ministarstvo privrede zahteva od Vlade da do 1. februara zakaže vanrednu sednicu Skupštine na kojoj bi se raspravljalo o predlozima zakona o privatizaciji i stečaju.\nodlaganjezakon o radu


Dzojstik bez kabla (93545041) - Limundo.com\nDzojstik bez kabla\nBroj predmeta: 93545041\nDzojstik je stigao u ovakvom stanju iz inostranstva sa nekom drugom robom i receno mi je da je ispravan samo mu je kabl otkinut. Ne mogu da ga proverim pa se prodaje kao neispravan bez prava na reklamaciju.\nZa kupce sa malim brojem pozitivnih ili sa negativnim ocenama prvo uplata na racun pa slanje.\nDzojstik bez kabla Dzojstik je stigao u ovakvom stanju iz inostranstva sa nekom drugom robom i receno mi je da je ispravan samo mu je kabl otkinut. Ne mogu da ga proverim pa se prodaje kao neispravan bez prava na reklamaciju.\n93545041 Dzojstik bez kabla


Počinje "Nedelja Holandije u Beogradu"\nPočinje “Nedelja Holandije u Beogradu”\n“Orange Week – Nedelja Holandije u Beogradu”, koju organizuje Ambasada Kraljevine Holandije povodom završetka predsedavanja Savetom Evropske unije, počinje danas i trajaće do 2. jula.\n“Orange Week” (Narandžasta nedelja) će početi zajedničkom izložbom fotografija srpskog i holandskog fotografa “Primenjena nostalgija” u Mikser hausu.\nProjekat “Primenjena nostalgija” je zamišljen kao serija zajedničkih izložbi fotografija dva eminentna fotografa – jednog iz Srbije i drugog iz zemlje predsedavajuće Evropskoj uniji.\nMarko Rupenaje fotografisao mesta i situacije u Amsterdamu koje ga podsećaju na Beograd, dok jeIlvi Niokikćinfotografisala Beograd koji liči na holandski glavni grad.\nIzložba je inicijativa Kancelarije za evropske integracije Vlade Republike Srbije, sa ciljem da se unapredi kulturna saradnja i promoviše zemlja koja predsedava Evropskoj uniji, kao i da se promoviše Srbija i pruži joj se podrška na putu u EU.\nSutra od 16 časovasvi zainteresovani građani mogu prisustvovati druženju i razgovoru uz kafu sa ambasadorom Holandije Henk van den Dolom, v. d. direktora Kancelarije za evropske integracije Ksenijom Milenkovići timovima ambasade i kancelarije.\n“Orange Week” se nastavlja “Delikatesnim ponedeljkom” u Kulturnom centru “Grad”, gde će tim ambasade kuvati za goste, a pripremaju i ukusno “narandžasto iznenađenje” za tu priliku.\nTokom “Nedelje Holandije” u Beogradu, u Domu omladine će biti prikazivaninovi holandski filmovi – “Borgman” Aleksa van Varmerdama, “Akvarijum” Andree ArnoldI “Golcijus i Pelikansko drustvo”, Pitera Grinaveja.\nOrganizatori su najavili i veliku biciklističku vožnju – “Orange Bike Ride”, 2. jula od 17 časova sa Trga Republike, projekciju holandskog filma “Admiral” Rula Rajne u okviru programa “Filmstreet-a” 2. jula kod Muzičkog paviljona na Kalemegdanu, kao i “Orange Party” iste večeri kada će na Kalemegdanu (tereni K.K. Partizan) publiku zabavljati holandski i srpski Đ-evi.\nUlaz na većinu događaja je besplatan.\nUpoznajte rukometnog Nejmara: Najskuplji transfer u istoriji…\nKrvava grofica: Mamila je devojke u dvorac pa ih batinala,…\nMarija iz “Žikine dinastije”: Evo zbog čega sam…


NSinfo: Exit doneo Novom Sadu novih 13.3 miliona evra - najviše gostiju iz Beograda, Londona, Amsterdama...\nExit doneo Novom Sadu novih 13.3 miliona evra - najviše gostiju iz Beograda, Londona, Amsterdama...\nIstraživanje koje se redovno sprovodi za vreme EXIT festivala\npokazalo je da je aktuelni nosilac titule "Najbolji evropski festival" tokom 2018. imao ekonomski doprinos na turističku privredu Novog Sada i Srbije od novih 13.3 miliona evra.\nNa ovu brojku treba dodati, po svim procenama, još veću vrednost promotivne kampanje Exita u čak 36 svetske zemlje koja u fokus pored festivala stavlja upravo Petrovaradinsku tvrđavu, Novi Sad i Srbiju.\nIstraživanje je, pored demografske strukture posetilaca koji su u našu zemlju stigli iz preko 70 zemalja sveta, obuhvatilo i njihovu prosečnu potrošnju, ali i muzički ukus, opšti utisak o festivalu, kao i gradu u kojem se održava.\nOvogodišnji EXIT festival tokom četiri dana ostvario je posetu od gotovo 200.000 ljudi, a primetan rast zabeležen je među posetiocima koji su došli van Evrope, kojih je bilo rekordnih 10 odsto.\nMeđu njima prednjače posetioci iz Australije, SAD i Turske, dok su zabeleženi dolasci i iz nekih veoma dalekih zemalja poput Kolumbije, Indije, Japana, sa Kajmanskih ostrva, iz Katara i Singapura!\nTradicionalno veliki broj posetilaca došao je iz država bivše Jugoslavije, njih 18,7 odsto, dok je iz zemalja Zapadne Evrope došlo 20,4 odsto posetilaca, među kojima su prednjačili ljubitelji festivala iz Nemačke, Holandije, Francuske, Velike Britanije, Austrije, Italije, Danske, Irske i Španije.\nIz zemalja Istočne Evrope stiglo je 12,8% posetilaca, a najviše iz Mađarske, Grčke, Rumunije, Bugarske, Poljske i Slovačke.\nKada se posmatra broj posetilaca po gradovima, pored Novosađana najviše posetilaca na EXIT dolazi iz Beograda, Londona, Amsterdama, Zagreba, Sarajeva, Ljubljane, Budimpešte, Pariza, Berlina, Banja Luke, Istanbula, Osijeka, Niša, Tuzle, Ankare, Frankfurta, Subotice, Roterdama, Marseja, Sombora, Izmira, Zrenjanina, Segedina, Kragujevca, i mnogih drugih.\nČak 70 odsto stranaca koji su došli na EXIT su ove godine u Novom Sadu bili prvi put, dok je 91,1% ukupnog broja "Egzitaša" u Evropsku prestonicu kulture došlo samo zbog festivala!\nVisokoobrazovani posetioci činili su već standardnih 80% od ukupnog broja, a među posetiocima na Petrovaradinskoj tvrđavi ove godine najviše je bilo zaposlenih, njih čak 51,4%, koje prati očekivano visok broj studenata od čak 40,7%.\nU Srbiji tokom EXIT festivala, po istraživanjima TIM centra, ubedljivo su najviše trošili turisti iz Zapadne Evrope, prosečnih 585 evra, a prate ih turisti iz vanevropskih zemalja, koji su ostavljali u proseku 584 evra.\nPosetioci iz Istočne Evrope ostavljali su lokalnoj privredi 517 evra, dok su među posetiocima iz regiona najviše trošili Slovenci 491 evra, a najmanje gosti iz BiH 340 evra.\nU navedene iznose uključeni su samo troškovi koji ostaju domaćim kompanijama, poput smeštaja, lokalnog prevoza, ishrane, pića, suvenira i slično.\nizvor: rtv.rs, agencije, foto: exit festival\n... ekonomija, exit, festival, istraživanje, Novi Sad, petrovaradinska tvrđava, turizam


Svi na ovu stranu: Parking garaža nam donosi milionski dug i duplo veću cenu parkiranja | InfoKG - Mesto gde se informišem\nSvi na ovu stranu: Parking garaža nam donosi milionski dug i duplo veću cenu parkiranja\nUtorak, 29 Oktobar 2019 14:15Autor: InfoKG\nParking garaža u Kragujevcu, čija je izgradnja zvanično počela danas, donosi nam milionski dug i duplo veću cenu parkiranja. To smatra inicijativa “Svi na ovu stranu” okupljena oko bivšeg gradonačelnika Veroljuba Stevanovića. Postavljaju pitanja gradskoj vlasti da li je ova investicija mogla da bude finansirana iz drugih izvora, da li je cena izgradnje opravdana, preti li nam saobraćajni kolaps u narednih godinu dana i da li će cena karte biti znatno veća od dosadašnje?\nIz inicijative “Svi na ovu stranu” okupljene oko bivšeg gradonačelnika Veroljuba Stevanovića poručuju da, iako postoji realna opravdanost za ovakvom investicijom, u smislu nedovoljnog broja parking mesta u užem centru grada, postoji nekoliko spornih pitanja na koja želimo da ukažemo i na koja bi gradska vlast trebalo da da odgovore građanima.\nU nastavku vam u celosti prenosimo pitanja iz saopštenja inicijative “Svi na ovu stranu”:\n- Da li je ova investicija mogla da bude finansirana iz drugih izvora, kroz javno-privatno partnerstvo ili poverenu delatnost nekoj privatnoj firmi koja bi od grada otkupila lokaciju, platila uređenje, investirala novac u izgradnju, uposlila ljude i plaćala komunalnu taksu i sve druge obaveze kako gradu, tako i državi. Na ovaj način grad bi rešio problem parkiranja i prihodovao novac koji bi mogao da iskoristi za investicije u infrastrukturu, zdravstvenu ili socijalnu zaštitu itd. Sa druge strane, građanima bi bila pružena adekvatna usluga parkiranja po nepromenjenoj ceni, jer grad poveravanjem delatnosti zadržava pravo da određuje cenu parkiranja. Ovaj model je već oporoban ne samo na zapadu, već i u zemljama regiona, ali i u gradovima u Srbiji i definitivno najisplativiji način da se gradovi i opštine razvijaju na održiv način, a ne kroz dugoročno zaduživanje.\n- Da li je cena izgradnje opravdana? Ako se grad već prihvatio ovog posla i odlučio da investira novac zadužujući građane na 10 godina, pitanje je da li je projektovana cena investicije opravdana. Takođe, uvek ostaje sumnja da li je grad potrošio više novca od neophodnog, kao i kvalitet nadzora nad izgradnjom, a ujedno i veliki prostor za korupciju i malverzacije.\n- Preti li nam saobraćajni kolaps u narednih godinu dana, koliko će realno najmanje trajati njena izgradnja? Da li će zbog radova na garaži i smanjenog, ionako malog kapaciteta za parkiranje u centru grada, kao i zbog, pretpostavljamo, velikog broja građevinskih mašina, koje će biti uposlene na izgradnji parking garaže, nastati saobraćajne gužve? I šta je grad po tom pitanju preduzeo? Koliko je novih privremenih parking mesta obezbedio na drugim parkiralištima, da li će biti delimične izmene saobraćaja u obližnjim ulicama?\n- Poslednje, ali ne i najmanje važno pitanje je, da li je tačno da će cena započetog sata parkiranja u novoizgrađenoj parking garaži koštati 100 dinara, odnosno, gotovo dva puta skuplje od trenutne cene započetog sata na zatvorenim parkiralištima?


Američki birači nepoverljivi prema Džo Bajdenu - Aktuelnosti US\nAmerikanci neće Bajdena?\nAmerički birači iskazuju svoje neodobravanje prema predsedniku Džou Bajdenu, skoro devet meseci nakon što je on preuzeo dužnost.\nU nizu nacionalnih anketa koje su sprovedene prošle nedelje, ukupno 49,2 odsto anketiranih birača ne odobrava način na koji Bajden pobavlja dužnost predsednika, dok 44,5 odobrava. U pet nedavnih anketa registrovano je nezadovoljst o politikom 46. predsednika zemlje na sajtu RealClearPolitics, pri čemu su tri bile pozitivne.\nBroj novozaražeih koronavirusa u zemlji takođe je porastao poslednjih meseci pre nego je počeo da pada, iako je skoro 70 miliona Amerikanaca ostalo nevakcinisano. Bajden je naložio vakcinaciju ili često testiranje na Kovid 19 za radnike u kompanijama sa 100 ili više zaposlenih, ali su mandati kontroverzni u nekim delovima zemlje i u nekim preduzećima i tek treba da stupe na snagu.\nDemokrate i republikanci u Senatu složili su se krajem prošle nedelje o hitnom povećanju granice zaduživanja do početka decembra, kada će se to pitanje morati ponovo da bude razmotreno.\nU međuvremenu, demokratski poslanici, po Bajdenovom nalogu, pokušavaju da smanje njegov predlog potrošnje na socijalnu zaštitu od 3,5 hiljade milijardi dolara i usvoje ga zajedno sa dvopartijskim zakonima o infrastrukturi do kraja oktobra.\nUsvajanje zakona i slabljenje opasnosti od koronavirusa mogli bi da pomogne Bajdenovoj poziciji, ali stranica FiveThirtyEight je primetila da Bajden u ovom trenutku ima niži rejting od svih predsednika osim dva od 1945. godine, među kojima je i Tramp.\nNa pitanje o padu Bajdenove popularnosti, portparolka Bele kuće Džen Psaki nedavno je rekla novinarima: “Ovo je zaista teško vreme za našu zemlju. Još uvek se borimo sa Kovidom, a mnogi ljudi su mislili da ćemo to proći, uključujući i nas”.\n“Nema sumnje da to utiče na mnoga pitanja”, rekla je ona, poput lanca snabdevanja robom široke potrošnje stranih proizvođača koji su u zastoju u američkim lukama zbog nedostatka radnika. Ona je takođe rekla da su ljudi zabrinuti za svoju bezbednost i dobrobit na poslu.\nIZVOR: B92 I FOTO: US NEWS\nTags: Američki biračianalitičariAvganistanBajdenborba sa kovidomdemokratepad Bajdenovog ugledapandemija koronavirusapodrska bajdenupoliticke tenzijePovlacenje vojskeRejtingrepublikancisocijalna zastitaVakcinacija\nKalifornija propisuje rodno neutralne sekcije igračaka za velike maloprodaje


► Vučić poslao poruku podrške predsedniku Kine zbog demonstracija na Tajvanu\nVučić je u poruci Siju osudio zahteve demonstranata na Tajvanu, navodeći da je njihov cilj "narušavanje teritorijalne celovitosti i suvereniteta Kine", saopštio je kabinet srpskog predsednika.\nU saopštenju se navodi da je Vučić "ponovio potpunu i nedvosmislenu podršku politici 'jedne Kine'" i izrazio uverenje da će kinesko rukovodstvo i kineski narod "umeti da odbrane jedinstvo i integritet svoje zemlje".\nVučić je još jednom izrazio zahvalnost Siju "za podršku Kine državnim i nacionalnim interesima Srbije", dodaje se u saopštenju.\nHiljade pristalica nezavisnosti Tajvana, čiji je zvaničan naziv Republika Kina, okupile su se danas u glavnom gradu Tajpeju da bi izrazile nezadovoljstvo odnosom Narodne Republike Kine prema njihovom ostrvu.\nOrganizatori skupa pozvali su vladajuću stranku na Tajvanu da promeni zakon o referendumu kako bi Tajvanci mogli da odlučuju da li da promene naziv svog ostrva - Republika Kina u Tajvan.\nTajvan od 1949. godine faktički funkcioniše kao nezavisna država, ali kao što Peking smatra to ostrvo delom svoje teritorije, tako i Tajvan smatra svojom celu teritoriju Narodne Republike Kine.