Vučić zamolio Beograd da kupi prve Simensove tramvaje proizvedene u Kragujevcu - Naslovi.net vesti\nVučić zamolio Beograd da kupi prve Simensove tramvaje proizvedene u Kragujevcu\nU industrijskom kompleksu "MIND park" u Kragujevcu otvorena je prva fabrika - "AMM manifekčring" koja proizvodi delove za šinska vozila, a u vlasništvu je Bratislava Milanovića, investitora u taj park.\nNa otvaranju fabrike predsednik Srbije Aleksandar Vučić je istakao to što je u novom pogonu zaposleno 260 radnika, pored 600 već zaposlenih u pogonu "Simensa". Svečanosti su prisustvovali i premijerka Ana Brnabić, ambasador... »\nU industrijskom kompleksu MIND park kod Kragujevca u petak je otvorena prva fabrika, "AMM", koja posluje u okviru "Majnd grupe"\nKRAGUJEVAC - U industrijskom kompleksu MIND park kod Kragujevca danas je otvorena prva fabrika, "AMM", koja posluje u okviru "Majnd grupe". Vrpcu su presekli predsednik Srbije Aleksandar Vučić i vlasnik kompanije MIND Real Estate... »\n– Predsednik Srbije Alesandar Vučić i vlasnik kompanije MIND Real Estate Branislav Milanović otvorili su danas prvu Simensovu fabriku u Industijskoj zoni MIND park kod Kragujevca, koja trenutno ima 600 zaposlenih.\nVučić je na otvaranju rekao da je Srbija za izgradnju infrastrukture za taj industrijski kompleks izdvojila 10 miliona evra i najavio da će do kraja naredne godine biti završen autoput Kragujevac – Koridor 10 i da će biti... »\nU industrijskom kompleksu "MIND park" u Kragujevcu danas je otvorena prva fabrika - "AMM manifekčring" koja proizvodi delove za šinska vozila, a u vlasništvu je Bratislava Milanovića, investitora u taj park.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas prisustvuje otvaranju prve završene hale "Aluminijum" u okviru MIND Parka u blizini Kragujevca, u kojoj već radi jedan broj ljudi i koja je započela proizvodnju u novembru ove godine. - Kod Bratislava već radi 260, u "Simensu" 600 ljudi, a našaje procena ako... »\nVrpcu su presekli predsednik Srbije Aleksandar Vučić i vlasnik kompanije "Majnd ril istejt" Bratislav Milanović, a svečanosti su prisustvovali premijerka Ana Brnabić i gradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić. Predsednik Vučić je... »\n"Simens pravi prvi tramvaj dogodine, 50 upita iz celog sveta" FOTO\nKragujevac -- U industrijskom kompleksu MIND park kod Kragujevca otvorena je prva fabrika, AMM, koja posluje u okviru MIND grupe.\nVrpcu su presekli predsednik Srbije Aleksandar Vučić i vlasnik kompanije MIND Real Estate Bratislav Milanović, a svečanosti su prisustvovali premijerka Ana Brnabić i gradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić. Fabrika se prostire... »\n"Najveći svetski stručnjaci uvek u Cirihu, dogodine u BG"\nKragujevac -- Otvaranje prve u nizu fabrike u industrijskom kompleksu MIND park kod Kragujevca je veliki dan i za taj grad i za Srbiju, poručila je premijerka Ana Brnabić.\nPrema njenim rečima, to predstavlja rezultat svih hrabrih reformi koje je 2014. godine pokrenuo predsednik Aleksandar Vučić. Ona je u Kragujevcu podsetila da je privredni rast danas 4,5 odsto, uz rekordno nisku nezaposlenost od... »\nU Kragujevcu otvorena prva fabrika u industrijskom parku\nKRAGUJEVAC - U industrijskom kompleksu MIND park kod Kragujevca danas je otvorena prva fabrika, "AMM", koja posluje u okviru "Majnd grupe".\nVrpcu su presekli predsednik Srbije Aleksandar Vučić i vlasnik kompanije MIND Real Estate Bratislav Milanović, a svečanosti su prisustvovali premijerka Ana Brnabić i gradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić Fabrika se prostire na... »\nPredsednik: Pravićemo tramvaje u Kragujevcu (foto)\nU industrijskom kompleksu MIND park kod Kragujevca danas je otvorena prva fabrika, "AMM", koja posluje u okviru "Majnd grupe".\nFoto: Tanjug/Dimitrije Goll Vrpcu su presekli predsednik Srbije Aleksandar Vučić i vlasnik kompanije MIND Real Estate Bratislav Milanović, a svečanosti su prisustvovali premijerka Ana Brnabić i gradonačelnik Kragujevca Radomir... »\n"Spas za KG, Udo obećao sam - to ti je završeno"\nKragujevac -- Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je otvaranje industrijskog kompleksa u Kragujevcu spas za celu Šumadiju.\nVučić je na otvaranju prve fabrike u tom kompleksu kazao da za sada u njemu radi 860 radnika, a da će veoma uskoro biti oko 3.00 ljudi. "To je spas za Kragujevac, Raču i Topolu. Ništa zdravije nismo mogli da dobijemo u našoj... »\nOtvaranje prve u nizu fabrike u industrijskom kompleksu MIND park kod Kragujevca je veliki dan i za taj grad i za Srbiju i predstavlja rezultat svih hrabrih reformi koje 2014. godine pokrenuo predsednik Repubilke Aleksandar Vučić, tada kao predsednik vlade, poručila je danas premijerka Ana Brnabić.... »\nU sklopu Parka, koji se prostire na 150 hektara, u toku je izgradnja industrijske zone gde će, sem fabrika, biti smeštene sve potrebne službe poput vrtića, doma zdravlja...\nKRAGUJEVAC - Tu gde Nemci dođu, uspeh je zagarantovan! Neka mi se smeju, neka govore sa sam lud i blesav što tako govorim, ali tako jeste. Prve tramvaje koji odavde izađu, voleo bih da kupi baš Beograd - rekao je danas predsednik... »\nOtvorena prva fabrika u industrijskom parku MIND\nKRAGUJEVAC: U industrijskom kompleksu MIND park kod Kragujevca danas je otvorena prva fabrika, "AMM", koja posluje u okviru "Majnd grupe".\nKRAGUJEVAC - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovaće danas svečanom otvaranju prve fabrike u industrijskom kompleksu MIND Park u Kragujevcu. Industrijski kompleks MIND Park, čija izgradnja je počela u aprilu u Lužnicama kod Kragujevca u prisustvu Vučića, osmišljen je kao grad u malom sa... »\nPrva fabrika u indistrijskom kompleksu "Majnd park" biće otvorena dana u Kragujevcu. Za oko sedam meseci, od postavljanja kamena-temeljca završena je prva proizvodna hala. Fabrika AMM, koja posluje u okviru "Majnd grupe", prostire se na oko 8.000 kvadrata i u njoj će se proizvoditi delovi za tramvaje i vozove koji se kreću evropskim metropolama.\nDarko Đorić iz "Majnd grupe" kaže da će se proizvoditi aluminijumske konstrukcije za šinska vozila, pre svega za dva poznata kupca. "To su nemački 'Simens' i francuski 'Alstom' i fabrika je praktično postavljena u proizvodnju u... »\nInsajder pre 53 minuta


FK Partizan – Nadlanu.com\nObjavljeno 4. okt 2013. / 11:08:20\nPočetkom 1950ih je postao nezavisan od vojske. Igrači Partizana, dva dana po osnivanju, 6. oktobra, prvi put su istrčali na teren. Pobedili su tim iz Zemuna sa 4:2 u sastavu: Čulik, Čolić, Beleslin, Čajkovski, Đurđević, Švaljek, Seres (B. Mihajlović), Atanacković, Rupnik, Božović i Matekalo, koji je bio i prvi strelac (dao je dva gola. Seres i Rupnik po jedan). Trener je bio Glazer, kasnije i golman.\nFudbalski klub Partizan je srpski fudbalski klub iz Beograda. Partizan je 24 puta bio prvak države, a osvajač je i 12 kupova. Najveći uspeh Partizana u evropskim takmičenjima je finale Kupa evropskih šampiona protiv madridskog Reala. Posle raspada Jugoslavije, Partizan je prvi klub iz Srbije koji se plasirao u Ligu šampiona (ukupno dva puta) i koji se plasirao u osminu finala Kupa UEFA.\nPartizan je igrao u finalu Kupa evropskih šampiona 1966. protiv Real Madrida, nakon što je izbacio Mančester junajted u polufinalu. Partizan je vodio u jednom trenutku sa 1-0, ali je na kraju izgubio od Španaca sa 2-1. Najuzbudljiviji meč Partizana je bio protiv Seltika 1989. Prva utakmica je odigrana u Mostaru, koju je Partizan dobio sa 2-1. Revanš je igran u Škotskoj, a Seltik je pobedio 5-4. Partizan je postigao gol u poslednjem minutu i kvalifikovao se dalje. Neki od uspeha Partizana u poslednjim godinama su pojava u Ligi šampiona u sezoni 2003/04.\nStadion Partizana je objekat sa najdužom sportskom tradicijom u Jugoslaviji. Nalazi se na mestu gde je pre Drugog svetskog rata bilo igralište šampiona BSK-a – Beogradskog Sportskog Kluba.\nNeposredno po završetku rata, započeta je izgradnja novog stadiona baš na tom mestu. 9. oktobra 1949. godine je na njemu odigrana prva utakmica između Jugoslavije i Francuske (1:1) u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo 1950.\nMomčilo Vukotić je rekorder Partizana po broju nastupa – odigrao je 752 utakmice, a rekorder u broju golova postignutih za crno-bele je Stjepan Bobek sa 403 pogotka. Za reprezentaciju Jugoslavije nastupilo je preko 130 Partizanovih fudbalera, a više od pedeset utakmica odigrali su Stjepan Bobek, Branko Zebec, Zlatko Čajkovski, Fahrudin Jusufi, Milan Galić, Milutin Šoškić, Slaviša Jokanović, Predrag Mijatović. Bivši igrač Partizana Savo Milošević je odigrao 102 utakmice za reprezentaciju, što je apsolutni rekord.\nDerbi igran 11. maja 2005. u polufinalu kupa Srbije i Crne Gore je posetilo 8.000 gledalaca, što je najmanje u istoriji. Najveća posećenost je bilo oko 108.000 gledalaca. Iako je prvi derbi dobila Crvena zvezda, Partizan još uvek drži rekordnu pobedu 7:1.\nGrobari, navijači Partizana, su organizovani krajem 1970ih. Nadimak su dobili od navijača najvećeg rivala Crvene zvezde, koji su mislili na uglavnom crne klupske boje, koje su bile slične zvaničnim uniformama grobara. Partizanov gradski rival je Crvena zvezda i utakmice između ova dva rivala se nazivaju „večiti derbi“.\ndobra stara vremenafk partizannekad i sadpartizan


► Damjanović (SRS): Dokazaćemo da u Srebrenici nije bilo genocida i da Srbi nisu\nPoslanik Srpske radikalne stranke (SRS) Miljan Damjanović ocenio je danas da već godinama postoje pokušaji da se prikaže da se u Srebrenici 1995. godine umesto zločina dogodio genocid i da se Srbima pripiše da su genocidni narod, protiv čega će se SRS boriti i nastaviti da dokazuje da je istina drugačija.\nDamjanović je to izjavio ispred Specijalnog suda u Beogradu, povodom suđenja za ratni zločin nad civilima i zarobljenicima u selu Kravica kod Srebrenice 1995. godine, kojem SRS prisustvuje.\n"U Specijalnom sudu se sudi za izmišljeni zločin osmorici pripadnika policijskih snaga specijalne jedinice Jahorina. Ovim postupkom jedna strana pokušava da to stavi u istu vremensku ravan zločin u Srebrenici, koji smo osudili, ali koji nema nikakve veze sa ovim izolovanim incidentom", rekao je Damjanović.\n"Pripadnici specijalnih snaga policije, njih dvadeset, sprovodili su 317 zarobljenika, ne 1313 koliko se navodi jer su to naduvane cifre kako bi se srpske snage optužile za najmonstruoznije zločine. Njih su vodili nevezane do jednog hangara i tada se desio incident u kojem je jedan od zarobljenika oteo pušku jednom policajcu i upucao ga", rekao je Damjanović i dodao da je tada usledio metež koji je za žaljenje.\n"Da je to bilo mirnodopsko stanje, ovde bi se govorilo o prekomernoj upotrebi sile. Ali pošto je bilo ratno stanje, onda se govori o tome ko je spasio živu glavu. SRS će nastaviti da prati ovaj proces i boriće se za istinu da u Srebrenici nije bilo genocida nego zločina. Jer ova ujdurma, koja traje godinama, prema kojoj se u Srebrenici desio genocid i prema kojoj su Srbi genocidni narod mora da se spreči. SRS će odlučno nastaviti sa procesom dokazivanja istine", rekao je on.


source.ba | Bivšem vijećniku Hasanu Hodžiću Ćasi godina zatvora\nIzrečena mu je zabrana obavljanja službene dužnosti u trajanju od tri godine od pravosnažnosti presude.\nPredsjedniku i dvojici članova Upravnog odbora JP 'Putevi Brčko' 30 dana zatvora\nTučnjava na Alipašinom Polju: Muškarac uboden nožem\nNakon prihvatanja sporazuma o priznanju krivice, Općinski sud u Sarajevu proglasio je krivim Hasana Hodžića zbog krivičnog djela primanje nagrade ili drugog oblika koristi za trgovinu utjecajem, prenio je Avaz.\nOsuđen je na kaznu zatvora u trajanju od jedne godine, potvrdilo je Tužilaštvo KS.\nUhapsila ga je SIPA u junu prošle godine u akciji kodnog naziva "Hotel".\nOptuženi vijećnik Hasan Hodžić, poznatiji kao Ćasa, teretio se da je od početka jula 2019. do kraja aprila 2020. godine u svojstvu općinskog vijećnika i zamjenika predsjedavajućeg Općinskog vijeća Novi Grad Sarajevo neposredno i u više navrata zahtijevao novčani iznos u rasponu od 50.000 KM do 100.000 KM od stranog investitora kako bi pravnom licu "Rojal Plaza" preko vijećnika u Novom Gradu ishodovao odluku o izmjeni Regulacionog plana na području ove općine.\nTagovi: zatvorHasan HodžićKSpresuda


Tuzla:Pravni fakultet pobjednik na takmičenju u Strazburu\nPravni fakultet Univerziteta u Tuzli uzeo je učešće na takmičenju pravnih fakulteta iz Bosne i Hercegovine u Strazburu, u oblasti ljudskih prava i primjene Evropske konvencije o zaštiti osnovnih ljudskih prava i sloboda. ...\nIslamska razvojna banka (IDB) u saradnji sa BBI bankom investirat će 100.000 američkih dolara (176.921,90 KM) za obnovu četiri škole u Maglaju....\nPlanovi Općine Kakanj: Osvjetljenje ski-staze na Ponijerima\nTokom 2015. godine Općina Kakanj planira izvršiti osvjetljavanje cjelokupne ski-staze Ponijeri čime će građanima Kaknja i gostima iz drugih općina i gradova biti omogućeno i noćno skijanje na poznatoj kakanjskoj vazdušnoj banji i ski-centru. ...\nTešanj: Sastanak sa direktorom OŠ Abdulvehab Ilhamija Kalošević\nOpćinski načelnik Suad Huskić i pomoćnik Općinskog načelnika Azra Muslija primili su danas direktora OŠ Abdulvehab Ilhamija Kalošević....\nMersida Mešetović, brigadirka u OSBiH: Svaki posao, prije svega, traži profesionalnost\nŽene 21. vijeka polako, ali sigurno ulaze u sve sfere društvenog, javnog i političkog života, kako u Bosni i Hercegovini tako i u zemljama regije, Evrope i svijeta. Za njih ne postoji nešto što ne mogu ili ne žele. Mogu i žele... Supruge su, majke, sestre, ali i uspješne političarke, ljekarke i vojnici....\nBIHAMK: IZVJEŠTAJ O STANJU NA PUTEVIMA U 13 : 40 SATI\nZbog većeg odrona na magistralnom putu M-17 Žepče-Nemila (Begov Han) iz pravca Žepča u funkciji je jedna traka za putnička vozila, dok se saobraćaj iz pravca Zenice odvija otežano preko mjesta Kovanići isključivo za putnička vozila. ...\nTurska policija zaplijenila automobile ukradene u BiH na putu ka Siriji (VIDEO)\nU različitim policijskim akcijama, otkriveno je da se među ukradenim autima nalaze i vozila iz Italije, Bugarske i drugih evropskih zemalja...\nZbog sniježnih nanosa i loše vidljivosti potpuno je obustavljen saobraćaj na magistralnim putevima Livno-Šuica-Kupres,...\nSAOPĆENJE ZA JAVNOST MUP-a ZDK\nKomesar Šut posjetio kadete na Policijskoj akademiji FMUP-a u Sarajevu...


NOVOSTI Apel gra�anima da blagovremeno zamjene putne ispraveBanjaluka 22.06.2011.\nIskustvo iz prethodnih godina pokazuje da su ljetni mjeseci period kada veliki broj gra�ana zbog sezone godi�njih odmora pristupi sa namjerom da podnesu zahtjev za izdavanje novih ili produ�enja va�enja li�nih dokumenata.\nGra�ani koji imaju namjeru da putuju van zemlje u predstoje�em periodu, trebalo bi da provjere rok va�enja njihovih li�nih dokumenata (prvenstveno putnih isprava) i na vrijeme podnesu zahtjev za izdavanje novih, ukoliko postoji potreba za istim.\nPodsje�amo da je zakonski rok za izdavanje putne isprave 30 dana, a da je cijena biometrijske paso�ke knji�ice 40KM. Gra�ani koji �ele da putnu ispravu dobiju roku od 48 �asova treba da istu plate 200 KM. Zbog velikog interesovanja gra�ana, lokacija za izdavanje li�nih dokumenata u Banjaluci zaprima zahtjeve gra�ana radnim danom od 7 do 19 �asova, a subotom od 7 do 13 �asova. Vrati se nazad


Miloš Krasić – Navijaci Srbija\nNAJAVA DANA (sreda, 14. april): Siti i Real čuvaju prednost u Ligi šampiona, Zvezdina bitka za pol poziciju i veliki dan za srpski Virtus\nHome > Posts tagged "Miloš Krasić"\nTag: Miloš Krasić\nI zvanično, Hrvat seda na klupu ruskog tima: Ivica Olić PREUZEO CSKA!\nOtklonjena je i poslednja dilema, Ivica Olić se vratio u moskovski CSKA, naslediće na klupi kluba iz glavnog grada Rusije Viktora Gončarenka i prvi put u karijeri samostalno predvoditi jednu ekipu. Spekulisalo se da će put Moskve sa njim poći i Miloš Krasić, ali je ipak reči bivšeg reprezentativca\nKao veliko iznenađenje zazvučala je vest iz ruskih medija da se Miloš Krasić vraća u CSKA iz Moskve i to na funkciju – pomoćnog trenera.Informacija koja je pratila vest da je Ivica Olić novi šef struke Armejaca je da će mu pomoćnici biti Miloš Krasić i Elvir Rahimić. Društvo\nRastaju se CSKA iz Moskve i Viktor Gončarenko. Bilo je do sada barem pet najava njihovoh razlaza u poslednje dve godine, ali sada je definitivno.A, Armejci su već izabrali novog. Licitiralo se sa imenima kandidata poslednjih dana, ali svi ruski mediji danas donose informaciju da će novi trener CSKA


Šta direktor u ulozi operatera kol centra može naučiti o biznisu? - Moja Firma\nPOČETNA Magazin Saveti Šta direktor u ulozi operatera kol centra može naučiti o biznisu?\nŠta direktor u ulozi operatera kol centra može naučiti o biznisu?\nSaveti 15. oktobra 2017.\nKo god je zaposlen u kol centru osiguravajuće kuće CareConnect u Njujorku već je navikao na sledeću scenu: direktor kompanije, Alan Mari, pridružuje se radnicima koji svakodnevno obave i do 2 i po hiljade poziva. Svoju direktorsku kancelariju zamenjuje prostorijom u kojoj se zvonjava telefona čuje u proseku 250 puta u toku jednog radnog sata, te vreme provodi razgovarajući sa klijentima i pružajući im najrazličitije informacije u vezi zdravstvenog osiguranja.\nUz gomilu obaveza i prebukiran raspored koji ide uz najodgovorniju poziciju u kompaniji, sigurno je da gospodin Mari to ne čini iz puke dosade. Kao osnivač i rukovodilac osiguravajuće kuće sa preko 100 hiljada klijenata, vrlo brzo je uvideo da mu svaki zaključeni ugovor, poslovni sastanak ili finansijski izveštaj o poslovanju nudi mogućnost usvajanja poneke korisne veštine organizovanja sopstvenog biznisa. Uprkos tome, ovaj čovek ne odustaje od navike da izdvoji po nekoliko radnih sati nedeljno i ubaci se u ulogu najobičnijeg operatera u kol centru. Prema sopstvenom priznanju, najvrednijim lekcijama o upravljanju kompanijom naučili su ga upravo razgovori sa brojnim osiguranicima.\nStoga i svaki novi zaposleni na ovoj poziciji, bez obzira na prethodno iskustvo, prolazi obuku koja uključuje sličan pristup radu. Na taj način pruža mu se prilika da nauči ono što je i sam Mari istakao kao tri najdragocenija uvida iz domena negovanja odnosa sa klijentima.\nEmpatija je uvek na prvom mestu.\nNimalo iznenađujuće, prva od lekcija koju nudi iskustvo svakodnevnog rada u sektoru korisničke podrške jeste „fino brušenje“ veštine pažljivog slušanja. Toliki broj poziva na dnevnom nivou ostavlja malo prostora za unapred definisane instrukcije po kojima bi svakom pojedinačnom pozivu (odnosno klijentu) trebalo pristupiti. Da li je osoba sa druge strane staložena i smirena, ili očekuje detaljan i iscrpan odgovor na svoja pitanja? Ili je možda nervozna, u žurbi i odaje utisak kao da joj je od životne važnosti da što pre sazna informacije koje će joj rešiti trenutni problem? Bez obzira na okolnosti ili obavezu da se pri izlasku klijentima u susret postigne maksimalna vremenska efikasnost, kontakt sa njima će uvek zahtevati i maksimalnu mentalnu, odnosno emotivnu posvećenost.\nPri tome, svaki klijent ima sopstvene potrebe koje, od slučaja do slučaja, mogu biti veoma različite. Vreme, pažnja, pa i emocije uložene u razgovor sa klijentima važni su koliko i iskustva ili znanja u određenoj profesionalnoj oblasti. Usput, samo onaj ko zaista shvata činjenicu da je svakom pojedincu potrebno prići sa odgovarajućom dozom empatije, biće u mogućnosti i da uspešno vodi svoj biznis.\nTežnja ka uspešnom razvoju ne isključuje negovanje osećaja zajedništva.\nKada se govori o proaktivnom vođenju kompanije, preuzimanje odgovornosti, smelo suočavanje sa rizicima i adresiranje ciljeva koji su suštinski važni za njenu dobrobit, samo su neke od stavki na listi „za uraditi“. U svemu tome, jedan od segmenata koji ne bi trebalo izgubiti iz vida – pogotovo kada je odnos sa klijentima u pitanju – je i negovanje osećaja zajedništva i pripadnosti. Kako to izgleda na primeru kompanije čija delatnost podrazumeva svakodnevno zaključivanje ugovora o zdravstvenom osiguranju?\nPre svega, CareConnect je uveo praksu da se svojim osiguranicima obraća kao članovima, a ne klijentima. Svakodnevna komunikacija ne zadržava se isključivo na sklapanju ugovora ili informisanju o različitim vidovima pogodnosti prilikom zaključivanja saradnje, već uključuje i iskazivanje brige na način na koji se to možda i ne bi očekivalo od jedne osiguravajuće kuće. Na primer, praksa koju ova kompanija dosledno sprovodi je i slanje ručno ispisanih čestitki povodom rođendana, godišnjica ili drugih važnih datuma u životima njihovih klijenata. U tom smislu, mali znakovi pažnje koji će za njih predstavljati prijatno iznenađenje, ne samo da učvršćuju odnos sa klijentima, već na duže staze doprinose i kredibilitetu same kompanije.\nU svemu treba pronaći svetlu tačku.\nPri samom pomenu termina „operater u kol centru“ većina ljudi odmah pomišlja na sva ona „nužna zla“ koja ova pozicija nosi sa sobom. Suočavanje sa žalbama, problemima, pa i neprijatnim opaskama klijenata, nesumnjivo pripada opisu svakodnevnih dužnosti. Ipak, Alan Mari smatra da se fokusiranjem isključivo na „tamnu stranu“ korisničke podrške gubi iz vida vrlo važna stvar – koliko klijentima ponekad i najmanja podrška može značiti kada pokušavaju da reše svoj problem.\nŠtaviše, Mari i njegov tim usvojili su i jedan poseban običaj: kadgod im se osiguranici pismenim putem obrate sa izrazima zahvalnosti, njihove poruke završavaju na zidovima kancelarije kao podsetnik zaposlenima da imaju jedinstvenu priliku da uspešno obavljaju posao koji vole. Ovo saznanje omogućilo je direktoru CareConnect-a da, po sopstvenom priznanju, nauči možda i najvažniju biznis lekciju, a to je negovanje osećaja zahvalnosti. Stoga, koliko god njegova uloga rukovodioca često bila iscrpljujuća, Alan Mari u svom poslu uvek iznova pronalazi i ogromno zadovoljstvo – i to ne samo zbog prilike da ostvari napredak u karijeri, već i zbog šanse da svojim angažovanjem pomogne onima kojima je to najpotrebnije.\nPoslednja izmena dana\t8. oktobra 2017. u 23:55\nZamislite situaciju u kojoj, umesto da izvadite svoj pametni telefon i na brzinu ovekovečite neki zanimljiv prizor ili važan događaj, morate uz sebe imati fotoaparat veličine mikrotalasne pećnice. Koliko selfija, fotki ukusnih obroka i smešnih ili dosadnih klipova nikada ne…\nStrategija ostvarivanja dobiti prodavanjem magle\nZanimljivosti 29. jula 2016.\nNedavno mi je jedna poznanica skrušeno priznala kako je, nasevši na prevaru, izgubila određenu količinu novca. Naime, na ulici joj je prišao nepoznati gospodin zamolivši je da mu razmeni određeni iznos strane valute za domaću. Nakon što je izneo fiktivan,…\n8 kompanija koje su prepoznale suštinu content marketinga – II deo\nDobre prakse 6. decembra 2016.\nU prethodnom delu teksta o uspešnim primerima marketinške prakse, predstavljene su četiri kompanije koje su na efektan način iskoristile prednosti content marketinga. U nastavku sledi još nekoliko takvih primera. Trikovi za jednostavniji život Kada se brend putem content marketinga predstavi…


Abate uskoro napušta Milan\nIzgleda da će Ignazio Abate konačno napustiti Milan. Kako mnogi mediji danas javlaju, novi klub iskusnog defanzivca biće La Galaxy, klub za koji nastupa bivši Rossonero, Zlatan Ibrahimović.\nTrenutni ugovor ovom 32-godišnjaku ističe u junu tekuće godine i ne očekuje se da će doći do obnove saradnje.\nPrema pisanju La Repubblice, ovo su poslednji meseci Abatea u dresu Milana, u klubu za koji nastupa još od jula 2009. godine.\nNjegova sudbina je po svemu sudeći u Americi i La Galaxyju, gde će ponovo nastupati u istom dresu zajedno sa Ibrom.\nIako mu je pozicija desnog beka primarna, Abate može da igra i ofanzivnije, a neretko je korišten i kao centralni defanzivac, pogotovo ove sezone jer je u Milanu bilo puno povređenih igrača upravo na toj poziciji.


Borba protiv vršnjačkog nasilja u fokusu Ministarstva - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nIz ministarstva ističu da su kvalitetno obrazovanje, očuvanje integriteta ličnosti učenika i uspostavljanje bezbjednog školskog okruženja neki su od ključnih prioriteta novog ministarstva\nMinistarstvo prosvjete, nauke, kulture i sporta saopštilo je danas da je borba protiv vršnjačkog nasilja u fokusu tog Vladinog resora.\nKazali su, povodom Međunarodnog dana borbe protiv vršnjačkog nasilja, pod nazivom „Dan roze majica“, žele da osnaže i i ohrabre sve inicijative koje za cilj imaju prepoznavanje, suzbijanje i predupređivanje vršnjačkog nasilja u školskim ustanovama.\nIstiču da su kvalitetno obrazovanje, očuvanje integriteta ličnosti učenika i uspostavljanje bezbjednog školskog okruženja neki su od ključnih prioriteta novog ministarstva.\nPodsjetili su da su ovog mjeseca obrazovali Radnu grupu za praćenje pojave vršnjačkog nasilja i vandalizma u školskim ustanovama, čiji su članovi iz redova Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta, Ministarstva rada i socijalnog staranja, Zavoda za školstvo i Nevladinog udruženja „Roditelji“.\nRadna grupa je obrazovana, kako navode, sa zadatkom da neprekidno analizira podatke o pojavama koje prepoznaje program za suzbijanje nasilja i vandalizma u obrazovno-vaspitnim ustanovama.\n"Danas se u školama na kreativan način, kroz priredbe i radionice, đacima predstavlja važnost nenasilnog vida komunikacije, promoviše tolerancija, poštovanje različitosti i podstiče saosjećajnost. Usvajanje takvih poruka i takvog obrasca ponašanja djece u školama mora da bude naš zajednički zadatak", zaključuje se u saopštenju.\nObilježavanje Svjetskog dana borbe protiv trgovine ljudima večeras u Budvi\nMeđunarodnim danom pokrenuta inicijativa za borbu protiv raka\nU Budvi o borbi protiv trgovine ljudima\nRadionica povodom Međunarodnog dana borbe protiv trgovine ljudima


Inicijativu za odbranu Košutnjaka potpisalo 70.000 građana\n► Inicijativu za odbranu Košutnjaka potpisalo 70.000 građana\nInicijativu za odbranu Košutnjaka potpisom je do sada podržalo više od 70.000 građana, a cilj je da peticiju potpiše bar 100.000 ljudi, saopštila je danas organizacija Ne davimo Beograd koja je pokrenula akciju.\nKako su naveli, i pored završenog roka za slanje primedbi na rani javni uvid plana za 'Avala studios', nastaviće da mobilišu javnost koja se protivi "najavi uništavanja Košutnjaka".\nOd danas, pa narednih nekoliko dana, peticija za odbranu Košutnjaka može da se potpiše onlajn, i lično na dva štanda: kod Londona u ulici Kneza Miloša i na Banovom brdu u Požeškoj ulici od 17.00 do 20.00 sati, navedeno je u saopštenju.\nNe davimo Beograd dodaje da će svi potpisnici ove inicijative biti obaveštavani i pozvani na akcije za odbranu Košutnjaka, ali i svih drugih prirodnih i javnih dobara Beograda.\n"Svedoci smo da su naše reke, obale, parkovi, šume i kulturno-istorijski spomenici na udaru i u opasnosti. Zato je jako značajno da se udružimo i borimo", navodi se u saopštenju.\nNovi Pazar: Lekari traže da Skupština raspravlja o stanju u Opštoj bolnici\nLekari specijalisti, potpisnici peticije za smenu rukovodstva Opšte bolnice u Novom Pazaru, zatražili su danas od predsednice Skupštine Anele Šemsović da lokalni parlament na narednoj sednici...\nNDMBGD: Još nije gotova borba za spas Košutnjaka\nInicijativa Ne davimo Beograd (NDMBGD) ocenila je danas da je prva bitka za spas šume u Košutnjaku dobijena ali da borba nije gotova dok se urbanistički plan i formalno ne odbaci.\nTrećina od oko 100 lekara specijalista Opšte bolnice u Novom Pazaru potpisala je peticiju kojom od najviših državnih funkcionera traži hitnu smenu vršioca dužnosti direktora Meha...


Cilj su evropske vrednosti,a ne formalno članstvo u EU - European Western Balkans\nCilj su evropske vrednosti,a ne formalno članstvo u EU\nAutor EWB 09. 07. 2018.\nLONDON – Zemlje Zapadnog Balkana moraju da se približe standardima EU i da u potpunosti usvoje evropske vrednosti budući da od toga zavisi uspešan razvoj regiona, poručcili su danas ministri spoljnih poslova zemalja Zapadnog Balkana na Samitu u Londonu.\nŠef diplomatije Makedonije Nikola Dimitrov rekao je da je prvo veliko obećanje aktuelne makedonske vlade prošle godine bilo da će uvesti Makedoniju u Evropu.\nKako je rekao, krajnji cilj za Makedoniju nije formalno pridruženje EU već to da postane prava evropska zemlja sa vrednostima kao što su sloboda medija, nezavisno sudstvo, aktivno civilno društvo, odgovorni političari.\n“Treba da se fokusiramo i da spremno radimo na tome. U prvoj nedelji naše vlade odlučili smo da novac poreskih obveznika ne koristimo u marketinške svrhe, posle čega se medijsko tržište potpuno promenilo”, kazao je Dimitrov.\nOn je ocenio da za vladavinu prava treba više vremena i da ne zavisi isključivo od vlade već da je neophodno imati sudije od integriteta, nezavisno sudstvo, parlament.\n“Za neke od tih stvari biće potrebno vreme, ali ključna je politička volja i mi je imamo”, poručio je makedonski šef diplomatije.\nDimitrov je istakao da bez usešnog regiona nema ni uspešne Makedonije.\n“Ono što se dešava u Albaniji, utiče i na Makedoniju. Želimo veliku i uspešnu Srbiju, ali ne Veliku Srbiju”, poigrao se Dimitrov rečima i izazvao smeh i aplauz prisutnih.\nOn je kompromisno rešenje oko imena Makedonije naznačio velikom prilikom za region i dodao da treba podržavati dobre vesti.\nMinistar spoljnih poslova Crne Gore Srđan Darmanović kazao je da ukoliko žele da napreduju, zemlje Zapadnog Balkana moraju da se približe standardima EU i da u potpunosti usvoje evropske vrednosti.\n“U Crnoj Gori imamo civilna društva i političku debatu, verujem da tako i treba da bude, različita mišljenja, pogledi vlade, opozicije i ostalih. U tim razgovorima između vladinih i nevladinih organizacija pronalazimo način”, rekao je Darmanović.\nOn je rekao da je reč o dvosmernom procesu jer, kako je rekao, uvek postoji nekoliko opcija kako za sprovođenje reformi tako i za pronalaženje strategije za Zapadni Balkan.\nSastansku ministara spoljnih poslova zemalja Zapadnog Balkana u Londonu prisustvovao je i šef srpske diplomatije Ivica Dačić.\nIvica DačićNikola DimitrovSamit u LondonuSrđan Darmanović\nZajedničkim snagama protiv sajber kriminala\nKukan: EU zapaža i pozdravlja aktivnu ulogu Srbije\nEWB 24. 03. 2019. 01. 04. 2019.


Srbija izbegla sankcije SAD zbog ruskog oružja, ali Kina nije\n► Srbija izbegla sankcije SAD zbog ruskog oružja, ali Kina nije\nSrbija je, po svemu sudeći, izbegla sankcije Sjedinjenih Američkih Država (SAD) zbog kupovine ruskog naoružanja ali postoje zemlje koje ta sudbina nije zaobišla a najveća među njima je Kina, koja je od Rusije nabavila PVO sistem S-400 i borbene avione Su-35.\nPortal Balkanska bezbednosna mreža (www.balkansec.net) naveo je da je Kina već podvrgnuta tom režimu a da su među "kandidatima" i Turska, Indija, Vijetnam i Indonezija, koje su naručile od Moskve oružje u iznosima koji prelaze milijardu dolara.\n"Reč je o takozvanim sekundarnim sankcijama koje se primenjuju na pojedince, firme i institucije zemalja koje kupuju kapitalnu vojnu opremu od Moskve u skladu sa zakonom o sankcijama protiv Rusije koji je SAD uvela 2017. godine. Da li će se i druge zemlje sa spiska naći na meti takvih mera još uvek nije izvesno jer američki zakoni dozvoljavaju izuzeće od sankcija za države koje se smatraju strateškim partnerima", navodi se.\nPortal podseća da je Indija kupila S-400 u količini čija je vrednost pet milijardi dolara, da je Indonezija nabavila 11 aviona Su-35 dok je Vijetnam kupio vojnu opremu vrednu više od milijarde dolara, pa se postavlja pitanje da li će i te zemlje biti podvrgnute sankcijama, tim pre što je reč o državama koje Pentagon smatra strateškim odbrambenih partnerima.\n"Američki ministar odbrane Džejms Metis zbog toga je zatražio od kongresa SAD 2018. godine da izuzme od sankcija Indiju, Indoneziju i Vijetnam uz objašnjenje da je reč o zemljama koje se tradicionalno oslanjaju na ruske vojne tehnologije. Prema konačnoj verziji zakona o odbrambenoj politici i troškovima odbrane za tekuću godinu te države mogu da budu izuzete od sankcija ukoliko administracija proceni da smanjuju zavisnost od nabavki ruske vojne opreme", navodi se.\nOdlukom da nabavi sistem S-400 u vrednosti od 2,5 milijarde dolara Turska se takođe našla na spisku zemalja koje sankcioniše CAATSA, a to je pitanje posebno komplikovano za SAD jer je Ankara tradicionalni američki saveznik i jedna od ključnih članica NATO.\nZbog kupovine S-400 SAD je u julu zvanično isključila Tursku iz programa novog borbenih aviona F-35, a odnose dve zemlje dodatno je zakomplikovala turska vojna operacija na severu Sirije, pa je pod pritiskom javnosti i kongresa predsednik SAD uveo kratkotrajne sankcije Turskoj.\n"Na meti kaznenih mera od 14. oktobra ove godine bili su ministarstva odbrane i energetike kao i njihovi čelnici. Zaustavljeni su i trgovinski pregovori vredni 100 milijardi dolara i duplirane takse za uvoz turskog čelika. Predsednik SAD ukinuo je sankcije devet dana kasnije kada je Ankara obustavila vojne akcije protiv Kurda na severu Sirije", dodaje se.\nPortal prenosi procenu američkih analitičara da će administracija predsednika Trampa ubediti kongres da se protiv Ankare primeni minimalnih pet blažih od ukupno dvanaest mera sekundarnih sankcija koje predviđa CAATSA.


Jovo Vukelic - Mnogo za jednog coveka\nMnogo za jednog coveka ili sam sebi dao otkaz\nCovek koji je u ime Vlade Srbije zadužen za komikaciju sa javnošcu i medjima, tacnije sa novinarima televizije, radija i štampe, krenuo je u nemilosrdan i izgleda neprekidan obracun baš sa onima sa kojima treba da saraduje, radi, komunicira.\nUmesto da se trudi da sa redakcijama i novinarima uspostavi što bolje odnose pre svega u interesu Vlade (koja ga zato i placa novcima poreskih obveznika) kako bi gradanima približio rad izvršne vlasti sekretar Biroa Vlade Srbije krenuo je ovih dana u nezabeleženu ofanzivu tužbama protiv najjacih medija u Srbiji.\nTužio je prvo nedeljnik "Blic Njuz" i glavnog i odgovornog urednika Željka Cvijanovica i tužilac je nedavno dobio ovaj spor pred sudom. Verovatno ohrabren ovakvom presudom suda u svoju korist Vladimir Popovic je presavio tabak i, posredstvom svojih pravnih zastupnika, tužio u poslednjih mesec dana Radio TV B 92, potom dnevni list "Vecernje novosti", sledio je nedeljnik "NIN", a na ovoj listi poslednji je zasad, od pre nekoliko dana, i nedeljnik "Vreme".\nPored ovih pet medija Popovic je uspeo da u ovom periodu tuži i nevladinu organizaciju "Fond za humanitarno pravo" , koji vodi Nataša Kandic, a tužio je i Vojislava Koštunicu, predsednika Demokratske stranke Srbije. Kako stoje stvari on je krenuo da se brojem tužbi, ali i brzinom njihovog podizanja, upiše u Ginisovu knjigu rekorda. I u tome je vec uspeo - uci ce u tu neobicnu knjigu rekorda - cak i da više nikada nikoga ne tuži! Sigurni smo da nikada nigde niko nije tužio ovoliko medija, nevladinih organizacija i politickih licnosti. Zato je sigurno da tužba protiv nedeljnika "Vreme", sedma po redu, nije i poslednja. Bice ih još!\nNesporno je pravo svakog gradanina, pa i Popovica, kad se oseca oklevetanim, ili kad smatra da su mu ugled i cast narušeni - da satisfakciju i pravdu traži pred sudom.\nKljucni problem Popovica je u tome što on radi posao u kome nema uspeha ni rezultata bez dobre saradnje sa najuticajnijim novinarima i redakcijama listova, radija i televizije. Da li je moguce da taj posao bude dobro obavljen kada je sekretar Biroa vlade u sudskim sporovima sa skoro svim glavnim medijima u Srbiji?\nAko se setimo i nedavnog sukoba Popovica sa Gordanom Sušom, urednicom "VIN-a" onda od uticajnijih i uglednih medija sekretar Biroa još nije tužio dnevni list "Politiku" i Televizuju Srbije. Jedan moj prijatelj u šali kaže "da ostaje još da tuži Patrijaha Pavla i sve srpske institucije od uticaja i ugleda bice na Popovicevom spisku tužbi."\nSukobom sa skoro celokupnom javnošcu, zbog prirode posla koji obavlja, sekretar Biroa ustvari dovodi sebe u bezizlaznu situaciju da ne može da obavlja posao koji radi. On "sece granu na kojoj sedi" i više nema nikakvih mogucnosti da svoj posao radi valjano, jer je sam sebi onemogucio komunikaciju, sem preko suda, sa medijima i novinarima. Sam sebi Popovic je dao otkaz!\nTo je svakao jedinstven slucaj pogrešnog shvatanja suštine posla koja mu je poverena. Umesto da novinarima pomaže, da sa njima ima dobre odnose, da im pruža informacije o radu vlade, ministarstava i ministara, vladinih Agencija i drugih Biroa, Popovic je centar svog delovanja usmerio na tuženje onih koji ga pominju u bilo kom kritickom kontekstu. On verovatno smatra da je Vlada i ministri, a i on sa njima, nedodirljiv, bezgrešan, da ih niko ne sme pominjati, a kamoli kritikovati. I više od toga: ako Vlada ili neki ministar, ili sam Popovic, zasluže neku kritiku zbog nekog pogrešnog postupka onda bi pre pisanja teksta dogovor o tome valjda trebalo postici sa Popovicem kako bi sve bilo provereno i kritika bila, kao za vreme komunista, «konstruktivna».\nPostavlja se i pitanje da li je moguce da su sve ove tužbe Popovica, ili vecina njih, protiv predstavnika medija, nevladinih organizacija i politicara osnovane. Iako su u pitanju licnosti, institucije i mediji razlicitih, cak i potpuno suprotnih, politickih orijentacija – da li je moguce da su se svi ogrešili o «lik i delo» Popovica?\nZašto im svima, iako tako razlicitim, smeta Popovic?\nNormalno, na sudijama je da razreše sporove, utvrde istinu i donesu presude - odluke o ovim tužbama.\nKako god to na sudovima bilo rešeno ostace upamceno da do sada ni u jednom sistemu - bio on despotski, diktatorski, komunisticki, ili nedemokratski - jedan predstavnik vlasti nije osecao toliku povredu «casti i ugleda» da je morao toliko tužbi da uputi sudu kako bi se odbranio.\nMoguce je da je ovde u pitanju ona klasicna i fatalna ljudska zamka: da o sebi covek misli sasvim drugacije od ostalih, mnogo bolje i lepše nego što je realno. Kad do takvog konflikta dode obicno stradaju prvo oni sa kojima takav covek saraduje - saradnici, a kada i njih nestane onda nastrada i sam «Dorijan Grej», jer je razbijeno cudotvorno ogledalo i više nema ko da mu se divi, da ga hvali i - da ga gleda!\nAko se tako završi ova niska tužbi bila bi to šteta, jer bi Popovic tada istovremeno morao da bude «Sveto trojstvo»: i sekretar Biroa, i novinar i – gradanin obožavalac.\nPriznacete, ipak mnogo za jednog coveka.


Antena imenovala Marka Zagara za izvršnog direktora finansija Grupe\nAntena Grupa, međunarodna medijska kompanija, imenovala je Marka Zagara za novog finansijskog direktora kao pojačanje menadžment timu koji čine najveći svetski profesionalci.\n27.04.2016. - 16:51h\nZagar je prethodno bio na mnogim top izvršnim pozicijama, uključujući funkciju finansijskog direktora Grupe i rukovodioca finansijskog planiranja, analize I konsolidacije u internacionalnoj telekomunikacionoj I medijskog grupi “Milicom”. Vodio je kompaniju za digitalne medije I zabavu “Modern Times Group” u svojstvu izvršnog potpredsednika za finansije I člana izvršnog odbora. Takođe je bio na poziciji izvršnog direktora finansija I direktora operacija u sektoru za emitovanje u “Modern Times Group” i obavljao finansijske poslove na najvišim menadžment pozicijama u kompaniji “Vivendi Universal Publishing”\n“Mark Zagar je jedan od najuspešnijih direktora finansija u medijskoj industriji u Evropi I njegovo bogato iskustvo biće dragoceno u ostvarivanju ambiciozne strategije rasta”, rekao je Teodor Kirijaku, vlasnik I generalni direktor Antena Grupe. “On je idealno pojačanje u najboljem menadžment timu koji kompanija formira i čije su performanse impresivne”.\nDolazak Zagara je usledio nakon što se bivši izvršni direktor za M&A (spajanje I preuzimanje) iz “Modern Times Group” Gerd Uteht, pridružio Anteni na čelo sektora za M&A i investicije. Organizacija je okupila mnoge uspešne menadžere sa velikim iskustvom u medijskom sektoru, uključujući direktora Grupe Pita Smita - bivšeg predsednika “NBC NBCUniversal International” I Darena Čajldsa, generalnog direktora UKTV koji je član savetodavnog odbora.\n“Veoma sam uzbuđen što ću se pridružiti Antena Grupi I radujem se što ću biti deo dinamičnog i inovativnog menadžment tima. Iskustvo kompanije u razvoju veoma uspešnih TV i digitalnih operacija znači da je kompanija pronašla jedinstvenu formulu u iskorišćavanju šansi u brojnim promenama koje se dešavaju u industriji medija I zabave”, kaže Zagar. “Partnerstvo I investicije u kompanije kao što su “VICE” I “Imagine Entertainment” su značajna imovina I one će omogućiti Antena Grupi da se razvija još brže u budućnosti”.\nZagar je studirao biznis na “NEOMA Business School” i završio postdiplomske studije iz oblasti korporativnih finansija na “Université Paris Dauphine”. Pridružuje se Anteni u trenutku širenja globalnih operacija Grupe. Kroz partnerstvo sa “Raine” Grupom, globalnom privrednom bankom, Antena je nedavno investirala u mnoge globalne medijske kompanije kao što su “VICE Media” I “Imagine Entertainment”.\nZagar će se pridružiti menadžment bordu Antene. Uz zaduženje izvršnog direktora finansija, on će voditi još jednu poslovnu jedinicu grupe za ditigalne kompanije sa ciljem proširenja aktivnosti na istočnu Evropu. U martu, Antena I VICE Media najavili su veliku ekspanziju uspešnog partnerstva u ovom delu Evrope kroz lansiranje novih produkcijskih operacija u cilju kreiranja i distribucije programa u Rusiji, Češkoj, Mađarskoj, Bugarskoj, Sloveniji, Slovačkoj I Hrvatskoj. Ove operacije su samo dodatak već jakoj prisutnosti VICE-a u istočnoj Evropi, uključujući I veliki uspeh koji je ova platforma ostvarila u Grčkoj, Srbiji I Rumuniji.


Predsednik MOK-a o izveštaju o dopingu i sankcijama protiv ruskih sportista (video) - 20.07.2016, Sputnik Srbija\nPredsednik Međunarodnog olimpijskog komiteta Tomas Bah prokomentarisao je izveštaj komisije Svetske antidoping agencije (VADA) koji je predstavio profesor... 20.07.2016, Sputnik Srbija\nPredsednik Međunarodnog olimpijskog komiteta Tomas Bah prokomentarisao je izveštaj komisije Svetske antidoping agencije (VADA) koji je predstavio profesor Ričard Maklaren i saopštio da će protiv svih koji su pomenuti u njemu biti primenjene oštre mere.\n„Zaključci izveštaja su šokantni i predstavljaju napad bez predsedana na sport i Olimpijske igre. Zato će MOK, bez kolebanja, preduzeti oštre mere prema svim licima umešanim u incident“, rekao je Tomas Bah.\nOn je dodao da Komitet neće dati akreditaciju licima koja se navode u izveštaju, između ostalih ni ministru sporta Rusije Vitaliju Mutku. MOK će ponovo da proveri i proanalizira sve testove ruskih sportista sa Zimskih olimpijskih igara u Sočiju 2014. godine i zatim će da preduzme odgovarajuće sankcije.\n„Zatražili smo od Međunarodne federacije zimskih sportova da zamrzne pripreme za sva velika takmičenja, kao što je Svetsko prvenstvo u Rusiji i da počne da traži alternativna mesta za njihovo održavanje. Ta privremena ograničavanja će važiti do kraja 2016. godine, a zatim će Izvršni savet MOK-a razmotriti rezultate istrage disciplinske komisije koju smo formirali“, saopštio je Bah.\nPres-sekretar predsednika Rusije Dmitrij Peskov izjavio je da se nada da će rezultati istrage o dopingu dati argumente za ukidanje preporuka Međunarodnog komiteta za zabranu međunarodnih takmičenja u Rusiji.


SAD gađale položaje IS u Libiji na zahtev libijske vlade – NovostiDana.rs\nSAD gađale položaje IS u Libiji na zahtev libijske vlade\nVAŠINGTON – Američka vojska izvela je danas vazdušne udare na položaje samozvane Islamske države u sirijskom gradu Sirtu, saopštio je danas Pentagon.\nUdari su izvedeni na zahtev libijske Vlade nacionalnog sporazuma, a odobrio ih je američki predsednik Barak Obama na preporuku ministra odbrane Eštona Kartera i predsedavajućeg generalštaba američke vojske, generala DŽozefa Danforda, preneo je Rojters.\nVazdušni udari američke vojske na položaje IS će „pomoći libijskoj vladi da ostvari odlučan, strateški napredak“ u borbi protiv džihadista, navodi se u saopštenju.\nLibijski premijer Fajez Seradž je potvrdio da je libijska međunarodno priznata vlada zatražila od SAD vazdušne udare protiv IS u Sirtu i da su prvi udari izvedeni danas.\n„Prvi udari su izvedeni danas na određene lokacije u Sirtu i izazvale su teške gubitke u neprijateljskim redovima“, rekao je Seradž.\nSnage libijske vlade se od maja u Sirtu bore protiv džihadista.


"Bojkot 5G" i "Uvek brže, više, dalje na štetu čoveka i životne sredine", "Zaustavite 5G", pisalo je na transparentima koje su protestanti rasporedili nasuprot švajcarskog parlamenta kako bi upozorili na tehnologiju štetnu za zdravlje.\n"To što se danas okupilo toliko ljudi je snažan znak protiv nekontrolisanog uvođenja 5G", navela je Tamlin Schibler, kopredsednica "Frequencie", udruženja koje je organizovalo skup.\nŠvajcarska je jedna od prvih zemalja u svetu koja je uvela usluge 5G, mobilne infrastrukture koja je u središtu tehnološkog sukoba Sjedinjenih Država i Kine.\nIZAZOVI UVOĐENJA 5G TEHNOLOGIJE U 2020. biće spremna aukcija spektra za 5G\nProtivnici 5G u Švajcarskoj se boje elektromagnetnog zračenja tehnologije i nekoliko kantona je pod pritiskom onlajn peticija zamrznulo konstrukciju antena u ima načela predostrožnosti.\nVrlo uticajan švajcarski savez lekara se zalaže za oprez i objašnjava "da dok ne bude naučno dokazano da povećanje graničnih vrednosti sadašnjeg zračenja nema utiaja na zdravlje, ne treba ga povećavati".\nProtivnici pokušavaju da pokrenu inicijativu za referendum o toj temi, za šta moraju da sakupe 100.000 potpisa za 18 meseci.


Optužnica je proslijeđena Sudu BiH na potvrđivanje\nTužilac Odjela III Tužilaštva Bosne i Hercegovine podigao je optužnicu protiv Stanka Vinceka (1962.), državljanina Republike Slovenije, i Gorana Jošića (1967.), bh. državljanina, koji se terete za poreznu utaju ili prevaru, a Jošić i za krivično djelo falsifikovanje ili uništavanje poslovnih ili trgovačkih knjiga ili isprava.\nPrema tužbenim navodima, Vincek je u svojstvu direktora i odgovorne osobe, a Jošić izvršnog direktora preduzeća “Mushrooms Trade“ d.o.o. Laktaši, tokom septembra i oktobra 2015. godine, putem podnesenih poreznih prijava neistinitog sadržaja, te lažnim prikazivanjem prometa i otkupa poljoprivrednih proizvoda koji se u stvarnosti nije desio, ostvarili umanjenje poreznih obaveza i nezakonito ostvarili pravo na odbitak ulaznog poreza u ukupnom iznosu od 21.163,12 KM, za koji iznos je oštećen Budžet BiH, a optuženi Jošić u poslovnoj dokumentaciji unio neistinite podatke.\nVincek se dodatno tereti da je tokom prve polovine 2017. godine, radeći u istom svojstvu spomenutog preduzeća u Laktašima, pružanjem lažnih podataka, izvršio nabavku korištenog poslovnog objekta, bez odbijenog ulaznog PDV-a, te nakon izvršenog ulaganja u navedeni poslovni objekat, izvršio prodaju poslovnog objekta preduzeću iz Srpca, umanjivši iznos izlaznog PDV-a u iznosu od 10.275,00 KM, čime je na opisani način oštetio Budžet BiH za taj iznos.


Golubović: Svi segmenti izbornog procesa pokriveni\nKomitet pravnika za ljudska prava – YUCOM radiće monitoring nad izbornim radnjama, naročito u pogledu slobode okupljanja. Advokatica Katarina Golubović navodi da će biti fokusirani da predstavnicima političkih partija i udruženjima daju uputstvo na koji način će se novi Zakon o javnim okupljanjima izvršavati u predizbornom periodu.\nRodoljub Šabić, poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, naredio je JKP Infostan iz Beograda da dostavi nevladinoj organizaciji Jukom (Yucom) traženu informaciju u vezi sa “dobrovoljnim osiguranjem” koje se nedavno pojavilo na računima Infostana.\nNa septembarskim računima Infostana našla se stavka od 200 dinara za “osiguranje domaćinstva” kod Đenerali osiguranja, koja je ranije bila dobrovoljna. Ovi računi su posle reakcija javnosti povučeni, a korisnicima su dostavljeni novi.\nSAOPŠTENJE: Opština Zemun obustavila prinudno iseljenje neformalnog romskog naselja Grmeč\n“Jalovište ćemo sanirati uz pomoć UN”\nProblem izlivanja jalovišta iz rudnika “Stolice” kod Krupnja biće rešen uz pomoć Ujedinjenih nacija, koje će finansirati projekat, izjavio je Marko Blagojev\nDirektor vladine Kancelarije za pomoć i obnovu poplavljenih područja izjavio je da taj projekat treba da spreči i da se nove vode ulivaju u jalovište.\nU predmetima protiv osumnjičenih inspektora i predstavnika državnih organa, koji se pred novosadskim Osnovnim sudom vode u slučaju požara u diskoteci Kontrast, 13 puta je odlagan glavni pretres, a u nekim predmetima on još uvek nije ni održan.


Insajder: Šta Ministarstvo za rad ima protiv Nacrta zakona o rodnoj ravnopravnosti | Insajder\nInsajder: Šta Ministarstvo za rad ima protiv Nacrta zakona o rodnoj ravnopravnosti\nO tome da je ženama teže da dođu do posla, a istovremeno lakše da budu otpuštene, da su manje plaćene za isti rad u odnosu na muškarce, kao i da se teško probijaju na rukovodeće pozicije, pokazuju podaci mnogobrojnih istraživanja, ali i svakodnevno iskustvo.\nZorana Mihajlović i Zoran Đorđević\nSistemsko rešenje za neke od tih problema mogao bi biti i Zakon o rodnoj ravnopravnosti koji će, kako ističe Zorana Mihajlović, predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost, ući će u "sve pore naših života“, protresti učmalost, promeniti „našu sutrašnjicu“ i doneti nova pravila zbog kojih će „građani i građanke imati više slobode“.\nMeđutim, iako je već duže vreme nacrt zakona spreman, on još nije ušao u zvaničnu skupštinsku proceduru, jer se zakonu u sadašnjoj formi protivi Ministarstvo rada. Zorana Mihajlović je juče izjavila da ne razume zamerke Ministarstva rada, dok iz ministarstva na pitanja Insajdera o tome šta je suštinski sporno sa Nacrtom samog zakona - ne odgovaraju.\nIpak, novinari Insajdera su došli do internog dokumenta Ministarstva rada koji je poslat potpredsednici Vlade Zorani Mihajlović 15. avgusta i u kome su navedene sve zamerke na Nacrt zakona.\nIzmena kojom se obuhvataju i agencije za zapošljavanje\nJedna od zamerki ministarstva za rad odnosi se i na agencije za lizing čiji rad već godinama zakonski nije regulisan. Iako je zapošljavanje na lizing sve masovnije poslednjih godina, postojeći zakoni ni na koji način ne obuhvataju rad na lizing kao ni rad agencija.\nMinistarstvo smatra da je u članu 24. Nacrta zakona potrebno drugačije odrediti nosioca aktivnosti, imajući u vidu da privatne agencije za zapošljavanje nemaju status organizacije nadležne za poslove zapošljavanja što bi moglo dovesti da izbegnu odredbe Zakona o rodnoj ravnopravnosti.\nMinistarstvo zbog toga predlaže da se formulacija „organizacije nadležne za poslove zapošljavanja“ zameni sa „nosioci poslova zapošljavanja“.\nTakođe, kako se navodi u dokumentu koji je poslat potpredsednici Vlade Zorani Mihajlović, načelni razlog zbog kog Ministarstvo rada traži da se zakon vrati na početak je i to što je, kako navode, upravo to ministarstvo nadležno da izrađuje, ali i predlaže Vladi propise „kojim se uređuje materija na na koju se odnosi dostavljeni Nacrt“, a ne Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost.\n„Stoga, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja namerava da u što skorijem roku formira Radnu grupu za izradu Nacrta zakona o rodnoj ravnopravnosti...S tim u vezi, izuzetno bi se cenila mogućnost da se postojeća verzija Nacrta zakona o rodnoj ravnopravnosti iskoristi kao model, odnosno inicijalni materijal za delovanje predviđene Radne grupe,“ navodi se u dopisu ministarstva.\nMere štednje plus Zakon jednako otpuštanje muškaraca\nPrema članu 13. nacrta Zakona o rodnoj ravnopravnosti, organi javne vlasti i poslodavci koji imaju više od 50 radnika, biće dužni da određuju i sprovode posebne mere koje se odnose i na ostvarivanje rodne ravnopravnosti.\nMinistarstvo za rad, pozivajući se na član 13, u svom dopisu ističe bojazan da bi pozitivna diskriminacija žena, mogla značiti otpuštanje nesrazmerno većeg dela muškaraca prilikom smanjenja broja zaposlenih u javnom sektoru koje se planira.\n„Potrebno je osigurati da se dosledno sprovodi zabrana iz člana 28. Nacrta Zakona, te da se pripadnost određenom polu ne uzima kao argument prilikom smanjenja broja zaposlenih u javnom sektoru,“ navode u ministarstvu.\nMeđutim, problem sa argumentacijom ministarstva je to što se Zakon o rodnoj ravnopravnosti donosi upravo da bi se smanjila sistemska diskriminacija žena.\nTačno je da je prema članu 28. Nacrta zakona, između ostalog, zabranjen otkaz, kao i proglašavanje zaposlenog za višak po osnovu pola, ali se u članu 24. istog zakona navodi i da se ne smatra diskriminacijom preduzimanje mera zaštite prema pojedinim, ranjivim kategorijama lica kao što su žene, trudnice, porodilje, osobe sa invaliditetom i drugi.\nSmanjenje troškova i „poslovni ambijent“ nasuprot rodnoj ravnopravnosti\nArgumenti o merama štednje i potrebom za smanjenjem troškova administracije u privatnom sektoru, provejavaju i kroz ostale primedbe ministarstva rada.\nPrema članu 57. nacrta Zakona, svi državni organi, bez obzira na broj zaposlenih, kao i svi drugi organi javne vlasti koji imaju više od 50 radnika, dužni su da iz reda svojih zaposlenih odrede koordinatore za rodnu ravnopravnost.\nMeđutim, ministarstvo smatra da bi uvođenjem koordinatora došlo do „nepotrebnog uvećavanja državne administracije u domenu rodne ravnopravnosti, koje je inače u delokrugu ovog ministarstva“.\nTakođe, u ministarstvu smatraju i da organi javne vlasti, ali i privatni poslodavci ne bi trebalo da imaju obavezu da evidentiraju podatke koje se tiču kontrole poštovanja zakona o rodnoj ravnopravnosti, kad se ti podaci, kako navode u ministarstvu, već „evidentiraju kod nadležnih organa“.\n„Ovo iz razloga što se ovim dodatno i bespotrebno opterećuje rad organa javne vlasti, kao i rad poslodavaca u privredi imajući u vidu zahteve njihovih udruženja da se na najmanju meru svedu nepotrebna administriranja i smanje troškovi poslovanja, što je uslov za veća investiciona ulaganja i razvoj privrede,“ navodi se dopisu ministarstva.\nNacrt zakona o rodnoj ravnopravnosti upućen je na usvajanje Odboru za pravni sistem Vlade Srbije, a da li će i kada biti usvojen zavisi od dogovora Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnosti i Ministarstva za rad.\nZakoni u Srbiji često ostaju „mrtva slova na papiru“, međutim, činjenica da po ovom zakonu žene u Srbiji više neće morati da odgovaraju na pitanje da li planiraju da rađaju decu, da će u javnom i političkom životu imati veće prisustvo, kao i da će poslodavci morati da vode računa da muškarci i žene budu jednako plaćeni za isti rad, može uticati na to da svakodnevni život žena u „tranzicionom“ siromašnom i patrijarhalnom društvu bude nešto podnošljiviji.


Brnabić: Postignut dogovor sa NCR da u aprilu počnu radovi na izgradnji kampusa - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Brnabić: Postignut dogovor sa NCR da u aprilu počnu radovi na izgradnji kampusa\nPremijerka Srbije Ana Brnabić završila je posetu Sjedninjenim Američkim Državama (SAD) u okviru koje je posetila kompaniju NCR u Atlanti – jednu od vodećih američkih tehnoloških korporacija koja posluje i u Srbiji, Državni univerzitet Ohaja, a održala je i sastanak sa Nacionalnom gardom Ohaja.\n3Piše: FoNet 29. januara 2019. 22.05\nBrnabić je najavila u Atlanti da je sa menadžmentom kompanije NCR postignut dogovor da u aprilu počnu radovi na izgradnji kampusa i da se radi o investiciji od 90 miliona dolara, javio je Glas Amerike.\nDo završetka radova treba trebalo bi da bude zaposleno 4.200 ljudi, a kampus bi trebalo da se nalazi na Novom Beogradu, u Bloku 42. Brnabić je ocenila da je vojno-vojna saradnja Vojske Srbije i Nacionalne garde Ohaja veoma dobra i da ćemo na tim zdravim, dobrim odnosima graditi saradnju i u civilnoj i svim drugim oblastima. „Godišnje imamo između 10 i 15 zajedničkih aktivnosti, a u 2019. će ih biti 30”, rekla je premijerka novinarima u sedištu Nacionalne garde posle sastanka sa komandantom Nacionalne garde, general-majorom Džonom Herisom.\nOna je navela da se sve više razvija vojno-civilna saradnja i da je Nacionalna garda u Srbiji prepoznata po angažovanju na rekonstrukciji i obnovi škola i obdaništa širom Srbije. Komandant Nacionalne garde Ohaja, general-major Džon Heris, kaže da je idealan trenutak da se dugogodišnji prijateljski odnosi iskoriste za unapređenje saradnje.\n„Premijerka je rekla da je došla da se zahvali nama na saradnji između Vojske Srbije i Nacionalne garde, ali to je mnogo više na nama. Imamo dugogodišnje prijateljstvo sa tako puni ljudi u Srbiji. Idealno je vreme da to iskoristimo za mnogo više od vojno-vojne saradnje, za razvoj civilne i ekonomske saradnje, saradnje u obalsti obrazovanja,” rekao je Heris. Heris je istakao da su imali priliku da sa predsednicom srpske Vlade razgovaraju o potencijalima za saradnju, a sastanku je prisustvovao i kongresmen Stiven Stajvers, koji je takođe i brigadni general u Nacionalnoj gardi Ohaja.\nOd januara ove godine, Stajvers je kopredsedavajući srpskog kokusa u Predstavničkom domu američkog Kongresa. „Po oceni Biroa Nacionalne garde, Program državnog partnerstva Ohaja i Srbije jedna je od najboljih programa u poređenju sa istim programima sa drugim državama u svetu“, napisala je premijerka na Tviteru posle sastanka. Kako je dodala, taj program je jedan od najboljih i najdinamičnijih delova saradnje Srbije i SAD.\n„Naš cilj je jačanje saradnje sa SAD u svim oblastima”, poručila je Brnabić, koja se u nastavku posete sastatala i sa guvernerom savezne države Ohajo Majkom Divajnom, kao i sa zamenikom guvernera Džonom Hastedom.\nAna Brnabić, izgradnja, kampus, ncr, SAD, USA\n29. januara 2019. u 23.35\n80% Srbije nema kanalizaciju.\nPlavsic Radomir kaže:\n30. januara 2019. u 00.39\nDali cemo saznati zasto je premijerka isla u SAD..Imali li Srbija para da trosi za put ove „politicarke“kako bi posetila Nacionalnu Gardu u drzavi ohajo I neku kompaniju u Atlanti. Dali je ova poseta imala drugi karakter(dobijanje naredjenja za pregovore sa Kosovom) a navedeni razlozi za posetu samo su pokrili pravi razlog posete. Transparentnost NEMA STA. Sve u stilu vodje koji nas zamlacuje svaki dan I od nas pravi idiote da bi mu verovali\n30. januara 2019. u 07.20\nZbunjen sam!Pa zar u Bloku 42 nije trebalo da se pravi (skoro da je završena AV nikako da nađje vremena da preseče crvenu traku) autobuska stanica sa pratecim sadržajima !\nAna Brnabic je resila da preuzme stvar u svoje ruke?! Molim da mi neko razjasni ove info!


U Vranju otvorena treća kovid bolnica, u Nišu još jedna kovid ambulanta od utorka - Novinari Online\nNaslovna Društvo U Vranju otvorena treća kovid bolnica, u Nišu još jedna kovid ambulanta...\nU Vranju otvorena treća kovid bolnica, u Nišu još jedna kovid ambulanta od utorka\nU Vranju otvorena nova kovid bolnica\nZbog povećanog broja pacijenata obolelih od korona virusa rukovodstvo Zdravstvenog centra u Vranju otvorilo je u zgradi Fiziklane medicine treću kovid bolnicu.\nU ovoj bolnici čiji kapacitet je 35 postelja radiće pet timova lekara i medicinskih sestara, a u kojoj će biti smešteni pacijenti sa lakšom i srednje teškom kliničkom slikom, dok će pacijenti sa teškom kliničkom slikom biti upućivani u Klinički centar Niš.\nU kovid ambulanti koja je smeštena u zgradi nekadašnjeg ATD od skoro rade i dva rentgen aparata tako da je i čekanje na ovaj pregled postalo kraće.\nPored kovid ambulante u Duvaništu, od utorka počinje da radi još jedna u centralnom objektu Doma zdravlja Niš\nAmbulanta u Duvaništu, koja je i do sada bila namenjena kovid pozitivnim građanima i onima koji imaju simptome, od sutra, 6. jula produžiće radno vreme na period od 7 do 22 sata, obaveštavaju iz niškog Doma zdravlja.\nNova kovid ambulnta biće u centralom objektu Doma zdravlja, u podrumskim prostorijama kako bi postojao poseban ulaz za pacijente sa respiratornim tegobama.\n„Kovid ambulanta u centralnom objektu Doma zdravlja počinje da radi u utorka, 7. juna i radno vreme će biti od 7 do 22 sata“, kažu u Domu zdravlja Niš.\nPrethodni tekstGrčka zatvara granice za državljane Srbije\nSledeći tekstPreminulo još pet osoba od virusa korona u Srbiji, potvrđena nova 302 slučaja zaraze


Izvor: Luftika.rs, 28.Maj.2020, 13:27\nDigitalni forenzički centar (DFC) Atlantskog saveza Crne Gore otkrio je mrežu bot naloga povezanih sa Srpskom naprednom strankom i njenim liderom, predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, piše Radio slobodna Evropa.\nKako navodi RSE, ova organizacija u periodu od 14. do 20. maja ove godine utvrdila je 2.025 objava od 637 bot profila. Objave su sadržale ključnu reč „Crna Gora“ i korisničko ime predsednika Srbije na Tviteru @avucic.\nPoruke koje su se tu mogle pronaći bile su ovog tipa: Srpski narod u Crnoj Gori trpi progon i tiraniju, a glavni krivac za to je predsednik (Milo) Đukanović; crkve u Crnoj Gori su srpske i tako će ostati, a Srbija mora...\nDanas: Mreža bot naloga povezana sa SNS brani SPC u Crnoj Gori\nRadio 021: Mreža bot naloga povezana sa SNS brani SPC u Crnoj Gori


Univerzitetski odjek! - Tag Archive|CK13\nNakon uspešne japanske turneje i nedavno objavljenog debi albuma, novosadski rege metal bend Senshi održaće prvi nastup u rodnom gradu. Zakazan je 30. novembra u CK13, a ulaz je simbolična donacija. Bend se rodio iz projekta za video igru sa …\nAutor: Mariana Fodor - 10.05.2018\nSlovenački bend Nesesari Kakalulu, sačinjen od čak devet muzičara iz primorskog grada Nove Gorice, prošle subote je održao koncert u novosadskom klubu “CK13” gde su predstavili njihov istoimeni album prvenac. Kako im samo ime kaže, “Neophodno ( …\nAutor: Dajana Marković - 15.06.2016\nZavršen Bioskop solidarnosti u CK13\nHumanitarna akcija za pomoć izbeglicama okupila je ljubitelje francuske kinematografije na projekcijama četiri dokumentarna filma u Omladinkom centru CK13. „Bioskop solidarnosti sa izbeglicama” bio je otvoren za posetioce dva dana, 13. i 14. juna. …


"Crno beli" se provukli: Beograđani moraju da padnu, stižu "Obilić" i "Crvena zvezda" · gradski.online\n“Crno beli” se provukli: Beograđani moraju da padnu, stižu “Obilić” i “Crvena zvezda”\nKIKINDA- Rukometaši “Kikinde Grindex” u nedelju, od 18 časova, na parketu hale Sportskog centra “Jezero”, ugostiće beogradski “Obilić”, solidnu ekipu sa dugogodišnjim superligaškim stažom.\nNeće biti lako našim rukometašima, ali osokoljeni pobedom u Kostolcu, očekuju “plavi” da će uz podršku navijača i ogromno zalaganje na terenu uspeti da osvoje dva veoma vredna boda:\n– Ovo je za nas bila veoma značajna pobeda i dva veoma važna boda. “Rudar” je bio težak pritivnik sa igračima koji već dugo treniraju zajedno, ali smo ipak uspeli da ih pobedimo. U nedelju nam dolazi iskusna ekipa kao što je “Obilić”, ali mislim da možemo da ih dobijemo ukoliko sve damo od sebe.\nPozvao bih publiku da dođe u što većem broju i da uz njih sve bude lakše na terenu- istakao je Dušan Mirić. Beogradska ekipa ima nekoliko pojedinaca koji duže od 10 godina igraju u Super A ligi, tako da će oni predstavljati najveći problem našem timu:\n– Nama ostaje da se jako borimo, da pre svega budemo dobri u odbrani i da ih dobijemo preko kontri. Imamo informaciju da oni slabije treniraju, što znači da smo fizički spremniji i to moramo da iskoristimo.\nŽelja nam je da nastavimo sa pobedama i uspehom u prvenstvu– rekao je Ljubomir Golić. Nakon utakmice protiv “Obilića”, već 12. decembra, Kikinđanima na megdan dolazi “Crvena zvezda”.\nPrethodnoMladenci, obratite pažnju: Beogradski sajam venčanja nudi lek protiv stresa\nSledećeKikindski golubar prestao da broji nagrade: Đurana ovaj hobi opušta i čini srećnim


Pola miliona eura za četiri advokata odbrane optuženih pred Specijalnim sudom | Info-ks.net\n09.04.2021 u 10:56\nOdobrilo Ministarstvo pravde Pola miliona eura za četiri advokata odbrane optuženih pred Specijalnim sudom\nMinistarstvo pravde do sada je odobrilo nekoliko zahtjeva za pokrivanje troškova pravne zaštite i finansijske podrške optuženih u suđenjima u Specijalizovanim vijećima u Hagu i do sada advokatima odbrane isplatilo 464.600 eura, prenosi Reporteri.\nKomisija koja djeluje pri Ministarstvu odobrila je zahtjeve četvorice advokata odbrane i izvršila isplate u iznosu od 464.600 eura.\n"Pokrivanje troškova pravne i finansijske zaštite vrši se u skladu sa važećim zakonima. Ta prava su primjenjiva na sve potencijalno optužene u sudskim postupcima, za navodna krivična djela pred Specijalnim vijećima", kaže se u saopštenju Ministarstva pravde.\nMinistarstvo pravde navodi da do sada nije primilo nijedan zahtjev za isplatu od rođaka optuženih.\n"Zbog antikovid mjera u Evropi i Holandiji mjere su strože i posjete pritvorskim centrima nisu dozvoljene", navodi ministarstvo.\nMinistarstvo pravde nije podnelo detaljan izvještaj o pojedinačnim isplatama advokataima odbrane. Ombudsman Naim Qelaj ističe da Ministarstvo treba da bude transparentno u vezi sa izvršenim isplatama.\n"Svako trošenje javnog novca mora biti transparentno i javno. Smatram obaveznim da institucije javno objave troškove", kaže je Qelaj.\nU Kosovskom institutu za pravdu kažu da zakoni koji se primjenjuju na Kosovu ne dozvoljavaju plaćanje advokata u tajnosti i naglašavaju da bi ovaj postupak trebao da bude transparentan.\nMinistarstvo pravde objavilo je da je budžet za finansijsku podršku potencijalno optuženim licima utvrđen zakonom, kojim su predviđena sredstva u iznosu od 17 miliona eura.


poticaji-baza - CIN\nCentar za istraživačko novinarstvo je prošle sedmice u Sarajevu, Mostaru i Tuzli predstavio bazu podataka i rezultate istraživanja o poticajima u BiH.\nMilenko Čičić je priznao da je utajio porez zbog čega ga je Sud BiH osudio na godinu dana zatvora i novčanu kaznu od 100.000 maraka.\nČlanovima porodice Ivanković Lijanović i saradnicima se na teret stavljaju neplaćanje i utaja poreza, krivotvorenje i uništavanje poslovnih i trgovačkih knjiga i isprava te pranje novca.\nGordan Pavlović je za šest miliona KM kupio fočanski Novi rudnik mrkog uglja „Miljevina“.\nLijanovićev savjetnik uhapšen zbog poticaja\nStipe Šakić, savjetnik bivšeg federalnog ministra poljoprivrede Jerka Ivankovića Lijanovića uhapšen zbog poticaja.\nJerko Ivanković-Lijanović i drugi se sumnjiče da su ucjenjivali poljoprivrednike pri isplati poticaja, traživši od njih da im daju pola odobrenog novca u gotovini.


Crna Gora od Kine traži produženje od tri godine za otplatu kredita - KORONA online\nCrna Gora od Kine traži produženje od tri godine za otplatu kredita\nPODGORICA – Crnogorski ministar finansija Milojko Spajić zatražio je u pismu upućenom kineskoj Exim banci, produženje perioda raspoloživosti kreditnih sredstava, grejs perioda i roka otplate za tri godine.\nPismo je, kako piše Pobjeda, napisano nakon što je potpredsjednik vlade Dritan Abazović u Evropskom parlamentu tražio pomoć kako bi Crnu Goru “oslobodio dominacije Kine i Rusije”.\nIz Rusije su, za sada, odgovorili stopiranjem svih turističkih letova prema Crnoj Gori, a kineska banka je, za početak, pristala na prvi zahtjev i prolongirala rok za povlačenje kreditnih sredstava za završetak prve dionice auto-puta, koji je istekao 14. aprila.\nSpajić je tada rekao da je taj potez uštedio zemlji 128 miliona evra.\nU tekstu Pobjede se kritikuje ton i sadržaj Spajićevog pisma, koje je, tvrdi list, zasnovano na citatima iz kreditnog ugovora vlade i Exim banke, objavljenog u Službenom listu 2014. godine, a “koje je Spajić smatrao pogodnim za izražavanje svoje potrebe da mu se olakšice produže za još tri godine”.\nSrbima upućene poruke mržnje u Splitu (VIDEO)\nKrivokapić: od maja se ukida putarina na putu do Herceg Novog


Dani ruskog filma: Doba haosa i nova pravila (video) - Sputnjik Srbija\n05:21 13 April 2021\n20:16 25.10.2019 (osveženo 21:15 25.10.2019) Preuzmite kraći link\nFilm je snimljen 2018. godine, režiser je Aleksej Sidorov, a jedan od glumaca je i Jurij Borisov, koji je doputovao na predstavljanje ovog ostvarenja. Kako objašnjava, reč je o ratnom filmu koji govori o običnim vojnicima dospelim u nemački koncentracioni logor, iz kog pokušavaju da pobegnu u tenku.\nFilm je imao ogroman uspeh u Rusiji, a kako kaže mladi glumac, napravljen je kao blokbaster koji gleda cela porodica. On posebno naglašava da je režiser Sidorov takođe i istoričar, pa je, osim što je film efektan, sve veoma precizno i tačno i s istorijske tačke gledišta.\nBorisov dodaje da se film ne bavi trenutno aktuelnim pokušajima falsifikovanja istorije Drugog svetskog rata, već priča priču o običnim vojnicima i njihovom podvigu, njihovoj želji da žive slobodno i da se rat završi.\nBorisov glumi i u još jednom filmskom ostvarenju „Bik“, koji je takođe na programu Dana ruskog filma u Beogradu. U njemu je jednu od rola ostvarila i mlada glumica Stasja Miloslavska.\nFilm govori o događajima u Sovjetskom Savezu i Rusiji devedesetih godina, pričajući ih kroz iskustvo momaka iz kraja u malom gradu.\n„To je vreme kada je Rusija preživljavala doba haosa i novih pravila kada se sve srušilo i postalo drukčije i zato je taj film važan“, kaže Borisov.\nPrema rečima Miloslavske, to je priča o momcima koji rastu, pokušavajući da prežive i da se prilagode, ali neki to ne mogu ili žele da pobegnu i misle da ih tamo negde u inostranstvu čekaju sreća, radost, novac i sloboda.\nBorisov i Miloslavska napominju da je film već prikazan u više zemalja, kao što su Čehoslovačka, Kina, a da će pored Beograda biti predstavljen i u Bugarskoj. Film sada putuje po svetu, ide po festivalima, a na zimu će, kako kaže Miloslavska, biti prikazan i u Njujorku na nedelji ruskog filma u Americi.\nDani ruskog filma u Srbiji održavaju se uz učešće i podršku Fonda jedinstva pravoslavnih naroda i Ministarstva kulture Ruske Federacije, kao i Saveza filmskih stvaralaca Rusije, Ambasade Rusije u Srbiji, predstavništva agencije „Rosotrudničestvo“ u Srbiji, Grada Beograda i Jugoslovenske kinoteke.\nNa programu festivala je sedam ruskih filmova, a gledaoci će na projekcijama moći da vide i neke od glumaca. Pored pomenutih filmova „T-34“ i „Bik“, i filmovi „Bitka“, „Sedam večera“, „Ebigejl“, „Heroj“ i dečji film „Snežna kraljica“. Organizator filmskog foruma je producentska kompanija „Sinemarus“.


Fedove prognoze i slabiji dolar podigli cene nafte - Bizlife.rs\n13:13 Njujork, 27/01/2012\nCene sirove nafte porasle su u četvrtak na međunarodnim tržištima zahvaljujući slabijem dolaru koji je pritisnula prognoza američke središnje banke Fed da će kamatne stope zadržati na niskom nivou duže nego što je planirala kako bi podstakla privredni oporavak.\nTako je cena barela na londonskom tržištu bila u plusu 1,53 dolara i iznosila je 111,34 dolara. Na američkom se tržištu barelom se trgovalo po 1,3 dolara višoj ceni od 100,7 dolara.\nTržišta su pozdravila prognozu američke središnje banke o nivou kamatnih stopa, pri čemu je Fedov predsednik Ben Bernanke izjavio da bi mogli razmotriti i dodatno ublažavanje monetarne politike. Tako se dolar našao pod pritiskom, što je ojačalo kupovnu moć vlasnika ostalih valuta a time i potražnju za naftom.\n„Popuštanje monetarne politike bi trebalo podupreti dalji oporavak američke privrede i učvrstiti model bržeg rasta“, rekao je Dominik Širičela iz njujorškog Energy Management Instituta u belešci klijentima.\nVesti iz Feda zasenile su podatke američke vlade da su zalihe sirove nafte u prošloj nedelji porasle iznad očekivanja, za 3,6 miliona barela, zbog oporavka uvoza i pada iskorišćenosti rafinerijskih kapaciteta. Analitičari su očekivali njihov rast za 800 hiljada barela koliko su predviđali analitičari u Rojtersovom istraživanju. Istovremeno su američke zaliha naftnih derivata pale za 2,5 miliona barela, dok su analitičari predviđali da će ostati na istom nivou. Zalihe benzina smanjile su se pak za 390 hiljada barela a očekivao se njihov rast od 1,9 miliona barela.\nOdvojeno je Organizacija zemalja-izvoznica nafte (OPEC) izvestila da je cena referentne cene njene nafte u sredu iznosila 110,70 dolara, što znači da je bila 79 centi niža nego u utorak.


PREDSTAVLJEN NOVI SISTEM LIJEČENJA BUBREŽNIH BOLESNIKA NA UKC RS – Novosti Plus\nPREDSTAVLJEN NOVI SISTEM LIJEČENJA BUBREŽNIH BOLESNIKA NA UKC RS\nU Univerzitetskom kliničkom centru /UKC/ Republike Srpske u Banjaluci danas je obilježeno 10 godina od otvaranja prvog Centra za peritoneumsku dijalizu, terapijske metode koja se koristi za zamjenu bubrežne funkcije, te predstavljen novi sistem liječenja ovih bolesnika.\nOn je naveo da je povodom ovog jubileja, danas u UKC održan seminar pod nazivom “Automatska peritoneumska dijaliza” i predstavljen sistem koji omogućava liječenje ovih pacijenata uz onlajn kontrolu tokom 24 časa, bez dolaska u bolnicu.\n“U Republici Srpskoj trenutno je pomoću ove metode na liječenju 27 pacijenata. Ona predstavlja jedan vid samoliječenja, gdje se pacijenti u bolnici edukuju, a onda se otpuštaju kući sa potrošnim materijalom kako bi ovu metodu mogli sprovoditi u kućnim uslovima”, pojasnio je Vlatković.\n“Uvođenje ove metode značilo je mnogo za našu bolnici i za pacijente iz Foče i istočnog dijela Republike Srpske koji više nisu morali dolaziti na kontrole u UKC, već to mogu obaviti u našem Centru”, istakla je Kovačevićeva.\n“Svi mi sada radimo kontinuiranu ambulantnu peritoneumsku dijalizu i trebalo bi omogućiti da što veći broj pacijenata ide na ovu vrstu dijalize da se manje opterećuju dijalizni centri”, istakla je Mešićeva.\n← U subotu turnir u stonom fudbalu “IGRAJ ZA KOSOVO I METOHIJU”\nTokom praznika duže radno vrijeme za ugostitelje →


Plan the content for your SharePoint site - Office podrška\nSharePoint Online Office 365 administrator SharePoint Online centar administracije SharePoint Online kojim upravlja 21Vianet SharePoint kojim upravlja 21Vianet – centar administracije Još... Manje\nKada sadržaj na lokaciji logično organizovane lako pronaći, to je lakše da biste održali i upravljanje i korisnicima lokacije da li produktivniji. Kao administrator kolekcije lokacija ili vlasnik lokacije, možda ćete želeti da planirate strategiju vaše lokacije pre nego što kreirate lokaciju. U ovom članku ćemo istraživanje:\nKoje vrste lokacija vam je potrebna?\nKoju vrstu sadržaja ćete imati na lokacijama?\nKako će korisnici pronaći i pristup sadržaju?\nŠta korisnici treba da rade sa sadržajem?\nKoje vrste lokacija su vam potrebne?\nU zavisnosti od veličine ili vaše organizacije i obim sadržaja koji planirate da imate na lokaciji, možda ćete želeti da kreirate podlokacije u okviru vaše glavna lokacija za organizovanje sadržaja. Više informacija o tome kako da kreirate lokacije potražite u članku Kreiranje lokacije.\nPostoji mnogo mogućih načina možete odabrati da organizujete podlokacija. Neki primeri su:\nPo timu ili odeljenju\nPo kategoriji sadržaja\nPo nivou dozvole ili osetljivosti (na primer, ako postoje informacije koje moraju biti ograničene, možda ćete želeti da ih izolujete na određenu lokaciju)\nPre nego što počnete sa kreiranjem lokacija, razmislite o tome koliko lokacija želite i o logici po kojoj želite da ih organizujete. Možda će vam biti korisno da kreirate dijagram hijerarhije lokacije kako biste organizovali planiranje. Možete brzo skicirati dijagram na listu papira ili na tabli, ali možete i da kreirate formalniji dijagram koristeći neki od oblika hijerarhije dostupnih kao SmartArt u programu Microsoft Word ili programu Microsoft PowerPoint. Na ovaj način ćete dobiti dijagram koji možete sačuvati i na koji možete upućivati, kao i povremeno izmeniti.\nTakođe razmislite i o svrsi ili funkciji svake lokacije. To će vam pomoći da utvrdite koje predloške lokacije želite da koristite za kreiranje novih lokacija. Sistem SharePoint Online uključuje razne predloške lokacije koje možete izabrati kada kreirate novu lokaciju. Izborom predloška lokacije koji je namenjen određenoj svrsi, možete dati korisnicima veliku prednost u njihovom poslu. Na primer, ako želite da kreirate lokaciju koju će članovi tima koristiti da povremeno dele zanimljive vesti ili ideje, možete započeti izborom predloška lokacije bloga zato što je ovaj predložak namenjen ovom tipu komunikacije.\nNeki primeri predlošci lokacije uključeni u SharePoint su:\nDodatne informacije o predlošcima lokacije potražite u članku Korišćenje predložaka da biste kreirali različite vrste SharePoint lokacija.\nKoji tip sadržaja ćete imati na lokacijama?\nPošto ste razmislili o broju i tipu lokacija koje želite, isplanirajte sadržaj koji će biti uskladišten na ovim lokacijama. Cilj za ovo planiranje sadržaja je utvrditi:\nKoje vrste liste, biblioteke ili stranice koje želite da kreirate na lokaciji za organizaciju sadržaja Biblioteka se može koristiti za skladištenje dokumenata i drugih datoteka, a liste su korisne za praćenje zadataka ili problema. Stranice su pojedinačne stavke u okviru lokacije gde možete da prikažete sadržaj aplikacije, veze i još mnogo toga.\nKoje vrste aplikacije koje želite da uključite SharePoint Online obuhvata ugrađene aplikacije kao što su biblioteke dokumenata i liste, ali takođe možete da kreirate sopstveni aplikacije ili kupovina aplikacija iz nezavisnim u SharePoint prodavnici.\nDa li želite da kreirate tipove sadržaja Tipovi sadržaja pomoći da prilagodite način rukovanja i praćenje određene vrste sadržaja.\nOrganizacija može želeti da sprovede ovaj tip planiranja na centralizovan način (posebno za tipove sadržaja), ali ovo je takođe vrsta planiranja koju bi trebalo podsticati pojedinačne vlasnike lokacije da izvršavaju kada prilagođavaju lokacije za koje su odgovorni.\nKoje tipove aplikacija želite da dodate?\nPored razmišljanja o tipovima sadržaja, možete razmisliti i o drugim vrstama informacija koje će biti uskladištene na lokacijama, odnosno o vrstama zadataka za čije će upravljanje osobe u vašoj organizaciji želeti da koriste lokacije. Ovo će vam pomoći da planirate različite vrste aplikacija koje ćete možda želeti da dodate na lokacije da biste započeli rad. Na primer, ako znate da vam je potrebno mesto za skladištenje dokumenata, verovatno ćete poželeti da dodate biblioteku dokumenata. Ako znate da želite da pratite važne datume, verovatno ćete želeti kalendar.\nNe morate da dodate sve aplikacije koje bi vam odmah mogle zatrebati. Vlasnici lokacija mogu dodati i ukloniti nove aplikacije tokom vremena, kako se menjaju potrebe u poslovanju. Međutim, rano planiranje o tome kako želite da prilagodite sadržaj na lokacijama može osigurati to da lokacije odmah budu korisne korisnicima.\nSharePoint Online uključuje ugrađene aplikacije koje su dostupne za čitav opseg poslovnih namena, od skladištenja dokumenata i upravljanja njima preko upravljanja projektima i njihovog praćenja do komunikacije. Lokaciji možete dodati više instanci ovih tipova aplikacija. Takođe možete kupiti i dodati na svoju lokaciju aplikacije nezavisnih proizvođača iz SharePoint prodavnice.\nViše informacija potražite u članku Dodavanje aplikacije na lokaciju i Kupovina aplikacija iz SharePoint prodavnice.\nDa li je potrebno da definišete tipove sadržaja?\nTipovi sadržaja omogućavaju korisnicima lokacije da brzo kreiraju specijalizovane vrste sadržaja korišćenjem komande Nova stavka ili Novi dokument na listi ili u biblioteci. Tipovi sadržaja su korisni zato što obezbeđuju vlasnicima lokacije ujednačenost sadržaja širom lokacija. Tipovi sadržaja takođe omogućavaju pojedinačnoj listi ili biblioteci da sadrži više tipova stavki ili tipova dokumenata. Vlasnici lokacija mogu unapred konfigurisati određene detalje o sadržaju kada podese tipove sadržaja za lokaciju, listu ili biblioteku.\nVlasnici lokacija mogu definisati tipove sadržaja za stavke liste, dokumente ili fascikle.\nMožda će vam biti korisno da definišete tipove sadržaja za neki sadržaj ako sadržaj ispunjava neki od sledećih kriterijuma:\nAko je ovo tačno:\nTipovi sadržaja vam mogu biti korisni na sledeće načine:\nImate određene tipove dokumenata koji imaju standardizovani format ili svrhu i želite da budu ujednačeni u celoj organizaciji.\nKonfigurišite tipove sadržaja lokacije za ove tipove dokumenata na nivou lokacije tima tako da su dostupni za korišćenje na svim podlokacijama lokacije tima. Na ovaj način, svi korisnici u organizaciji će kreirati ova dokumenta na ujednačene načine.\nImate određene predloške koje osobe moraju koristiti za određene vrste dokumenata.\nDodajte ove predloške dokumenata odgovarajućim tipovima sadržaja tako da će svi novi dokumenti kreirani iz tipa sadržaja koristiti predložak.\nPostoji standardni skup informacija koje želite da pratite za određene tipove dokumenata ili stavki.\nDodajte kolone tipu sadržaja da biste pratili ove informacije. Ako su neke od tih informacija posebno važne, možete da odredite te kolone po potrebi. Takođe možete obezbediti podrazumevane vrednosti za određene kolone kada konfigurišete tip sadržaja.\nPostoji definisani poslovni proces za način na koji se određeni tipovi dokumenata uvek upravljaju ili pregledaju.\nRazmislite o konfigurisanju tokova posla za određene tipove sadržaja. Tokove posla možete koristiti za upravljanje poslovnih procesa kao što je pregled dokumenta ili odobravanje.\nPošto identifikujete sadržaj za koji možda želite da definišete tipove sadržaja, trebalo bi da razmislite o tome gde želite da definišete tipove sadržaja. Ako definišete tipove sadržaja lokacije na nivou lokacije tima, oni će biti široko dostupni za ponovnu upotrebu na listama i u bibliotekama u okviru svih podlokacija lokacije tima. Vlasnici pojedinačnih lokacija takođe mogu da definišu tipove sadržaja lokacije za svoje lokacije, iako će ovi tipovi sadržaja biti dostupni za korišćenje na listama i u bibliotekama samo na toj lokaciji i lokacijama u okviru nje.\nMožda će vam biti korisno da kreirate unakrsnu tabelu ili tabelu koja beleži informacije koje želite da uključite kada definišete tipove sadržaja. Na primer, možete početi sa kreiranjem nečeg osnovnog kao što je dolenavedena tabela, a zatim je prilagoditi da biste uključili bilo koje dodatne informacije koji bi vam mogle biti korisne za praćenje, na primer lokacije ili timovi koji će koristiti tipove sadržaja:\nNovi tip sadržaja\nNadređeni tip sadržaja\nNavedite ime tipa sadržaja koji želite da kreirate.\nNavedite nadređeni tip sadržaja sa kojeg će biti kreiran.\nNavedite novu ili postojeću kolonu koju želite da dodate u tip sadržaja.\nNavedite da li će postojati predložak dokumenta povezan sa tipom sadržaja.\nNavedite da li će postojati tokovi posla povezani sa tipom sadržaja.\nViše informacija o radu sa tipovima sadržaja potražite u članku Kreiranje ili prilagođavanje tipa sadržaja.\nKako će korisnici pronaći sadržaj i pristupiti mu?\nRazmislite kako će korisnici lokacije pronaći i koristiti sadržaj na SharePoint Online lokacijama. Ova vrsta planiranja će vam pomoći da donosite odluke o načinu konfigurisanja navigacije i pretrage lokacije tima i njenih podlokacija.\nKoje lokacije želite da uključite u globalnu navigaciju?\nDa biste planirali navigaciju, može vam biti korisno da kreirate dijagram lokacija u hijerarhiji lokacija. Ako ste već kreirali dijagram tokom planiranja lokacija, onda možete započeti sa tim dijagramom i izmeniti ga. Uključite sve podlokacije lokacije tima. Takođe možete želeti da uključite sve važne liste ili biblioteke koje postoje na lokaciji tima i njenim podlokacijama. Ovo će vam pomoći da odmah identifikujete važna odredišta koje korisnici lokacija mogu želeti da pronađu ako kreću od matične stranice lokacije tima.\nGornja navigaciona traka na lokaciji omogućava takozvanu globalnu navigaciju.\nPodrazumevano, svaki lokacija koristi sopstvenu gornju navigaciju, ali možete da odlučite da biste dozvolili lokacije da biste nasleđuju gornju navigaciju od nadređene lokacije tako da ga iskustvo za navigaciju dosledne svim lokacijama. Možete da konfigurišete lokacije se pojavljuju na gornjoj navigacionoj traci. Veze ka drugim URL koji želite, možete da uključite u slučaju da želite da integrišete veze ka spoljnim resursima u navigaciji lokacije. Više informacija o prilagođavanju na gornju navigaciju potražite u članku Prilagođavanje navigacije na lokaciji tima.\nAko imate više podlokacija za lokaciju tima, možda nećete želeti da izložite sve na gornjoj traci sa vezama zato što bi to moglo biti naporno za korisnike lokacije. Isto tako ne želite da učinite važne lokacije ili sadržaj takvima da se ne mogu otkriti. Koristite dijagram hijerahije lokacije da biste identifikovali ključne lokacije koje želite da izložite u globalnoj navigaciji.\nKako će osobe vršiti navigaciju u okviru lokacija?\nPored gornje navigacione trake, lokacije mogu prikazivati element navigacije na levoj strani stranice koji se zove „traka za brzo pokretanje“.\nTraka za brzo pokretanje obično prikazuje veze koje su specifične za trenutnu lokaciju i ono se može koristiti za markiranje sadržaja koji je najvažniji. Kada kreirate novu listu ili biblioteku, automatski se pojavljuje nova veza u okviru odeljka Nedavno na traci za brzo pokretanje. U odeljku Nedavno pojavljuje se samo pet najnovijih veza.\nMožete da prilagodite traku za brzo pokretanje za dodavanje ili uklanjanje veza na listama i bibliotekama na lokaciji. Takođe možete veze grupe u okviru prilagođene naslove. Ako odaberete da sve podlokacije koje nasleđuju globalna navigacija, onda će biti važne za vlasnike lokacija za Prilagođavanje navigacije na traci za brzo pokretanje, jer će biti primarni način korisnici će pronalaženje sadržaja na lokaciji kada posete ga. Ako odlučite da ne podlokacije nasleđuju globalna navigacija sa lokacije tima, zatim korisnici će moći da koristite na gornjoj traci sa vezama i traci za brzo pokretanje na podlokacije da biste pronašli sadržaj unutar nje. Više informacija o uređivanju veze na traci za brzo pokretanje, pogledajte članak Prilagođavanje navigacije na lokaciji tima.\nNa šta bi trebalo obratiti pažnju prilikom planiranja pretrage?\nVaši korisnici će verovatno više želeti da koriste SharePoint Online kada budu mogli lako da pronađu potrebne informacije. Korišćenjem funkcija sadržaja kao što su tipovi sadržaja ili dodavanjem kolona metapodataka na liste i u biblioteke možete učiniti sadržaj lakšim za otkrivanje kroz pretragu.\nAdministratori kolekcije lokacija i administratori lokacija mogu da izvrše razne konfiguracije radi prilagođavanja iskustva pretrage za korisnike.\nPrilagodite stil i postavke koje utiču na rezultate pretrage. Možete prilagoditi centar za pretraživanje i veb segmente koji se koriste na stranicama centra za pretraživanje.\nUpravljanje centrom za pretraživanje u usluzi SharePoint Online\nKreirajte pravila za upite da biste poboljšali način na koji pretraga odgovara na namere korisnika.\nPrilagodite izvore rezultata koji se koriste u pretragama.\nPrikažite, kreirajte ili promenite kontrolisana svojstva ili mapirajte popisana svojstva sa kontrolisanim svojstvima.\nUpravljanje šemom pretrage u usluzi SharePoint Online\nDa biste izvozili i uvozili prilagođene postavke za konfigurisanje pretrage između lokacija. Postavke koje izvozite i uvozite uključuju sva prilagođena pravila za upit, izvore rezultata, tipove rezultata, modele rangiranja i postavke pretrage lokacije.\nIzvoz i uvoz prilagođenih postavki za konfigurisanje pretrage\nNačin na koji sadržaj postaje dostupan u pretrazi\nUsluga pretrage zakazanog popisivanja sadržaja SharePoint Online svakih 5 minuta. Pošto je stavka dodata na SharePoint Online lokaciji, neće biti određeno vreme pre nego što je indeksirana i u rezultatima pretrage. Ovaj vremenski period razlikuje se na osnovu trenutne aktivnosti korisnika. Zadatke kao što su lokacija migracije, nadogradnja i održavanja povećati opterećenje na kanal indeksiranja. Nove sadržaja stavke obično prikazivati u rezultatima pretrage za sat vremena.\nŠta bi korisnici trebalo da urade sa sadržajem?\nPostavljanjem osnovnih pitanja o tome šta korisnici lokacije treba da rade sa sadržajem možete odrediti način na koji ćete možda morati da konfigurišete određene lokacije, liste ili biblioteke, kao i koje određene funkcije korisnici lokacije možda moraju da koriste.\nPitanja za istraživanje:\nRazmatranja za konfiguraciju sadržaja:\nDa li morate da pratite verzije određenih vrsta dokumenata ili stavke liste?\nRazmislite o omogućavanju kreiranja verzija na ovim listama ili bibliotekama.\nRazmislite o zahtevanju da dokumenti ili stavke budu proverene pre izmene\nDa li će korisnicima lokacije biti potrebna mogućnost da istovremeno rade ili sarađuju na određenim vrstama dokumenata?\nRazmislite o omogućavanju koautorstva za određene biblioteke kako biste olakšali saradnju.\nDa li bi određene vrste sadržaja trebalo da budu odobrene pre nego što budu široko pristupačne?\nRazmislite o omogućavanju odobravanja sadržaja za biblioteke ili korišćenju tokova posla za upravljanje odobravanjem.\nDa li su izvesne vrste dokumenata subjekti određenih poslovnih procesa ili humanih tokova posla?\nRazmislite o kreiranju ili konfigurisanju tokova posla za tipove sadržaja koji se primenjuju na ove dokumente ili za biblioteke u kojima će se ovi dokumenti nalaziti.\nDa li ćete koristiti liste za pokretanje ili upravljanje procesima?\nRazmislite o kreiranju ili konfigurisanju tokova posla zasnovanih na listi za procese kao što je praćenje problema i upravljanje njime.\nDa li će postojati osetljiv sadržaj na lokacijama kojima treba ograničiti opšti pristup?\nRazmislite o kreiranju određenih lokacija ili biblioteka koje su konfigurisane sa jedinstvenim dozvolama za skladištenje osetljivog sadržaja.\nRazmislite o dozvoli na nivou stavke ako postoji minimalna potreba za ograničavanje pristupa sadržaju.\nRazmislite o korišćenju ciljanja korisnika za prikazivanje različitog sadržaja različitim korisnicima.\nRazmislite da li određene liste ili biblioteke moraju biti isključene iz indeksa za pretraživanje.\nDa li će korisnici morati da primaju ispravke o promenama sadržaja?\nRazmislite o omogućavanju RSS za ključne liste i biblioteke.


Vučić: Podrška SNS sporazumu\nSrpska napredna stranka donela je danas na sednici Glavnog odbora odluku da njeni članovi u Vladi Srbije podrže predlog sporazuma iz Brisela, rekao je predsednik SNS Aleksandar Vučić.\nVučić je rekao i da ga je GO ovlastio da, ukoliko se ne "uspostavi jedinstvo naroda, jedinstvo ljudi u Srbiji" o prihvatanju sporazuma, Predsedništvo SNS, a ne Glavni odbor, naredne nedelje odluče o tome kako i na koji način pitati građane da se izjasne da li prihvataju briselski sporazum.\n"Želim da kažem da to nije pitanje da se neko skriva iz naroda jer nije u stanju da donese takvu odluku.\nJa se ne krijem, otvoreno kažem šta je za Srbiju bolje ili manje loše. Ako do toga dođe - ne kažem da je doneta takva odluka - niko se ni iza koga neće kriti i jasno ćemo reći koji su naši stavovi", rekao je Vučić i dodao da ukoliko bi došlo do referenduma i ukoliko bi narod bio protiv, pala bi vlada i on bi morao da podnese ostavku.\nNa sednici GO vođena je demokratska rasprava, rekao je Vučić i dodao da Srbi sa Kosova nisu imali nijednu zamerku.\nOn je napomenuo da su Srbi južno od Ibra zadovljniji sporazumom nego Srbi na severu, ali da znaju da će SNS uvek štititi njihove interese.\n"Borili smo se svim srcem", rekao je Vučić i dodao da niko ne može da kaže da je sporazum katastrofalan.\n"Ako neko misli da pretnjama može da zaustavi zemlju u kretanju ka normalnim vrednostima - vara se", poručio je Vučić i naglasio da će SNS voditi ozbiljnu i odgovornu politiku i da ih od takve politike neće odvratiti ni oni koji "nam prebijaju ljude".


„Grad Subotica nastoji da ima najbolju komunikaciju sa svim preduzetnicima, privrednicima i investitorima koji posluju na teritoriji našeg grada, od najmanje porodične firme, do velike međunarodne kompanije. Svi oni su važan i nezamenljiv deo subotičkog privrednog spektra i doprinose razvoju Subotice. Veoma nam je bitno da imamo što bolju saradnju sa Ministarstvom privrede i da zajedno učinimo sve što možemo da unapredimo privredni ambijent kako bi došlo do otvaranja novih radnih mesta, što je najvažnije za sve građane“, naglasio je gradonačelnik Bakić.\n„Imaćemo sastanak sa privrednicima, desetak se već prijavilo, koji će nam ukazati na svoje probleme. Obilazim uglavnom domaće firme jer imamo primedbe da strani i domaći investitori nisu u istoj poziciji, što nije tačno. Odgovorno kažem da i jedni i drugi imaju potpuno ista prava samo je stvar njihovih mogućnosti koliko mogu da investiraju. U tome je jedina razlika. Pozivam sve domaće investitore da se razvijaju, zapošljavaju radnike, dobiće podsticaje od nas. Verujem da ću vrlo brzo ponovo doći na otvaranje neke nove fabrike“, poručila je ministarka Anđelka Atanasković.\nPosle sastanka u Gradskoj kući kome su prisustvovali i gradonačelnikovi saradnici, gradski menadžer Zagorka Panić i član Gradskog veća zadužen za privredu, Srđan Samardžić, ministarka Atanasković posetila je kompaniju „Joviste“, na Paliću.\nMinistarka Anđelka Atanasković će, kako je najavljeno, u subotu, 12. juna, posetiti kompaniju „Al Pack“ d.o.o. u Subotici, a potom i firmu „Geneza“ d.o.o., u Kanjiži.


Vučić prelomio: Otpušta se 9.000 ljudi - Ekonomske Vesti\n17. jul. 2015 Andrija Matić 0 Comments Aleksandar Vučić, javni sektor, MMF, otpuštanja, Vlada Republike Srbije\nČlanovi Vlade Srbije juče su se dogovorili o načinu na koji će krenuti u racionalizaciju javne uprave, u sklopu koje će od septembra početi otpuštanja oko 9.000 ljudi, saznaje Blic.\n„Zastoj je trajao desetak dana jer većina ministara nije bila spremna da konačno krene u ono što je već ranije dogovoreno. Ministarstvo za državnu upravu dalo je opštu analizu, a zatim su i sva ministarstva radila na preciznim planovima za svoje sektore. Međutim, cela akcija se u jednom momentu potpuno razvodnila i očigledno je da je zeleno svetlo morao da da sam premijer“, objašnjava za Blic izvor iz Nemanjine 11.\nTi planovi su, kako saznaje Blic, zasad označeni kao službena tajna da ne bi izazvali paniku među zaposlenima u javnoj upravi. Ipak, prema nezvaničnim informacijama, analize pokazuju da najviše viškova ima u zdravstvu, prosveti i sudstvu.\n← Radulović: Kumovi jači od zakona\nŠojble: Grexit, pa otpis dugova →\nOni će kontrolisati grčke finansije\nObnova pruge Beograd-Bar počinje do kraja godine\n17. mar. 2015 Andrija Matić Komentari su isključeni na Obnova pruge Beograd-Bar počinje do kraja godine


Eurostat: Srbija skoro na dnu evropske lestvice životnog standarda – Bankar.rs\nIz EU fondova još 288 miliona evra za srpsku poljoprivredu\nPosledice ukrajinske krize mogli bismo da osetimo krajem godine\nHome/MAKROEKONOMIJA/Eurostat: Srbija skoro na dnu evropske lestvice životnog standarda\nEurostat: Srbija skoro na dnu evropske lestvice životnog standarda\nGrađani Srbije su gotovo na dnu evropske lestvice životnog standarda, naša zemlja je na tek 43 odsto standarda Evropske unije, a manju kupovnu moć i lošiji standard od naše zemlje imaju jedino Albanija, Severna Makedonija i Bosna i Hercegovina.\nPrema podacima zvanične evropske statistike, u 2020. za koju su poslednji kompletni podaci o kupovnoj moći, Srbija je bila daleko ispod proseka EU, a najveći životni standard imali su građani Luksemburga, kojima je bruto domaći proizvod po glavi stanovnika te godine bio 160 odsto veći od prosečnog cele Unije.\nSrbija je prethodnih 10 godina gotovo stagnirala, a to bi donekle mogla da popravi prošla godina u kojoj je rast BDP-a bio 7,5 odsto, što će se odraziti na statistiku kada Eurostat bude zaračunavao podatke za 2021. godinu.\nRumunija je prošle godine duplirala plate\nSada, posmatrajući 2020. ali i unazad 10 godina, države poput Bugarske, a naročito Rumunija, koje su u EU, a sa kojima se iz okruženja često poredimo, znatno više su napredovale od naše zemlje. Od prosečnih plata koje su nekoliko desetina evra 2011. bile veće nego one u Srbiji Rumunija je prošle godine duplirala plate u odnosu na taj period, prešišavši nas za 170 evra.\nStandard Rumunije je 2012. bio na 54 odsto evropskog proseka, Bugarske na 47, a Srbija je tada bila na 40 odsto proseka. Deset godina kasnije Srbija je napredovala za tri odsto – do 43 odsto proseka, a Rumunija je 2020. stigla do 72 odsto. Bugarska je prvu pandemijsku godinu završila sa standardom koji je tek 55 odsto proseka EU, a bolji od Srbije sve vreme su i Crnogorci. Oni su 2020. bili na 45 odsto proseka evropskog standarda, dok su 2012. bili isti kao Srbija.\nNaša zemlja je tokom poslednje decenije najlošiji standard imala od 2015. do 2017, da bi se na nivo od iz 2011. i 2012. vratila ponovo 2018. godine. Blagi rast nastavio se i naredne dve godine, a on će biti evidentan i kada se uračunaju i podaci za prošlu godinu. Uprkos tome, napredak Srbije je spor, naročito u poređenju sa zemljama koje su u EU, pre svih Rumunijom.\nSusedna Hrvatska je pre devet godina ušla u EU, ali se i ona poput Srbije ne može pohvaliti velikim rastom standarda. Oni su i pre ulaska u EU bili na 61 odsto standarda EU da bi posle rasta tokom 2020. neznatno pali na 64 odsto, što je i dalje značajno bolje nego u Srbiji.\nNajlošiji standard u Evropi imaju Albanci\nNajlošiji standard u Evropi, prema merenjima Eurostata, u 2020. imali su Albanci, tek 30 odsto proseka EU, za nijansu bolji je BiH sa 33 odsto, dok je u Severnoj Makedoniji standard bio na 38 odsto evropskog proseka.\nMnogo bolji standard od evropskog proseka imalo je dosta zemalja, posle Luksemburga standard je najviši 2020. bio u Irskoj (109), Švajcarskoj (60) i Norveškoj (40), bolji od proseka bio je i u Danskoj, Austriji, Holandiji, Nemačkoj, Švedskoj, na Islandu, u Belgiji, Finskoj, kao i Francuskoj i Velikoj Britaniji.\nKada se uporede standardi koje su građani pojedinih zemlja imali početkom prošle decenije, najveći rast standarda je u Irskoj, 2011. imali su za 31 odsto veći standard od prosečnog tog trenutka u EU, da bi 2020. dostigli i prestigli sve zemlje osim Luksemburga sa standardom za 109 odsto većim od evropskog proseka.\nSrbija ima netransformisan javni sektor i veliki upliv države u javnu ekonomiju\nEkonomista Saša Đogović kaže za Danas da za drugim zemljama iz okruženja zaostajemo po pogledu životnog standarda iz više razloga.\n„Imamo netransformisan javni sektor i veliki upliv države u javnu ekonomiju, direktno preko javnog sektora, ali i zbog negativne selekcije kadrova, što dovodi do toga da javni sektor ne može da pokrene investicioni ciklus koji bi mogao da uposli druga mala i srednja preduzeća“, kaže Đogović.\nDruga stvar, napominje, jeste to što je država išla na subvencionisanje uglavnom stranih investicija koje su bile radno intenzivne delatnosti koje su tražile jeftiniju radnu snagu.\n„Teško možete računati na to da kada nema domaće privatne inicijative pratimo Rumuniju ili neke druge evropske zemlje. Brendiramo se kao tržište jeftine radne snage i uglavnom privlačimo takve strane direktne investicije, ređe su pojave da ulažu oni koji traže kvalifikovaniju radnu snagu“, naglašava Đogović i dodaje da je to razlog što zaostajemo za razvijenim zemljama EU.\nTo što smo podjednako dobri ili malo bolji od zemalja iz regiona ne treba da nas raduje, ističe on, jer zaostajemo za najbližim susedima iz EU.\n„Da bismo mogli da krenemo, da ih sustižemo, neophodan je zaokret u ekonomskoj politici, a to znači departizaciju i profesionalizaciju upravljanja u javnim preduzećima, ali i prekid netransparentnih i ovako subvencionisanih investicija koje su često koruptivnog karaktera“, naglašava Đogović i dodaje da je neophodan zaokret ka pružanju subvencija na potpuno jasnim osnovama, onim investicijama koje će doneti visoku tehnološku proizvodnju kod nas. Sve to bi, napominje, trebalo da ide uz dalje jačanje i finansiranje domaće pameti, ali i targetiranje oblasti u koje bi država trebalo da ulaže.\nU Japanu standard kao u Češkoj\nUprkos često prisutnim ocenama da je standard u Japanu među najvišima na svetu, evropska statistika pokazuje da to baš i nije tako. Naime, Japan je na tek 91 odsto proseka EU, malo ispred Slovenije (89), a tik iza Češke (93). Od zemalja koje su ispod evropskog proseka a opet bolje od Japana su i Malta i Italija.\nUz Japan jedina neevropska država čiju je statistiku Eurostat obuhvatio su i SAD, gde je standard 2020. bio veći od prosečnog evropskog za 36 odsto.\nekonomija srbije Životni standard\nCoca-Cola otvorila pogon za gaziranu vodu "Rosa Homolje": Uloženo pet miliona evra, zaposleno 50 ljudi\nNaslovne strane dnevnih novina za sredu 11. maj\nNaslovne strane dnevnih novina za četvrtak 26...