Cena nafte leti pod oblake, šta nas čeka u budućnosti - 03.03.2022, Sputnik Srbija\nCena nafte leti pod oblake, šta nas čeka u budućnosti\nNafta marke „Brent” prvi put od 2014. godine premašila je cenu od 115 dolara za barel. Očigledni rast cena stručnjaci povezuju sa deficitom sirovina na svetskom... 03.03.2022, Sputnik Srbija\n„Primetno je da je od početka 2022. godine nafta poskupela za više od 46%. Uočena dinamika je umnogome povezana s rastućom geopolitičkom napetošću u svetu”, smatra zamenik rukovodioca informativno-analitičkog centra „Aljpari”Natalija Miljčakova.Prema njenim rečima, potrošači se boje prekida u isporuci sirovina iz Rusije usled novih sankcija Zapada prema Moskvi. Istovremeno, svetska ekonomija nastavlja da se oporavlja od posledica pandemije i potrošnja goriva vrtoglavo raste u većini država.„Potražnja će se povećavati i dalje, dok istovremeno retorika sankcija i nedovoljna količina investicija u naftnu industriju mogu dovesti do još većeg nedostatka resursa. Zbog toga smatram da trend rasta cena nije trenutni, već minimalno srednjoročni”, pretpostavlja Miljčakova.„To je izuzetno važna odluka koja pokazuje spremnost međunarodne zajednice da deluje zajedno u cilju prevazilaženja ove teške situacije”, smatra japanski ministar ekonomije, trgovine i industrije Koiti Hagiudi.Natalija Miljčakova smatra da učesnike udruženja najviše brine globalna potražnja koja je u porastu. Sve dok potrošači masovno ne počnu da odustaju od nafte, OPEK+ neće videti smisao u tome da treba nešto radikalno menjati po pitanju cena.Po mišljenju Miljčakove, izvestan uticaj na cenu nafte mogli bi da imaju ponovni pregovori o nuklearnom sporazumu. Pretpostavlja se da bi u slučaju uspešnih pregovora i ukidanja sankcija Iranu, Islamska republika mogla znatno da uveća proizvodnju nafte.„Istovremeno, čak i ako sporazum bude potpisan i iranska nafta se vrati na tržište, a Amerika proda svoje rezerve, situacija se neće značajno promeniti. Cene nafte neće pasti u nekoj većoj meri”, smatra ruska analitičarka.Sličnog je stanovišta i stručnjak Univerziteta za finansije pri Vladi Rusije Igor Juškov. On smatra da će u narednom periodu cena nafte ostati oko 110-115 dolara po barelu. Takođe je uveren da ako Zapada pojača sankcije prema Rusiji, vrednost energenata može porasti još više.„Ako na kraju SAD i EU odluče da uvedu ograničenja na snabdevanje ruskom naftom, počeće restrukturiranje globalnog tržišta. Pored toga, Moskva neće morati da zaustavi proizvodnju, već će samo biti potrebno da se preorijentiše na druga tržišta. Istovremeno, Evropljanima i Amerikancima će se primetno povećati troškovi, jer će morati da rekonfigurišu svoja postrojenja ili traže sličnu naftu. U ovom slučaju, kotacije će ići iznad 150 dolara po barelu“, zaključio je Juškov.Podsetimo, 2018. godine na inicijativu tadašnjeg američkog predsednika Donalda Trampa, američke vlasti su se povukle iz nuklearnog sporazuma i uvele nove sankcije Iranu. Konkretno, ograničenja su se ticala i energetskog sektora Islamske republike, a tadašnja američka administracija je planirala da prihode Teherana od prodaje nafte svede na nulu. Dolaskom na vlast u SAD Džoa Bajdena, Vašington se vratio pregovorima koji još traju.\nNafta marke „Brent” prvi put od 2014. godine premašila je cenu od 115 dolara za barel. Očigledni rast cena stručnjaci povezuju sa deficitom sirovina na svetskom tržištu i povećanjem geopolitičke napetosti.\n„Primetno je da je od početka 2022. godine nafta poskupela za više od 46%. Uočena dinamika je umnogome povezana s rastućom geopolitičkom napetošću u svetu”, smatra zamenik rukovodioca informativno-analitičkog centra „Aljpari”Natalija Miljčakova.\nPrema njenim rečima, potrošači se boje prekida u isporuci sirovina iz Rusije usled novih sankcija Zapada prema Moskvi. Istovremeno, svetska ekonomija nastavlja da se oporavlja od posledica pandemije i potrošnja goriva vrtoglavo raste u većini država.\n„Potražnja će se povećavati i dalje, dok istovremeno retorika sankcija i nedovoljna količina investicija u naftnu industriju mogu dovesti do još većeg nedostatka resursa. Zbog toga smatram da trend rasta cena nije trenutni, već minimalno srednjoročni”, pretpostavlja Miljčakova.\nZanimljivo je pomenuti da su države učesnice Međunarodne energetske agencije (MEA) u cilju smanjenja cena nafte pristale da ispuste 60 miliona barela nafte iz svojih rezervi. Planirano je da polovinu ove količine obezbede Sjedinjene Američke Države.\n„To je izuzetno važna odluka koja pokazuje spremnost međunarodne zajednice da deluje zajedno u cilju prevazilaženja ove teške situacije”, smatra japanski ministar ekonomije, trgovine i industrije Koiti Hagiudi.\nIstovremeno, zemlje članice OPEK+ nastavljaju da povećavaju snabdevanje naftom. Kao rezultat pregovora 2. marta, strane su se dogovorile da povećaju proizvodnju sirovina u aprilu za još 400.000 barela dnevno. Istovremeno, prema mišljenju stručnjaka, sadašnji obim proizvodnje nafte je i dalje nedovoljan da pokrije globalni nedostatak sirovina.\nNatalija Miljčakova smatra da učesnike udruženja najviše brine globalna potražnja koja je u porastu. Sve dok potrošači masovno ne počnu da odustaju od nafte, OPEK+ neće videti smisao u tome da treba nešto radikalno menjati po pitanju cena.\nPo mišljenju Miljčakove, izvestan uticaj na cenu nafte mogli bi da imaju ponovni pregovori o nuklearnom sporazumu. Pretpostavlja se da bi u slučaju uspešnih pregovora i ukidanja sankcija Iranu, Islamska republika mogla znatno da uveća proizvodnju nafte.\n„Istovremeno, čak i ako sporazum bude potpisan i iranska nafta se vrati na tržište, a Amerika proda svoje rezerve, situacija se neće značajno promeniti. Cene nafte neće pasti u nekoj većoj meri”, smatra ruska analitičarka.\nSličnog je stanovišta i stručnjak Univerziteta za finansije pri Vladi Rusije Igor Juškov. On smatra da će u narednom periodu cena nafte ostati oko 110-115 dolara po barelu. Takođe je uveren da ako Zapada pojača sankcije prema Rusiji, vrednost energenata može porasti još više.\n„Ako na kraju SAD i EU odluče da uvedu ograničenja na snabdevanje ruskom naftom, počeće restrukturiranje globalnog tržišta. Pored toga, Moskva neće morati da zaustavi proizvodnju, već će samo biti potrebno da se preorijentiše na druga tržišta. Istovremeno, Evropljanima i Amerikancima će se primetno povećati troškovi, jer će morati da rekonfigurišu svoja postrojenja ili traže sličnu naftu. U ovom slučaju, kotacije će ići iznad 150 dolara po barelu“, zaključio je Juškov.\nPodsetimo, 2018. godine na inicijativu tadašnjeg američkog predsednika Donalda Trampa, američke vlasti su se povukle iz nuklearnog sporazuma i uvele nove sankcije Iranu. Konkretno, ograničenja su se ticala i energetskog sektora Islamske republike, a tadašnja američka administracija je planirala da prihode Teherana od prodaje nafte svede na nulu. Dolaskom na vlast u SAD Džoa Bajdena, Vašington se vratio pregovorima koji još traju.\nCena nafte raste ─ oboren rekord iz juna 2014.\n2 Mart, 14:35


Prvo međunarodno muzičko takmičenje ''Fantast'' održano je maja meseca 2012. godine. Mlad nastavni kadar u Školi za osnovno muzičko vaspitanje i obrazovanje ''Petar Konjović'' Bečej došao je na ideju da se organizuje međunarodno muzičko takmičenje, sa ciljem uspostavljanja saradnje sa osnovnim muzičkim školama u regionu, kako bi se otkrili mladi muzički talenti i kako bi se dalje pratio njihov rad i dalja afirmacija. Za mesto održavanja takmičenja izabran je Dvorac Bogdana Dunđerskog, Fantast, udaljen 17km od Bečeja, te je ovo takmičenje pored umetničkog, dobilo i turistički značaj za naš grad.\nPravo učešća na takmičenju imaju redovni i vanredni učenici osnovnih muzičkih škola, a takmiče se na sledećim instrumentima: klavir, violina, harmonika, tambura i gitara, u sedam kategorija. Učesnike takmičenja ocenjuje stručni žiri od tri do pet članova, sastavljen od eminentnih pedagoga iz zemlje i inostranstva.Takmičari sa osvojenim maksimalnim brojem bodova nagrađuju se novčano: 100 bodova- 50 eura (u dinarskoj protivvrednosti) i laureat- 100 eura (u dinarskoj protivvrednosti).Organizator takmičenja dodeljuje specijalnu nagradu: najmlađem učesniku takmičenja, najuspešnijem nastavniku na takmičenju (nastavniku koji dovede najveći broj takmičara) i školi sa najvećim brojem učesnika na takmičenju.\nNa takmičenju ''Fantast 2012.'', od 11. do 18. maja 2012. godine, učešće je uzelo 215 takmičara iz Srbije, Mađarske, Slovenije, Hrvatske, Crne Gore i Bosne i Hercegovine. S obzirom da se takmičenje pokazalo izuzetno uspešnim i naišlo na veliko odobravanje, sledeće 2013. godine održano je po drugi put, a broj učesnika se skoro duplirao.\nTakmičenje ''Fantast 2013.'' održano je od 12. do 17.maja 2013. godine. Ukupno je učestvovao 391 takmičar iz 43 grada, odnosno 47 muzičkih škola iz Srbije, Mađarske, Slovenije, Hrvatske, Crne Gore i Bosne i Hercegovine.\nTreće međunarodno muzičko takmičenje ''Fantast 2014.'' održano je od 11. do 18.maja 2014. godine. Prijavljeno je 444 takmičara iz 49 gradova, odnosno 6 država: Srbije, Mađarske, Slovenije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Makedonije.\nČetvrto takmičenje ''Fantast 2015'' održano je od 11. do 18. maja 2015. godine. Prijavljeno je 442 takmičara iz 52 grada, odnosno iz 7 država: Srbije, Mađarske, Slovenije, Crne Gore, Hrvatske Bosne i Hercegovine i Makedonije.\nNa peto takmičenje, koje je održano od 9. do 17. maja 2016. godine, prijavljeno je 504 takmičara iz 60 gradova, odnosno iz 7 država: Srbije, Mađarske, Slovenije, Crne Gore, Hrvatske Bosne i Hercegovine i Makedonije. Od ove godine, našoj školi se u organizovanju takmičenja pridružuje UG ''Muzički trenutak'' iz Bečeja\nŠesto međunarodno muzičko takmičenje ''Fantast 2017.'' održano je od 15. do 23. maja. Prijavljeno je 565 takmičara iz 68 gradova, odnosno iz 7 država: Srbije, Mađarske, Slovenije, Crne Gore, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Makedonije.\nSedmo međunarodno muzičko takmičenje ''Fantast 2018.'' održano je od 14. do 24.maja. Prijavljeno je 577 takmičara iz 67 gradova, 76 škola, odnosno 9 država: Srbije, Mađarske, Slovenije, Crne Gore, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Rusije i Norveške.\nOsmo međunarodno muzičko takmičenje ''Fantast 2019.'' održano je od 13. do 23. maja. Prijavljeno je 507 takmičara iz 68 gradova, odnosno 84 škole, 9 država: Srbija, Mađarska, Hrvatska, Slovenija, Makedonija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Rusija i Austrija.


Zahtev dva reprezentativna sindikata rukovodstvu fabrike - juGmedia\nPIROT – Predstavnici dva reprezentativna sindikata u preduzeću “AHA Mura Prvi maj“, ASNS i sindikata “Nezavisnost“ uputili su zahtev rukovodstvu fabrike u kome zahtevaju odgovor na dva pitanja.\nSindikalci traže da im se saopšti da li mogu, kada i u kom obimu da obezbede ugovore sa kupcima za pokretanje proizvodnje, ili ne i koji su razlozi za to. Rok za odgovor koji su dali sindikati rukovodstvu fabrike je 31. mart.\nU saopštenju se navodi da je od početka krize cilj većinskih sindikata fabrike bio očuvanje radnih mesta i nastavak proizvodnje.\n“Zbog nepokretanja proizvodnje koja je više puta bilo najavljivano i odlaganje ročišta za usvajanje UPPR-a, kod radnika i kod nas poljuljano je poverenje u reorganizaciju fabrike kroz Unapred pripremljeni plan reorganizacije kako je pre nekoliko meseci predložilo Ministarsvo i na čemu se do sada radilo. Takodje smo svesni i činjenice da bez ugovorenih poslova i proizvodnje UPPR ostaje “mrtvo slovo na papiru“, navodi se u saopštenju oba sindikata i dodaje “da je ovakav status više neizdrživ i neodrživ“.\nZavršen prvi Sajam projekata EU\nPonovo požar kod bivše „Betonjerke“ koja sada ima svog vlasnika\nVatrogasci su i danas morali da gase požar u krugu nekadašnje Betnjerke preduzeća "Graditelj" iz Leskovca u stečaju i to treći put za nedelju dana.…\n23.03.2015. u 06:54\nPrava adresa za radnike nije sindikat nego oni koji su podpisnici memoranduma za dovodjenje AHA“MURE“ ,a njihova imena su DINKIC MLADJO i VASIC VLADO,uz davanje 5 milina eura iz fonda SIEP-e,tj od poreskih obaveznika Srbije(zlatne koke za pranje para i usmeravanje u svoje privatne dzepove).


Doznake iz inostranstva stizaće lakše i brže uz novu blokčejn tehnologiju\nGrađani koji dobijaju doznake iz inostranstva uskoro će moći da isprobaju nov način u transferu novca, koji je lakši i jeftiniji, a to će biti omogućeno primenom inovativne blokčejn tehnologije.\nU Nišu počinje pilot projekat koji će koristiti novu blokčejn tehnologiju\nProgram Ujedinjenih nacija za razvoj UNDP, naime, u saradnji sa Gradom Nišom i uz podršku Vlade Srbije, počinje pilot projekat koji će koristiti novu blokčejn tehnologiju.\nTako će individualni primaoci u Srbiji doznake od fizičkih lica iz inostranstva dobijati direktno, bez posrednika, uz značajno niže troškove transfera u odnosu na aktuelne tržišne cene za transfer novca putem posrednika.\nProjekat se sprovodi u partnerstvu sa softverskom kompanijom AID:Tech iz Dablina, a Kancelarija za lokalni ekonomski razvoj Grada Niša izabraće putem Javnog poziva do 200 primalaca i njihovih 200 pošiljalaca, koji su do sada slali doznake putem bankarskih ili drugih transfera.\nPrimaoci će dobiti specijalne digitalne vaučere-identifikacione kartice, a novac dobijen ovim putem moći će da iskoriste na dva načina: za plaćanje računa za komunalne usluge (putem Objedinjene naplate) i za kupovinu namirnica u pet transparentno izabranih lokalnih domaćih maloprodajnih objekata u Nišu.\nOčekuje se da će ukupna vrednost transakcija učesnika biti do 20.000 dolara i da će do juna 2018. celokupna poslata novčana suma biti iskorišćena za namirnice i izmirenje dospelih računa.\nPredviđeno je da se nakon uspešno sprovedenog pilot projekta u Nišu proširi primena blokčejn tehnološkog rešenja na druge aspekte rada javnih institucija poput distribucije socijalne pomoći, penzija i sl.\nProjekat doprinosi digitalizaciji, koja je jedan od strateških prioriteta Vlade Srbije, a osim toga doprinosi se ostvarenju globalnih ciljeva održivog razvoja, a posebno cilja broj 10 - smanjenje nejednakosti, koji predvidja da se do 2030. godine, na svetskom nivou, smanje troškovi transfera migratornih doznaka na manje od 3 odsto.\n800.000 ljudi u Srbiji prima novac iz inostranstva\nPrema podacima Narodne banke Srbije, gotovo 800.000 ljudi u Srbiji prima novac iz inostranstva.\nU proseku je svaki primalac tokom 2016. godine primio 3.370 EUR, a to je samo prema podacima o uplatama putem bankarskih i sličnih finansijskih transfera.\nUkupna suma transfera u praksi je znatno veća jer se deo novca šalje i na druge, neregistrovane načine.\nU zavisnosti od zemlje pošiljaoca, troškovi slanja novca u Srbiju mogu biti i veći od 10 odsto.\nSrbi u dijaspori godišnje pošalju u svoju zemlju porekla oko 2,7 milijardi EUR putem doznaka, uključujući i devizne penzije onih koju su radili u inostranstvu.\nUkupno, doznake predstavljaju oko 9 odsto BDP-a, u poredjenju, na primer, sa 5.4 odsto BDP-a koliko su u 2016. iznosile direktne strane investicije.\nInače, irska kompanija AID:Tech bavi se inovativnim tehnološkaim rešenjima u humanitarnom i razvojnom sektoru, a u projekat su još uključene američka kompanija "Stripe", specijalizovana za bezbedna online plaćanja, UNDP banka u Londonu i Komercijalna banka u Beogradu.


Mediji: Švedska rasporedila oklopna vozila zbog „aktivnosti Rusije“ - 14.01.2022, Sputnik Srbija\nMediji: Švedska rasporedila oklopna vozila zbog „aktivnosti Rusije“\nŠvedska je rasporedila borbena oklopna vozila i vojnike da patroliraju na ostrvu Gotland u Baltičkom moru zbog „aktivnosti Rusije u regionu“, saopštila je... 14.01.2022, Sputnik Srbija\nRanije je Švedski radio objavio da Švedska pojačava patrole na ostrvu Gotland zbog situacije koja je nastala u odnosima Rusije i NATO-a.U Briselu je 12. januara održana sednica Saveta Rusija-NATO. Pregovori su predstavljali nastavak razgovora na temu bezbednosnih garancija između Rusije i SAD koji su održani 9-10. januara u Ženevi. Nakon sednice Rusija-NATO, 13. januara su održani pregovori na platformi OEBS-a u Beču.Zamenik ministra inostranih poslova Rusije Sergej Rjabkov je 13. januara za televiziju RTVI izjavio da je Rusija sada glavni protivnik NATO-a samo zato što se trudi da čvrsto brani svoje interese. On je dodao i da su SAD i njeni saveznici odbili ključne predloge Rusije na temu bezbednosti.\nsvet, rusija, nato, švedska, bezbednost, sad, garancije, svet – politika\nŠvedska je rasporedila borbena oklopna vozila i vojnike da patroliraju na ostrvu Gotland u Baltičkom moru zbog „aktivnosti Rusije u regionu“, saopštila je agencija AFP pozivajući se na izjave švedskih vojnika.\n„Oružane snage preduzimaju neophodne mere kako bi zaštitile celovitost Švedske i demonstrirale da smo sposobni da štitimo Švedsku i njene interese“, rekao je ministar odbrane Švedske Peter Hultkvist.\nRanije je Švedski radio objavio da Švedska pojačava patrole na ostrvu Gotland zbog situacije koja je nastala u odnosima Rusije i NATO-a.\nU Briselu je 12. januara održana sednica Saveta Rusija-NATO. Pregovori su predstavljali nastavak razgovora na temu bezbednosnih garancija između Rusije i SAD koji su održani 9-10. januara u Ženevi. Nakon sednice Rusija-NATO, 13. januara su održani pregovori na platformi OEBS-a u Beču.\nZamenik ministra inostranih poslova Rusije Sergej Rjabkov je 13. januara za televiziju RTVI izjavio da je Rusija sada glavni protivnik NATO-a samo zato što se trudi da čvrsto brani svoje interese. On je dodao i da su SAD i njeni saveznici odbili ključne predloge Rusije na temu bezbednosti.


Tag / Predrag Stojaković / Vesti online\nČikago se učvrstio na Istoku, pobeda Dalasa\nKošarkaši Čikago Bulsa učvrstili su prvo mesto na Istočnoj konferenciji nakon noćašnje pobede protiv Milvokija u lokalnom derbiju rezultatom 95:87.\nOdlični Stojaković u pobedi Dalasa\nKošarkaši Dalas Maveriksa pobedili su Minesotu 104:96 u noćašnjem meču regularnog dela NBA lige uz odličnu igru Predraga Stojakovića.\nKlipersi zaustavili Boston\nKošarkaši Bostona poraženi su na svom terenu od ekipe Los Anđeles Klipersa rezultatom 108:103 u noćašnjem meču NBA lige.\nDalas nastavlja sa pobedama\nKošarkaši Dalasa pobedili su u gostima ekipu Minesote rezultatom 108:105 u noćašnjem meču NBA lige.\nPeđi nedostaje Sakremento\nNajsikusniji Srbin u NBA ligi Predrag Stojaković govori za "Glas Amerike" o sezoni u kojoj je promenio tri kluba i planovima po njenom završetku.\nStojaković odličan, Krstić prosečan\nDobra partija Stojakovića u pobedi Dalasa\nMiličić dobar, Lejkersi se obrukali u Klivlendu\nAktuelni šampon LA Lejkersi zabeležili su treći neuspeh za redom u NBA ligi, ovaj put od najslabije ekipe lige, Klivlend KAvalirsa koji su u svojoj areni slavili sa 104:99.\nSjajni Stojaković u pobedi Dalasa\nPeđa Stojaković je odigrao ubedljivo najbolju partiju od dolaska u Dalas i sa 22 poena je doprineo pobedi nad Hjustonom rezultatom 106:102, a usput se osamio na poziciji četvrtog trojkaša u...\nLejkersima pripao derbi protiv Bostona\nKošarkaši Los Anđeles Lejkersa savladali su noćas u gostima Boston Seltikse sa 92:86 u velikom derbiju NBA lige.\nU Peđinom dresu pogodio sa pola i dobio auto\nSrpski košarkaš Peđa Stojaković vratio se u Sakramento kao košarkaš Dalasa i dobio ovacije, a još veće je dobio navijač koji je na poluvremenu u dresu našeg igrača, pogodio šut sa centra...


Godišnjica Kurtijeve vlade: šta ima novo? - Kosovo 2.0\nU detalje | Vlada\nGodišnjica Kurtijeve vlade: šta ima novo?\nPiše Gentiana Paçarizi - 22.03.2022\nKrize i promene, Kurtijeva vlada pod lupom.\nKada je Albin Kurti stupio na mesto premijera Kosova, na prvoj konstitutivnoj sednici Skupštine Kosova — 22. marta 2021. — rekao je da su došli na vlast da bi “ispoštovali volju naroda”. Kazao je da februarski parlamentarni izbori predstavljaju “referendum, gde je narod jasno i s pravom utabao put kojim naša zemlja želi da se kreće u naredne četiri godine”.\nObraćao se građanima koji su i dalje trpeli posledice restriktivnih mera protiv kovida 19, obraćao se zemlji koja je svakodnevno imala trocifreni broj novozaraženih i dvocifreni broj preminulih. Istovremeno, premijer Kurti je izjavio da razume da većina građana živi teško zbog nezaposlenosti i siromaštva. Obećao je da će njegova vladavina označiti “početak novog putovanja u pravcu napretka, smanjenja neravnopravnosti i povećanja šansi za boljitak svih”.\nNa parlamentarnim izborima održanim 14. februara, Pokret za samoopredeljenje (VV), na zajedničkoj izbornoj listi sa političkom inicijativom Guxo (koju je osnovala Vjosa Osmani), osvojio je 50,28% glasova i odneo ubedljivu pobedu kakve nije bilo od proglašenja nezavisnosti Kosova. Njihov program, sa fokusom na pravdu i ravnopravnost, kreirao je velika očekivanja građana.\nDanas, čitavih godinu dana od stupanja Kurtija na vlast, osvrćemo se na taj period i propitujemo ima li napretka nastalog od rada njegove vlade, te koji su vladini izgledi u predstojećim godinama. Donosimo analizu stručnjaka o relevantnim temama, kao što su upravljanje inflacijom i energetskom krizom, reforme pravosuđa i zaštita ljudskih prava.\nPozitivni slučajevi: mart 2021 – februar 2022.\nKovid smrtni slučajevi: mart 2021 – februar 2022.\nVakcinacija: mart 2021 – februar 2022.\nLicem u lice sa pandemijskim talasima\nMart 2021. je označio početak godinu dana od početka pandemije. U prvoj sedmici Kurtijeve vladavine bilo je više od 6.500 novozaraženih koronavirusom i više od 80 smrtnih slučajeva povezanih sa kovidom. Kosovo u tom trenutku nije imalo vakcine. U Kurtijevom planu o upravljanju državom naglasak je stavljen na pandemiju kao prioritet, dok je obećanje bilo da će se do kraja 2021. vakcinisati 60% stanovništva.\nPrva isporuka vakcina od 28. marta desila se zahvaljujući donaciji alijanse COVAX. Vakcinacija je isprva bila namenjena zdravstvenim radnicima i onima starijim od 85 godina. Masovna vakcinacija je počela sredinom juna, kada su počele da pristižu vakcine koje je kupila vlada i dodatne obezbeđene od partnerskih zemalja.\nDva najnovija talasa pandemije, izazvana varijantama delta i omikron, iako su se zbila u odvojenim razdobljima, ipak su usledila po opuštanju mera u predvečerje dolaska dijaspore na leto i neposredno pre početka praznične sezone krajem godine. To je uglavnom zato što su nove varijante već postale virulentne u zemljama iz kojih je dijaspora doputovala, a Kurtijeva vlada nije uvela meru potpune vakcinacije na granici, dok je kršenje postojećih kovid-mera uveliko ignorisano.\nUprkos tome što je pandemija bila u prvom planu, u predvečerje deltinog talasa u avgustu mesecu VV je nominovao ministra zdravlja Arbena Vitiju (Vitia) za gradonačelnika Prištine na lokalnim izborima održanim u oktobru. Stoga su se za devet meseci smenila tri ministra zdravlja.\nNovinar rubrike o zdravlju, Gazeta Shneta\nPandemijom se dobro upravljalo u prvih nekoliko meseci druge Kurtijeve vlade. Međutim, sve se promenilo juna 2021. i vlada je podlegla pritisku poslovnog sektora, pritom “prioritetizujući” privredu u smislu da je u prvi plan stavljen doček dijaspore. Letnja sezona je gotovo sasvim izmakla kontroli bez mera i preporuka za zaštitu od kovida 19. Generalno gledano, sve vladine odluke o merama protiv pandemije zasnivale su se na posledicama iz novih talasa, pa su tako mere uvođene tek kada je naglo rastao broj novozaraženih.\nUpravljanje procesom vakcinacije proticalo je korektno, ali nije učinjeno dovoljno da se podigne svest u javnosti o važnosti vakcinisanja. Nažalost, lažne vesti i teorije zavere u ovom su periodu dobile na značaju, a umesto da to budu preporuke i naučni argumenti u korist vakcinacije. To je jedna od glavnih mana vlade u vakcinalnoj kampanji.\nU epicentru energetske krize\nSvet se krajem 2021. našao u središtu energetske krize. Na Kosovu se energetska kriza realizovala usled interakcije unutrašnjih faktora — nestabilne domaće proizvodnje energenata i povećane potrošnje — i jednog spoljnog faktora, a to je rast cena energenata na svetskom tržištu.\nUsled restrikcija struje, vlada je objavila šezdesetodnevno vanredno energetsko stanje. Predstavnici vlade su odlučili da opredele 20 miliona evra za potrebe Energetske korporacije Kosova (KEK) radi subvencionisanja uvoza električne energije.\nPošto to nije bilo održivo rešenje, Regulatorna kancelarija za energiju (ERO) pokrenula je vanredni proces promene cenovnika na zahtev Kosovske kompanije za distribuciju električne energije (KEDS), a zbog porasta cena uvoza. Nova odluka tela ERO — usvojena 8. februara, a na snazi do 31. marta 2023. — propisuje da će visina računa za domaćinstva koja koriste više od 800 kilovati mesečno porasti do 100% ili više od toga. Kurtijeva vlada je opredelila 75 miliona evra za subvencionisanje računa za struju, što je iznos koji će se koristiti u periodu od godinu dana.\nIstovremeno, vladin plan predviđa reviziju Energetske strategije i pravljenje nacrta Nacionalnog energetskog i klimatskog plana, čiji je cilj da omogući pristup održivim izvorima energije i poboljša kvalitet vazduha. Međutim, sem formiranja radne grupe za pravljenje nacrta Energetske strategije (2022-2031) novembra 2021. godine, javnost nije upoznata sa drugim radnjama i detaljima.\nNezavisna konsultantkinja za energetiku i bivša direktorka KEK-a\nPošto je KEK subvencionisao uvoz energenata i račune za struju, vlada nije ponudila rešenje. Kurtijeva vlada je preuzela nadležnost i odgovornost koji joj ne pripadaju. Na primer, subvencionisanje KEK-a za potrebe uvoza energenata, a da pritom nisu dobro obavili posao u smislu donošenja odluka. Usled toga, sada se nalazimo u martu, a energetska kriza se odužila — iako se o njoj ne govori; unutrašnji problemi koji su doveli do energetske krize u decembru i dalje istrajavaju jer ništa u tom pogledu nije učinjeno.\nPrema tome, nepouzdanost KEK-ovih postojećih elektrana (to jest, nestabilnost domaće proizvodnje) i nepostojanje strategije dovešće do iste situacije sledeće zime.\nOva vlada treba da uvede proaktivne politike, da osnuje vladino telo zaduženo za energetski sektor i da napravi energetsku strategiju sa ciljem diverzifikacije izvora energije kako bi se dostigla energetska stabilnost.\nU junu je Kurtijeva vlada uvela Paket mera za privredni oporavak u iznosu od 420 miliona evra, sa namerom da pomogne sektorima koje je pandemija pogodila. Iako je ovaj paket obuhvatio niz mera za pomoć raznim sektorima ekonomije, pojedine su privukle veću pažnju jer su bile uvrštene u plan za smanjenje siromaštva i unapređenje socijalne zaštite. Premda su neki podržali ove mere, drugi su tvrdili da one samo površno rešavaju problem.\nNezaposlene majke su od septembra počele da primaju po 170 evra mesečno na period od šest meseci od porođaja, dok su zaposlene majke dobile isti iznos na period od tri meseca. Takođe, u avgustu je započela isplata dečjih dodataka. Deca do druge godine primaju 20 evra mesečno, dok deca od 2. do 16. godine dobijaju 10 evra mesečno.\nVlada je u toku istog meseca odlučila da ukine plaćanje školarine za studente osnovnih i master studija na državnim univerzitetima. Između ostalog, više od 1.000 školarina je dodeljeno ženama koje studiraju u oblasti matematike, inženjerstva, nauke i tehnologije (MINT). To je jedna od stavki iz plana za unapređenje prosvete, gde se pominje i uspostavljanje fonda za naučno istraživanje, koji još nije iniciran.\nOktobra su uvedene subvencije od 10% na potrošačke kredite u iznosu do 10.000 evra. Međutim, jedini krediti koji su zaista subvencionisani do 10% su oni do 3.000 evra, tako da građani koji uzmu zajam veći tog iznosa dobijaju maksimalnu subvenciju od 300 evra.\nVlada je januara 2022. odlučila da poveća beneficije proistekle iz penzija koje država finansira, i to za četiri kategorije penzionera. U skladu sa ovom odlukom, nijedna penzija neće biti manja od 100 evra. Tako je omogućen rast penzija od 10 do 20 evra mesečno za penzionere koji primaju starosne penzije ili one proistekle iz porodičnog stanja, invaliditeta ili radne onesposobljenosti.\nStručnjak u oblasti socijalnih politika\nNačin rada vlade VV-a u oblasti socijalne politike podrazumeva investicije u socijalnu zaštitu. To je potrebno Kosovu. Vlada je dosad realizovala nekoliko aspekata svoje politike ulaganja u socijalnu zaštitu. Međutim, ove mere moraju biti u pratnji dodatnih. Nažalost, vlada nije transparentno postupala u ovom smislu i nije sprovela ono na šta se obavezala — a to je otvaranje 160 javnih ustanova za obrazovanje i brigu u ranom detinjstvu (OBRD). Bez konkretnih poteza u ovom smeru, porodiljske naknade za nezaposlene žene mogle bi da proizvedu neželjene posledice koje vlada nije imala u vidu, poput jačanja konzervativizma.\nVlada bi trebalo da podstakne kreiranje javnih OBRD-ova i uvede politike zapošljavanja radi radikalnog rasta zaposlenosti žena. Vlada je obavezna da u ovom smislu ostvari rezultate, jer pored toga što se postavila kao progresivna levičarska stranka, ona je na izborima dobila podršku većine žena koje žive na Kosovu. Kada je u pitanju politika ulaganja u socijalnu zaštitu, iznenađuje potpuno odsustvo vladinog interesovanja za strukturne reforme u visokom obrazovanju i istraživačkim centrima.\nSve veća inflacija\nPorast cena — to jest, inflacija — počela je aprila 2021, kada su cene skočile za 2,4% u poređenju sa 2020, a vrhunac je dostignut februara 2022, kada je inflacija došla na stopu od 7,5%. Nije još poznato u kojoj će meri izbijanje rata u Ukrajini povećati martovsku stopu mesečne inflacije jer će zvanični podaci za ovaj mesec biti dostupni u aprilu.\nReagujući na inflaciju, vlada je oktobra 2021. najavila uvođenje paketa mera za pomoć građanima. Dosad je za novembar i decembar opredeljeno dodatnih 100 evra za korisnike penzija, potrošački krediti su subvencionisani, a finansijska sredstva dodeljena poljoprivrednicima.\nIako je ograničen iznos sredstava za ublažavanje posledica inflacije, o podizanju minimalne zarade govorilo se kao o dobrom rešenju. Proces povećanja minimalne zarade otpočeo je ove godine, ali vlada i sindikati nisu saglasni sa iznosom koji treba ustanoviti. Vlada je predložila povećanje minimalne zarade na 264 evra, dok sindikati zahtevaju 400 evra, što je blizu prosečne plate na Kosovu 2020, koja je iznosila 416 evra. Minimalna zarada, koja iznosi između 130 i 170 evra, u zavisnosti od starosne kategorije, nije uvećana još od 2011.\nU središtu ozbiljne ekonomske krize i u odsustvu nadzora nadležnih državnih organa, u martu 2022. obelodanjeni su tajni sporazumi između trgovaca koji su veštački povećavali cene za neke proizvode, i to do 100%. Kosovska agencija za konkurenciju (KAK), kao institucija zadužena za ispitivanje i poništavanje ugovora između preduzeća koja se bave razmenom dobara i usluga, nije funkcionalna još od juna 2021.\nMeđutim, kada je cena litra jestivog ulja u prodavnicama iznenada sa 2,10 evra skočila na 3,49 evra, vlada je poslala tržišnu inspekciju da ispita stanje u skladištima distributera. Ministarstvo trgovine je potvrdilo da su pojedini prodavci ispraznili rafove u radnjama sa jestivim uljem dan ranije kako bi stvorili utisak da je došlo do nestašice ovog proizvoda. Narednog dana su proizvod vratili na police po uvećanoj ceni. Nakon što je inspekcija zatvorila dva skladišta, cena jestivog ulja se vratila na prethodni nivo.\nIstraživačica, Institut GAP\nPošto je inflacija bila niska po njihovom stupanju na vlast, Kurtijeva vlada tada nije potencirala ovaj problem. Kada su morali sa njim da se suoče, ponudili su kratkoročna rešenja, kao što je udvostručivanje isplate korisnicima socijalnih davanja i penzija za novembar i decembar 2021. — to je uvršteno u Paket mera za privredni oporavak. Čak i u pratnji subvencija za račune za struju, preduzeta je olakšavajuća mera — ali je vlada umnogome mogla da izbegne porast cena, imajući u vidu da se o svetskoj energetskoj krizi diskutovalo nekoliko meseci pre toga.\nDok cene i dalje skaču, smatram da vlada može da preduzme još više mera da bi uredila stanje, a tako što bi povećala minimalnu zaradu i uvela poreska izuzeća za neke osnovne proizvode, kako bi se domaćinstvima i biznisima pomoglo da se izbore sa teretom zvanim inflacija.\nDijalog između Kosova i Srbije (ni)je u prvom planu\nOd 2011. godine naovamo, za svaku vladu koja je stupila na vlast, pitanje dijaloga između Kosova i Srbije – procesa pod posredstvom Evropske unije – bilo je krupna i značajna tema. Dijalog se već duže od jedne decenje odvija na dva nivoa, tehničkom i političkom, sa ciljem da se reše problemi koji i dalje postoje na relaciji između dveju država. Dosad je potpisano više od 35 sporazuma, iako veliki broj još nije sproveden.\nNa Kosovu nikada nije ostvaren unutrašnji konsenzus naspram dijalogu. Otkako je formiran, VV žestoko kritikuje dijalog. Predstavnici stranke su u predizbornoj kampanji zahtevali da Kosovo postane ravnopravni partner Srbiji u dijalogu i da treba pokrenuti dijalog po principu odozdo-nagore, u prvom redu sa kosovskim Srbima. Kako u toku trajanja kampanje, tako i kada je prvi put stupio na vlast, premijer Kurti je nastavio da potencira da dijalog nije prioritet u odnosu na obećane unutrašnje reforme.\nDijalog na relaciji Kosovo-Srbija je u toku 2021. uglavnom vođen na ekspertskom nivou, dok su juna i jula – i to na visokom političkom nivou – dva sastanka pod pokroviteljstvom EU održana između Kurtija i predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Nije došlo do napretka ni na jednom od ovih sastanaka.\nNaredni sastanak je zakazan za septembar, ali je vlada 20. septembra 2021. odlučila da uvede recipročne mere protiv automobila koji na Kosovo ulaze sa srpskim registarskim tablicama. To je podrazumevalo uklanjanje srpskih registarskih tablica i plaćanje privremene registarske tablice, što liči na ono što su vozila sa kosovskom registracijom morala da učine da bi ušla u Srbiju od 2011. naovamo.\nBrojni kosovski Srbi koji imaju srpske registarske oznake na svojim vozilima okupili su se u znak protesta i na nekoliko dana blokirali saobraćaj na graničnim prelazima Jarinje i Brnjak. Reagujući na dešavanja, vlada je poslala specijalnu policijsku jedinicu. Privremeni sporazum između dveju strana postignut je u Briselu, pomogavši u deesklaciji situacije dok se ne pronađe trajno rešenje — o kome se još na tehničkom nivou pregovara u Briselu.\nMeđutim, dijalog na političkom nivou nije u toku. Premijer Kurti izražava optimizam da će se sporazum postići pre završetka njegovog mandata. EU i SAD istovremeno vrše sve jači pritisak da bi se postigao konačni sporazum između dveju zemalja.\nIstraživač, Grupa za pravne i političke studije (GLPS)\nUz obećanje da će reformisati diplomatsku službu, vlada je odlučila da razreši političke nameštenike iz diplomatskih misija. Iako pojedinim konzulatima već godinama nisu dodeljeni ambasadori, otpuštanja u režiji Kurtijeve vlade — u šta spada razrešenje 12 ambasadora, od 19. marta do kraja septembra — učinilo je da 21 diplomatska misija od ukupno 32 misije ostane bez ambasadora.\nU doba kada se politička konfiguracija sveta menjala, Kosovo je odugovlačilo u oblasti učlanjenja u međunarodne organizacije i u procesu dobijanja novih priznanja, pa je tako država ostala bez predstavnika u prestonicama od ključnog značaja, poput Vašingtona, Londona, Brisela i Berlina.\nKrajem novembra imenovano je 14 novih ambasadora, ali se još ne zna šta Kurtijeva vlada preduzima u oblasti dobijanja novih priznanja i članstva u međunarodnim organizacijama. Moratorijum kom je posredovala prethodna američka administracija, a potpisala prošla vlada, poziva Kosovo da ne aplicira za članstvo u međunarodnim organizacijama, a da Srbija privremeno zaustavi svoju kampanju za povlačenje priznanja na godinu dana, što je rok koji je istekao 4. septembra 2021.\nKurtijeva vlada još nije aplicirala za članstvo u Interpolu, ali kažu da se nalaze u pripremnoj fazi da to urade ove godine. Štaviše, sve donedavno nije bilo nikakvih naznaka da se radi nešto na polju dobijanja priznanja Kosova kao države, što je proces koji stagnira. Izrael je bio 117. država koja je priznala Kosovo 2021. i jedna je od četiri zemlje koje su to učinile u proteklih pet godina.\nRat u Ukrajini je naveo Kurtijev kabinet da krene u akciju. Oni su marta formirali međuinstitucionalnu radnu grupu za integraciju u Severnoatlantski savez (NATO) i najavili da će se Kosovo prijaviti za članstvo u Savetu Evrope. U ovom periodu su uspostavljeni i diplomatski odnosi sa Istočnim Timorom.\nNovinar medijske grupe KOHA koji izveštava o dijalogu i spoljnoj politici\nKurtijeva vlada je započela svoj mandat uz obećanja u sferi spoljnopolitičke reforme — kako u unutrašnjoj reorganizaciji, tako i u zastupanju u inostranstvu. Međutim, ono što smo dosad videli svodi se na koncepciju spoljne politike ograničene na dijalog sa Srbijom. Iako smo više puta poslali upit, Ministarstvo spoljnih poslova nije spominjalo aktivnosti za period posle 4. septembra 2021, kao ni da li su sačinili strategije koje će okončati stagnaciju u pogledu broja priznanja i članstava.\nGodinu dana kasnije nije bilo naznaka da je ispunjeno ono na šta su se obavezali u programu za upravljanje državom. U pomenutom periodu većina centara u kojima se donose važne odluke ostalo je bez ambasadora na nekoliko meseci – a nakon “čistke” u režiji ministarke spoljnih poslova Donike Gërvalla-Schwarz. Uprkos vladinom obećanju da će novi ambasadori uskoro biti imenovani, to se nije desilo, zbog čega je Kosovo bilo slabije predstavljeno u inostranstvu.\nNeophodno je da Kosovo reformiše svoju spoljnopolitičku službu jer bi se tako garantovalo da bude dostojanstveno predstavljeno, da se uvodi red u ministarstvo i da se činovnici postavljaju po zasluzi i obrazovanju. Svakako da bi ove poteze trebalo povući transparentno, što dosad nije bio slučaj. Ministarstvo spoljnih poslova je ćutalo kada su se odvijali brojni procesi i dešavanja u ovoj sferi.\nOdnos vlade sa medijima u proteklih godinu dana nije bio sjajan. Mnogi urednici govore o izvesnoj zatvorenosti vlade prema medijima, gde ministri radije komuniciraju preko društvenih mreža, nego na konferencijama za štampu. Pojavili su se prigovori na njihovu netransparentnost jer ne odgovaraju na novinarska pitanja, a premijer Kurti je predmet kritika zato što ne drži pres-konferencije.\nPrimer od posebnog značaja desio se aprila 2021, u šta su bili umešani novinski portal Insajder i tadašnji ministar zdravlja Arben Vitia. Iz Insajdera su naveli da su – na osnovu dobijenih dokumenata – utvrdili da je Ministarstvo zdravlja odbilo da potpiše sporazum sa proizvođačem vakcina Pfizer/BioNTech.\nVitia je užurbano odbacio ovu tvrdnju na konferenciji za štampu, nazivajući vest “neistinitom” i “štetnom”, pritom insistirajući na “poverljivosti” pomenutog procesa. Čak je pozvao tužilaštvo da preduzme radnje “protiv svakoga ko nanosi štetu ovako osetljivom i značajnom procesu”. Policija je na razgovor pozvala direktora Insajdera, Parima Ollurija.\nDruga kontroverza, ovaj put sa suprugom predsednice Vjose Osmani, Prindonom Sadriuom, zbila se nedavno. Onlajn novinski portal Gazeta Express objavio je članak sa rečenicom u zagradi koja je glasila ovako: “Možete ovo da ostavite ako hoćete da napadnete Vjosu.” (Pretpostavlja se da je urednik zaboravio da je izbriše, prim. prev.) Sadriu, suprug Vjose Osmani, posle ovoga je medije nazvao “udruženim zločinačkim poduhvatom”.\nKurtijeva vlada, koja se nalazi u koaliciji sa partijom predsedncie Osmani, pod nazivom Guxo, naišla je na kritike medija zbog nereagovanja na izjavu Sadriua, a koji je koristio izraze koji mogu negativno da se odraze na novinarsko okruženje.\nUprkos tome, civilno društvo je pohvalilo to što je Skupština Kosova raspustila postojeći Upravni odbor javnog emitera — odbor koji je umnogome smatran političkim — i sprovela transparentne izbore za članove novog odbora. Od 2011. godine, kada je Radio-televizija Kosova (RTK) neposredno počela da se finansira iz državnog budžeta, mnogi su smatrali da je javni emiter pod političkim uticajem Demokratske partije Kosova (PDK). Kritike na račun RTK u proteklim godinama obiluju tvrdnjama o pristrasnom izveštavanju, nemeritokratskom zapošljavanju i zloupotrebi finansijskih resursa.\nIzvršni direktor Saveta za štampu Kosova (SŠK)\nAlbin Kurti i VV na vlast su došli uz obećanje o radikalnoj transparentnosti u svim oblastima, u šta spadaju i mediji. Međutim, jednogodišnja vladavina je razotkrila sasvim drugačiji način rada. Vlada u brojnim primerima nije bila voljna da sarađuje sa novinarima i medijima u bitnim oblastima. Istovremeno je bilo pokušaja vlade i stranačkih zvaničnika da napadnu određene medije koji su bili vrlo kritični prema njima.\nAktuelna vlast neke medije na Kosovu smatra neprijateljskim, etiketirajući i napadajući ih. Generalno gledano, vlada, kao i predsedništvo, ne rade svoj posao kako treba kada su u pitanju odnosi sa medijima. “Radikalna transparentnost” se u mnogim primerima pretvorila u “radikalnu zatvorenost” prema medijima i novinarima.\nJoš mnogo posla za pravosuđe\nReforme pravosuđa su se visoko kotirale u Kurtijevom planu za upravljanje državom. Planirao je da pokrene proces provere, kom bi bili podvrgnuti sudije i tužioci, da zapleni imovinu koja nije mogla da se opravda i osnuje Privredni sud.\nPrvi koraci su već napravljeni kada su u pitanju svi ciljevi. Vlada je usvojila koncept-dokument za potrebe sveobuhvatnog procesa provere sudskog sistema i imenovala radnu grupu koja će sastaviti nacrt ustavnih amandmana. Međutim, ova inicijativa nije naišla na odobravanje Sudskog saveta i Saveta tužilaca. Oba tela su navela da imaju interni kapacitet da sprovedu ovakvu proveru. Istovremeno, EU veruje da sveobuhvatna provera treba biti poslednje rešenje.\nDvadesetdevetog decembra 2021. usvojen je nacrt Zakona o Državnom birou za proveru i oduzimanje neopravdane imovine. Organizacije civilnog društva iz pomenute oblasti tvrde da u aktuelnim propisima postoji dovoljno mehanizama i da osnivanje Državnog biroa neće povećati efikasnost u borbi protiv imovine stečene na nezakonit način.\nU međuvremenu je, januara 2022, u skupštini usvojen nacrt Zakona o Privrednom sudu, čiji je cilj da rešava sporove u oblasti poslovanja, pritom ubrzavajući proces, koji se obično godinama vuče po sudovima zbog velikog broja zaostalih predmeta. Međutim, imajući u vidu budžetske implikacije, i dalje se ne zna kada će ovaj sud početi sa radom.\nProces provere i oduzimanja imovine kreće se u pravcu jačanja vladavine zakona u zemlji i stvaranja uslova za veću pravnu sigurnost građana.\nPrema tome, proces provere je neophodan proces da bi se građanima vratilo poverenje u institucije Republike Kosovo. Međutim, ostaje da se vidi konačni ishod ovih zakona i u kojoj će meri preporuke civilnog društva biti uzete u obzir od strane radne grupe.\nLjudska prava na izdisaju\nFemicid i rodno zasnovano nasilje ne posustaju. Samo su u 2021. godini ubijene tri žene, dok vesti o nasilju nad ženama i drugi oblici porodičnog nasilja mnogo govore o nemaru institucija prema ovim slučajevima.\nKurtijev program za upravljanje državom sadrži posebnu stavku o prevenciji porodičnog nasilja nad ženama i rodno zasnovanog nasilja. Tamo se navodi plan za uvođenje politika i mehanizama za borbu protiv nasilja, uključujući kampanje za podizanje svesti kod građana. Uprkos tome, malo šta je urađeno u ovoj oblasti. Jedini uspeh – i to krajem januara – bilo je usvajanje Nacionalne strategije za zaštitu od porodičnog i nasilja nad ženama 2022-2026.\nS druge strane, u programu za upravljanje državom, i to u posebnoj stavci o ljudskim pravima, LGBTIQ+ osobe se uopšte ne spominju, dok se premijer Kurti nije pojavio na Paradi ponosa održanoj 2021.\nPrava osoba iz LGBTQ+ zajednice nedavno su stavljena u prvi plan zbog glasanja o nacrtu Građanskog zakonika od 16. marta. Nacrt zakona sadrži 1.630 članova i smatra se najvažnijim dokumentom posle Ustava, jer uređuje razne segmente društva, kao što su ravnopravnost pred zakonom, ljudska prava, imovinska prava, ekonomske transakcije, ugovori, porodični odnosi, dečja prava i nasledstvo.\nIpak, stav 2 člana 1138 – koji navodi da su “Dozvoljene registrovane građanske zajednice između osoba istog pola. Uslovi i procedure uređuju se posebnim zakonom” – dospeo je u žižu javnosti. U stvari, to je bio razlog zbog kog nacrt Građanskog zakonika nije usvojen 16. marta, a nakon opsežnih komentara narodnih poslanika koji se protive priznavanju prava parovima iz LGBTQ zajednice. I ljudskopravaški aktivisti su se usprotivili formulaciji u Građanskom zakoniku, tvrdeći da on neće dostići proklamovani cilj o ostvarivanju pune ravnopravnosti LGBTQ zajednice sa ostatkom društva.\nIzvršna direktorka Centra za informacije, kritiku i akciju (QIKA)\nKurtijeva vlada je na vlast došla, između ostalog, zbog obećanja da će se posvetiti problematici rodne i društvene ravnopravnosti. U prvoj godini vladavine primećujemo ad-hok propise koji više liče na improvizaciju nego na pokušaj da se reše dugotrajni problemi i da se gađa u suštinu.\nSmatramo da svaki građanin ima pravo na brak. Nacrt Građanskog zakonika predložen u vladi u tom je smislu diskriminatoran jer na brak gleda kao na pravno registrovanu zajednicu osoba različitog pola, to jest muža i žene. S druge strane, registrovane građanske zajednice između osoba istog pola bile bi dozvoljene, dok bi procedure za ove potrebe bile uređene posebnim zakonom. Mi to smatramo izuzećem. Ovakva podela ne sme da postoji. Brak treba da pripada svim građanima, bez izuzetka, a vlada ima obavezu da ovaj naum izgura do kraja.\n“Porodiljske naknade” jesu jedna od politika koje je vlada predstavila kao način da se žene osnaže, što mi suštinski smatramo antifeminističkim činom. Verujemo da ovakve politike – koje se samo fokusiraju na žene kao reproduktivne individue, a bez konkretnih pratećih politika zapošljavanja – mogu dodatno da vežu žene za kuću, gde nose teret neplaćenog rada.\nNove inicijative Kurtijeve vlade\nKurtijeva vlada je preduzela zakonske korake ka realizaciji novih inicijativa: Suverenog fonda i Fonda za bezbednost.\nPošto je Upravni odbor Kosovske agencije za privatizaciju raspušten, vlada je u martu 2022. odobrila koncept-dokument za osnivanje Suverenog fonda, koji će preuzeti vlasništvo nad strateški važnom imovinom Kosova i biti nadležan da investira u rast vrednosti ove imovine.\nPosle početka rata u Ukrajini, vlada je osnovala i Fond za bezbednost i od građana traži da pomognu u prikupljanju sredstava. Fondovi treba da se iskoriste za realizaciju državne strategije za bezbednost.\nPremda su neki procesi otpočeti, drugi se i dalje razvlače. Jedno je sigurno: Kurtijeva vlada će u naredne tri godine imati pune ruke posla. K\nNaslovna ilustracija: Vlada Kosova\nDizajn i ilustracije: Arrita Katona i Dina Hajrullahu / K2.0\nOvaj tekst je nastao uz finansijsku podršku “Balkanskog fonda za demokratiju”, projekta Nemačkog Maršalovog fonda Sjedinjenih Država i norveškog Ministarstva spoljnih poslova. Stavovi izneti u ovom tekstu ne odražavaju nužno statove norveškog Ministarstva spoljnih poslova, Balkanskog fonda za demokratiju, Nemačkog Maršalovog fonda Sjedinjenih Država ili njihovih partnera.


Šef ruske obaveštajne službe: Protesti u Belorusiji podstaknuti iz inostranstva | Novinska agencija Beta\nSVET | 22.10.2020 22:35 > 22.10 22:35\nDirektor ruske spoljne obaveštajne službe (SVR) Sergej Nariškin izjavio je danas tokom posete Belorusiji da su dvoipomesečni protesti u toj zemlji podstaknuti iz inostranstva.\n"Vidimo želju da se protivustavnim sredstvima pokuša promena postojećeg poretka, postojećeg političkog sistema. Spoljni uticaj je očigledan", rekao je Nariškin posle sastanka s predsednikom Belorusije Aleksandrom Lukašenkom.\nNariškin je pohvalio proces promene Ustava koji je predložio Lukašenko, rekavši da će on "dati odgovore na mnoga pitanja", uz očuvanje stabilnosti u Belorusiji.\nBeloruska opozicija kritikuje ustavnu reformu kao pokušaj Lukašenka da kupi vreme i ostane na mestu predsednika dok gnev gradjana ne oslabi.\nBelorusija, bivša republika SSSR-a koja održava bliske ekonomske veze sa Moskvom, pogodjena je političkom krizom od predsedničkih izbora 9. avgusta, kada su širom zemlje počeli masovni antivladini protesti, inicirani zvaničnim rezultatima glasanja prema kojima je Lukašenko osvojio više od 80 odsto glasova. Protivnici Lukašenka tvrde da su izbori pokradeni.\nLukašenko (66), koji Belorusijom vlada čvrstom rukom od jula 1994. godine, uz represiju nad opozicijom i nezavisnim medijima, optužuje SAD i njihove saveznike za podsticanje protesta.\nAvgustovske izbore u Belorusiji SAD i EU ocenjuju kao nepoštene i neslobodne, i uveli su sankcije visokim beloruskim zvaničnicima koje optužuju za izbornu prevaru i represiju nad mirnim demonstrantima.\nUprkos nastojanju vlasti da uguše demonstracije hapšenjima i represijom nad aktivistima, masovni protesti ne jenjavaju ni posle dva i po meseca. Nedeljom na ulice izlaze desetine hiljada demonstranata. Jedne nedelje je bilo i 200.000 ljudi.


Beta 29. marta 2018. 07:25\nNa putevima u Srbiji uslovi za vožnju su povoljni, dok se tokom vikenda očekuje pojačan saobraćaj zbog predstojećih uskršnjih praznika kao i moguće duže zadržavanje na naplatnim rampama i graničnim prelazima, saopštio je jutros Auto-moto savez Srbije (AMSS).\nNa naplatnim rampama nema zadržavanja, a na graničnim prelazima na putničkim terminalima čeka se do 30 minuta.\nNa izlaz iz Srbije kamioni čekaju na prelazu Horgoš 90 minuta, na Kelebiji 120 minuta, a na Batrovcima oko osam sati, što je posledica pojačane kontrole teretnih vozila koju granične službe Hrvatske sprovode na ulazu u njihovu zemlju.\nNa brojnim deonicama u Srbiji u toku su radovi i potreban je dodatni oprez i poštovanje saobraćajne signalizacije, naveo je AMSS.\nDanas 30 stepeni, u subotu hladnije i oblačno\nU subotu od 17.00 nova vožnja Kritične mase\nOsnovan Počasni odbor Fondacije Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture\nPojačan saobraćaj, teretnjaci na Batrovcima čekaju osam sati\nProslava Prvog maja u Novom Sadu i okolini\nVreme za praznike: Čeka nas sunčani Uskrs, ali zato za 1.…


12.05.2019. 17:40 > 08:19\nRTK2 na srpskom jeziku prenosi da nalazi izveštaja ukazuju da se uvoz iz centralne Srbije u roku od pet meseci od uvođenja takse smanjio za 88 odsto, odnosno za 160 miliona evra, dok je uvoz iz Bosne i Hercegovine pao za 83 odsto ili 24 miliona evra. Navodi se da su najveći profit u ovom periodu ostvarili Slovenija, Izrael i Turska, koji su imali ogroman rast izvoza na Kosovu.\nU izveštaju ovog instituta stoji da je, uprkos padu uvoza iz centralne Srbije i BiH, trgovinski deficit Kosova u porastu i da uvođenje takse nije donelo nikakvu korist. Berat Tači iz ovog instituta naveo je da na Kosovu nije zabeležen ekonomski rast.\nTači: Roba iz Srbije ulazi na Kosovo, ali DRUGIM PUTEVIMA\nIz Instituta Gap poručuju da bi održavanje takse na duže vreme moglo da ima uticaja na povećanje siromaštva na Kosovu zbog rasta cena. Prištinske vlasti su 21. novembra prošle godine uvele taksu od 100 odsto na proizvode iz centralne Srbije i Bosne i Hercegovine, koja je još uvek na snazi.


Google Chrome će vam uskoro omogućiti da odaberete koje lozinke ne želite da sinhronizujete\nVesti, 19.02.2020, 02:30 AM\nGoogle Chrome već omogućava korisnicima da sinhronizuju svoje lozinke kada su prijavljeni sa Google nalogom, ali u nekom narednom ažuriranju pregledač će pružiti dodatne kontrole kako bi im omogućio da konkretnije odaberu koje lozinke žele da sačuvaju u Google nalogu.\nDrugim rečima, korisnici će moći da odaberu lozinke koje ne bi trebalo da napuste njihov uređaj, a Googleov tim već eksperimentiše sa nekoliko ideja kako bi se to omogućilo.\nPrema za sada dostupnim informacijama, jedna od njih svodi se na korišćenje oznaka koje bi se prikazivale na ekranu sa podešavanjima. One bi se pojavljivale samo ako je omogućena funkcija EnablePasswordsAccountStorage.\nGoogle Chrome će korisnicima omogućiti da odaberu gde će sačuvati svaku lozinku, a namenske ikone koje će biti prikazane pored svake lozinke pomoći će im da saznaju da li su sačuvane na uređaju ili u oblaku.\nZa sada još uvek nema tačnog datuma kada bi se ova funkcija mogla pojaviti, ali rana primena u Canary izdanjima Chromea bi trebalo da se dogodi kasnije ove godine.\nNakon što ova funkcija bude dostupna u Google Chromeu, trebalo bi je očekivati i u drugim na Chromiumu baziranim pregledačima, uključujući i Microsoft Edge.\nFBI i NSA upozorile na novi Linux malver koga koriste hakeri ruske vojske\nFBI i NSA objavili su zajedničko upozorenje koje sadrži detalje o novom malveru za Linux za koji dve agencije kažu da je delo hakera ruske vojske k... Dalje\nYouTube zbog prevara uklonio 2 miliona kanala i više od 50 miliona videa\nYouTube je u periodu od januara do marta ove godine uklonio 1 975 135 kanala i tako izbrisao više od 51 miliona video snimaka sa platforme. U 87,5% s... Dalje\nI posle Googleove zabrane, aplikacije za špijuniranje telefona i dalje se reklamiraju u Google pretrazi\nNekoliko kompanija koje nude aplikacije za špijuniranje telefona, poznatih kao “stalkerware”, i dalje se reklamiraju u rezultatima Google... Dalje\nZbog baga u Chromeu milijarde korisnika u riziku od krađe podataka\nAko niste ažurirali Chrome, Operu ili Edge na najnoviju dostupnu verziju, bilo bi dobro da to uradite što pre. Istraživači firme PerimeterX u pone... Dalje\nObaveštajna agencija poznata po praćenju otkriva kako mobilni telefoni odaju gde se nalazite\nAgencija poznata po svojim kontroverznim nadzornim aktivnostima objavila je preporuke kako korisnici mobilnih telefona mogu ograničiti praćenje. Mob... Dalje


Razmernik Faber-Castell - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Kancelarijski pribor / Rezači i lenjiri / Razmernik Faber-Castell\nPonuda prodavnice internetknjizara za proizvod Razmernik Faber-Castell. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nod 634,00 DIN\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Razmernik Faber-Castell i izberi najbolju. Rezači i lenjiri iz kategorije Kancelarijski pribor je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Razmernik Faber-Castell i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda FABER CASTELL. Opis i tehnički podaci proizvoda Razmernik Faber-Castell se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Razmernik Faber-Castell je dostupan u prodavnici internetknjizara po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Razmernik Faber-Castell proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Razmernik Faber-Castell je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nŠifra proizvoda 07347


Bečić - Maslenikov: Otvoreni dijalog ključ unapređenja odnosa\npetak, 16 oktobar 2020 17:48\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić sastao se danas sa ambasadorom Ruske Federacije u Crnoj Gori, Nj.E. Vladislavom Maslenikovim.\nUz zahvalnost na lijepim željama ambasadora, kao i čestitkama za izbor na funkciju predsjednika Skupštine, upućenim od strane predsjednice Savjeta Federacije Federalne Skupštine i predsjednika Državne dume, predsjednik Bečić i ambasador Maslenikov, razmijenili su mišljenja o aktuelnim pitanjima crnogorsko-ruskih odnosa i naglasili spremnost za unapređenje bilateralne saradnje, uključujući međuparlamentarnu dimenziju. Zajednički je konstatovano da otvoreni dijalog, uz međusobno uvažavanje i poštovanje, vodi unapređenju odnosa.\nOvom prilikom, predsjednik Bečić pozdravio je napore Ruske Federacije u borbi protiv pandemije kovida 19.\nTokom susreta, predsjednik Bečić upoznao je ambasadora sa političkim prilikama u našoj zemlji, ističući da je Crna Gora na nedavno održanim parlamentarnim izborima pokazala demokratsku zrelost i iskazao uvjerenje da će normalizaciji međunarodnih odnosa doprinijeti i parlamentarna diplomatija.\nAmbasador Maslenikov je konstatovao da Crna Gora i Ruska Federacija zaslužuju bolje međudržavne odnose, potvrdivši raspoloženje da će zajedničkim naporima raditi na njihovom jačanju u obostranom interesu građana dvije zemlje.\nSagovornici su razmijenili mišljenja o značaju unapređenja ekonomske saradnje, naročito u oblastima turizma i investicija, pri čemu intenzivnija bilateralna saradnja može biti od značajne pomoći.


Zbog pada cene nafte masovno se napušta dobijanja gasa iz škriljaca | WebTribune\nHome SPEKTAR Zbog pada cene nafte masovno se napušta dobijanja gasa iz škriljaca\nEnergetske kompanije širom sveta, zbog naglog pada cena nafte i ekoloških problema, odustaju od proizvodnje nafte i gasa iz škriljaca.\nTime su se raspršile nade da će ti energenti moći da zamene ruske energente.\nMnogi naftni giganti počeli da se povlače iz posla sa škriljcima zbog pada cena sirove nafte, piše list “kWh” i navodi da su na primer kompanije “Ševron”, “Ekson mobil” i “Rojal Dač šel” prekinuli skoro sve poslove vezane za dobijanje nafte i gasa iz škriljaca u Evropi, Rusiji i Kini.\nRazlozi su pad cena nafte na nivo koji ne pokriva troškove proizvodnje nafte i gasa iz škriljaca, ali i sankcije nametnute Rusiji, zatim zabrana te vrste proizvodnje energenata u Francuskoj i Nemačkoj, kao i razočaravajući rezultati istraživanja u Poljskoj i Rumuniji.\n„Šel“ je saopštio da za 30 odsto smanjuje poslove vezane za naftne i gasne škriljce u svetu, uključujući tu Rusiju, Ukrajinu i Argentinu, dok je „Ekson“ još ranije izašao iz projekata u Poljskoj i Mađarskoj…\nU Evropi je, zbog pada cene nafe koje se odražava i na pad cena gasa, splasnuo i entuzijazam dobijanja gasa iz škriljaca.\nU Poljskoj, koja ima najveće zalihe škriljaca na Starom kontinentu, prema prognozi stručnjaka, mora da se sačeka najmanje šest godina da bi opet postala rentabilna ta proizvodnja.\nVelike zapadne kompanije, američki „Ekson“ i „Konoko“, zatim italijanski „Eni“ i francuski „Total“, nisu bili zadovoljni rezultatima probnih bušotina za dobijanje gasa iz škriljaca u Poljskoj.\nNa drugoj strani, Mađarska želi da postane jedna od malobrojnih evropskih zemalja koje će početi eksploataciju obimnih nekonvencionalnih ležišta gasa. Mađarska je sada sa 80 odsto zavisna od gasa iz Rusije, a rezerve gasa u škriljcima procenjuju se na oko 1.500 milijardi kubnih metara gasa, što bi ovoj zemlji bilo dovoljno za više od 120 godina sadašnjeg nivoa potrošnje „plavog energenta”.\n„Ševron“ je u februaru odustao od proizvodnje gasa iz škriljaca u Rumuniji, jer istraživanja nisu dala očekivane rezultate i pored velikih ulaganja.\nIzvesno je da tek vraćanje cena nafte na ekonomski rentabilan nivo može donekle da obnovi interesovanje kompanija za ove poslove, ali se to svakako neće brzo dogoditi.\nI ranije je bilo krupnih ekoloških primedbi u vezi sa eksploatacijom škriljaca, ali je, kako se ističe, odnedavno pad cena nafte uneo nove nepogodnosti koje su uticale da mnoge gigantske petrolejske kompanije počinju da beže od škriljaca i oni se više ne preporučuju kao spasonosno rešenje i zamena za ruski gas.\nPad cena nafte na svetskim berzama inicirali su američki potezi na naftnom tržištu – ne bi li se, iz već poznatih razloga, oslabila ruska ekonomija, međutim, malo je čudno kako je taj plan izveden kada, prema poslednjim sagledavanjima, ispada da SAD na taj način poveliku štetu prave i svojim kompanijama, koje su poslednjih godina imale “škriljačni bum”, a koji bi ove godine mogao da doživi svoj kraj, navodi taj list.\nBarel nafte je, podseća se, pao osetno ispod te cene i zato se očekuje se da američka proizvodnja nafte iz škriljaca ove godine zabeleži najmanju stopu rasta u poslednje četiri godine.\nU Evropi, prema najnovijoj studiji nemačke konsalting firme „Nju enerdžži vač“, finansijski i ekološki troškovi vezani za proizvodnu nafte i gasa iz škriljaca sprečavaju, barem u narednih deset godina , ostvarenje bilo kakvog profita od prodaje tako dobijenih energenata, a uz to se ukazuje i na štete I troškove tih metoda po životnu sredinu.\nProces hidrauličnog lomljenja stena (frakinga) mogao bi da zagadi pijaću vodu u Evropi i izazove ozbiljne ekološke štete, navodi se u studiji i dodaje da postoje velike razlike između uslova za proizvodnju gasa iz škriljaca u Nemačkoj i SAD, kao što je gustina naseljenosti, pa su rizici i troškovi osetno veći.\nList ističe da, sudeći po navedenim činjenicama, nedavni predlozi potpredsednika SAD Džozefa Bajdena premijeru Aleksandru Vučiću o tome da Srbija koristi američki gas dobijen iz škriljaca kao zamenu za „Južni tok” – veoma brzo su pali u vodu.\nIsto bi, kako se navodi, moglo da se kaže i za nedavno zalaganje britanskog ministra energetike Majkla Felona da umesto ruskog gasa što pre počnu da se koriste lokalna ležišta škriljaca u Evropi, jer sada je jasno da ni od toga nema ništa.\nU međuvremenu zemlje centralnog i istočnog dela EU, kao i zemlje zapadnog Balkana, još nemaju nikakvo konkretno i adekvatno rešenje kako će i otkuda dobijati gas, kada Rusija 2019. godine, kako ja najavila, zatvori slavine gasa preko Ukrajine.


Sudan delimično zatvorio granicu sa Etiopijom\nTanjug 7. novembra 2020. 12:41\nKARTUM – Sudan je delimično zatvorio granicu sa Etiopijom, usled eskalacije sukoba u regionu Tigraj.\nRojters prenosi da je sudanska nacionalna novinska agencija SUNA izvestila da je zemlja zatvorila granicu sa etiopskim regionima Tigraj i Amhara, nakon što je premijer Abij Ahmed u sredu pokrenuo vojne operacije kao odgovor na ono što je opisao kao napad lokalnih vlasti na savezne trupe.\nVlada Sudana upozorila je stanovništvo koje živi u blizini granice da budu na oprezu zbog posledica sukoba u susednoj državi.\nU oblastima u Sudanu koje se nalaze u blizini regiona Tigraj i Amhara trenutno je sezona žetve i bilo kakve bezbednosne tenzije mogle bi ozbiljno da naškode zemljoradnicima i njihovim usevima, prenela je SUNA.\nEtiopsko ratno vazduhoplovstvo juče je bombardovalo skladišta oružja i uništilo tešku artiljeriju u regionu Tigraj, a premijer Abij Ahmed je rekao da će operacije biti nastavljene „dok hunta ne bude odgovarala pred zakonom“.


Вучић: Србију да згазите нећете и то вам поручујем из центра Србије, из Шумадије | Јадовно 1941.\nVučić: Srbiju da zgazite nećete i to vam poručujem iz centra Srbije, iz Šumadije\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić rekao je da Srbija neće dozvoliti nikome da je gazi i poručio da Srbi svoju veličinu pokazuju i time što su u stanju da se poklone i tuđim žrtvama onako kako se klanjaju i pred svojim.\n“Srbiju da zgazite nećete i to vam poručujem odavde iz centra Srbije iz Šumadije jer Srbiju ćemo umeti da štitimo”, rekao je Vučić na otvaranju mosta u Blaznavi.\nOn je naveo da su u posljednje vrijeme neki riješili da različitim rezolucijama ponovo stavljaju Srbima biljeg onih koji treba da se stide prošlosti.\n“Mi Srbi svoju veličinu pokazujemo i time što smo u stanju da se poklonimo i tuđim žrtvama onako kako i pred svojim, pred stotinama hiljada poginulih u svim otadžbinskim ratovima. Ali nemojte da nas terate da se osećamo poniženo zato što smo Srbi i zato što smo se junački borili za svoju slobodu. Nemojte da nas terate i nemojte da nas gazite jer to vam nećemo dozvoliti ma kako da se zovete i ma kako da ste jaki”, naglasio je Vučić.\nOn je istakao da oni koji misle da je dovoljno da zaprijete i kažu da su Srbi valjda jedini krivi za ono što se zbivalo na prostoru bivše Jugoslavije i da treba da zaborave i Jasenovac i Jadovno i sva srpska stratišta, u suštini samo govore i pokazuju ko je izazivao mnoge stvari na tom prostoru.\n“A vama Englezi i svima ostalima hvala na velikom prijateljstvu koje ste nam pokazali, hvala vam mnogo na tome, a mi Srbi čuvaćemo sebe i svoj obraz jer samo sami sebi možemo obraz da ukaljamo”, poručio je Vučić.


U četvrtak počinje odbojkaški plej - of - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Sport Odbojka U četvrtak počinje odbojkaški plej - of\nU četvrtak počinje odbojkaški plej - of\nčetvrtak, 08 mart 2012 09:01\nPosle promenljivih igara i smene trenera, odbojkaši Radničkog su na kraju ligaškog dela prvenstva zauzeli drugo mesto. Time je ispunjen jedan od ciljeva rukovodstva – plasman među četiri najbolje ekipe pred početak plej-ofa. U klubu su zadovoljni rezultatima, a u završnici sezone, u kojoj takođe imaju visoke ciljeve, očekuju i veću podršku navijača.Radnički će do kraja sezone igrati bez povređenog blokera Radovića. Protivnik u četvrtfinalu plej-ofa je Spartak iz Ljiga, koji je zauzeo sedmo mesto u prvenstvu.\nU polufinale će se plasirati ekipa koja bude ostvarila dve pobede, a Radnički će imati prednost domaćeg terena.Prva utakmica četvrtfinala plej-ofa, između odbojkaša Radničkog i Spartaka, biće odigrana u četvrtak u hali ''Jezero'' od 19 sati. Revanš je u nedelju u Ljigu, a eventualna majstorica biće odigrana u Kragujevcu.


TRANSPARENTNOST SRBIJA: Poziv kandidatkinji za predsednicu VKS da se izjasni u odnosu na predstojeće ustavne promene koje će se odnositi na pravosuđe\nVisoki savet sudstva (VSS) je saopštio da će 9. februara sprovesti intervju sa jedinom kandidatkinjom za predsednicu Vrhovnog kasacionog suda (VKS). Ovaj sud je najviši sud u domaćem pravnom sistemu, a njegov budući predsednik će ujedno biti i predsednik Visokog saveta sudstva koji odlučuje o najvažnijim pitanjima u sudstvu - obezbeđivanju nezavisnosti i samostalnosti sudova i sudija, izboru, razrešenju, disciplinskoj odgovornosti sudija i drugim važnim pitanjima.\nPostupak izbora predsednika VKS zapravo je izbor predstavnika svih sudija. Predlaganje kandidata je povereno Visokom savetu sudstva, ali se o kandidatima izjašnjavaju sve sudije VKS, nadležni odbor Narodne skupštine, da bi na samom kraju odluku o izboru donela Narodna skupština. Transparentnost Srbija ukazuje da postupak izbora predsednika najvišeg suda pokazuje sve praktične probleme ustavnog rešenja koje propisuje da konačnu odluku o izboru predsednika sudova donosi većina narodnih poslanika. Uvereni su da je samo jedan prijavljeni kandidat za najvažniju poziciju u sudstvu jedan od rezultata dugogodišnjeg prisutnog političkog uticaja na pravosudni sistem. Odluka drugih sudija da se ne prijave na oglas se ne može odvojiti od uvredljivog, nipodaštavajućeg, a povremeno i pretećeg odnosa većine poslanika prema pojedinim sudijama, ali i sudstvu u celosti.\nZbog važnosti izbora koji je u toku, TS poziva VSS da intervju sa kandidatkinjom, sudijom Jasminom Vasović, učini javno dostupnim, kako za sudije koje će se izjašnjavati o njenoj kandidaturi, tako i za širu javnost. Ovo je uobičajena praksa pri izboru nosilaca najviših pravosudnih funkcija u mnogim zemljama. Smatraju da bi prostor za predstavljanje kandidatkinje trebalo da otvori i javni medijski servis i drugi mediji, jer je upravljanje pravosuđem od izuzetne važnosti za sve građane.\nPodsetimo, u decembru 2020. godine izabrani su novi članovi Visokog saveta sudstva, čiji su programi jasno određivali stav o pravcu ustavne reforme - izgradnji nezavisnosti sudstva. To je bio i jedan od odlučujućih elemenata za poverenje kolega izraženim na glasanju svih sudija u Srbiji. Najmanje što se može očekivati u postupku izbora predsednika VKS jeste otvorenost za javnost, kao i nedvosmislen stav o onome o čemu postoji jedinstvo u struci, kako bi se procenilo da li će kandidatkinja, ukoliko bude izabrana, to jedinstvo predstavljati.


EFT Grupa: Kvalitet vazduha u skladu sa propisima - Televizija K3\nEFT Grupa: Kvalitet vazduha u skladu sa propisima\nKompanija EFT-Rudnik i termoelektrana “Stanari” vrši kontinuirani sistem mjerenja nivoa emisija čestica u vazduhu na području Stanara i od početka rada nisu zabilježena prekoračenja graničnih vrijednosti, saopšteno je iz ove kompanije.\nU saopštenju se ističe da ovlaštene i akreditovane institucije vrše monitoring kvaliteta vazduha i da svi dosadašnji rezultati mjerenja pokazuju da je u potpunosti u skladu sa propisima Republike Srpske, BiH i Evropske unije.\n“EFT-Rudnik i termoelektrana `Stanari` u zaštiti životne sredine u potpunosti izvršava sve obaveze definisane važećim propisima i ekološkim dozvolama izdatim od nadležnih tijela u Republici Srpskoj”, navode iz ove kompanije povodom objavljivanja teksta “Alarmantne vrijednosti čestica prašine u Stanarima” Centra za životnu sredinu Banjaluka.\nU saopštenju se ističe da je ova kompanija otvorena za saradnju sa svim zainteresovanim stranama kada je riječ o zaštiti životne sredine, te napominje da su neovlaštena i netačna mjerenja zlonamjerna.\n“Neovlaštena i netačna mjerenja na nepoznatom i vjerovatno neodgovarajućem mjestu, sa potpuno nestručnim i nekompetentnim tumačenjima rezultata, u saradnji sa anonimnim građaninom opštine Stanari, koja je zahvaljujući radu Rudnika i termoelektrane `Stanari` svrstana u red najrazvijenijih u Srpskoj i sa najvećim prosjekom plata, smatramo zlonamjernim s ciljem uznemiravanja javnosti i pokušaja narušavanja stečenog ugleda naše kompanije”, navodi se u saopštenju.\nIz ove kompanije poručili su da će razmotriti sve pravne aspekte zaštite.\nCentar za životnu sredinu Banjaluke ranije je objavio na svom sajtu rezultate nezavisnog mjerenja kvaliteta vazduha u Stanarima od jula, a koji pokazuju alarmantne satne vrijednosti štetnih čestica prašine u vazduhu koji dolaze iz neposredne blizine rudnika i termoelektrane.\nRiječ je o izvještaju koji je napravljen u partnerstvu sa organizacijom “CEE Benkvoč”.


Turski investitor spreman da uloži 85 miliona evra u solarni park - FILTER\nSamit procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi pokazao je da su strani investitori zainteresovani za ulaganja. Turska je sa još nekoliko zemalja jedna od najvećih u BiH.\nSrpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik najavio je višemilionska ulaganja iz oblasti solarne energije.\nTreći put u mandatu, drugi u vrijeme pandemije, turski predsjednik Redžep Tajip Erdogan sastao se sa kompletnim sazivom Predsjedništva BiH.\nAko se za političke odnose BiH i Turske može reći da idu uzlaznom putanjom, onda se za ekonomske može reći da stagniraju. To govore brojevi. U 2019. godini direktne strane investicije u BiH su iznosile 699 miliona KM, iz Turske tek 405 miliona. Na 11. je mjestu na listi zemalja najznačajnijih stranih investitora u BiH, sa učešćem u ukupnim investicijama od tek 2,7 odsto.\nIza Turske su, na listi zemalja najznačajnijih stranih investitora od 1995. do 2019. u BiH Luksemburg, Saudijska Arabija, Kuvajt i Ujedinjeni Arapski Emirati. Na prvom mjestu je Austrija, a slijede je Hrvatska i Srbija.\nZa srpskog člana i predsjedavajućeg Predsjedništva BiH problem u BiH, uz političku nestabilnost, je i činjenica da ona nije važna stranica u tranzitu ljudi i roba. Osim zvaničnih, kaže, u Antaliji je bilo i susreta na marginama sa potencijalnim investitorima, zainteresovanim za gradnju solarnog parka.\n– To je investicija od 85 milona evra i mi treba da nađemo prostor. Naravno, kod nas postoji značajan prostor u Hercegovini. Jedan od planskih dokumenata Evrope je prelazak na zelenu energiju i to je nešto na čemu moramo ubrzano da radimo i prihvatimo svakoga ko je značajan investitor – rekao je Dodik.\nZa razliku od BiH, Srbiji ide daleko bolje kada je riječ o privlačenju stranih investicija uopšte, pa i turskih. U BiH je, kada je riječ o stranim investicijama u prethodnih deset godina, rekordna bila 2018. sa 952 miliona KM.\n– Mi smo dobrano premašili tri milijarde evra, ali je 2014. i 2015. zaista bilo potrebno da dovodimo investitora po investitora pod ruku, pa da gradimo naš kredibilitet – rekla je predsjednica Vlade Srbije Ana Brnabić.\nRecept je, kaže Brnabićeva jasan – potrebno je kreirati ambijent u kojem bi investitori znali da im je kapital siguran.\n– Mi dogovoramo da se jedna takva bolnica napravi u Istočnom Sarajevu i on razumije i čak je došao i rekao da želi da to bude u Istočnom Sarajevu, a ne u Federaciji jer smatra da je Republika Srpska stabilnije, fleksibilnije i bolje mjesto za ulaganje – istakao je Dodik.\nNi na primjeru izgradnje jednog od najvažnijih i najvećih infrastrukturnih projekata, auto-puta koji bi Sarajevo povezao sa Beogradom BiH se nije pokazala proaktivnim partnerom. Dok se početak gradnje auto-puta koji će se nadovezati na već postojeću mrežu čeka, Srbija i to o sopstvenom trošku, uveliko gradi most preko Rače koji je spaja sa BiH.\n– Poručujem ljudima u Višegradu, Rogatici, Sokocu, Palama i Istočnom Sarajevu da će u narednih par sedmica dolaziti naše ekipe da rješavaju probleme inovinsko-pravnih odnosa kako bismo očistili tu trasu i čim riješimo probleme sa finansiranjem sa turskim partnerima krenućemo odmah da gradimo i trasu – rekao je Dodik.\nUpravo gradnja auto-puta, vjeruje se, mogla bi da bude motiv investitorima za dodatna ulaganja. Vjeruje se da bi mogla da poveća i spoljnotrgovinsku razmjenu. Sa Turskom BiH bilježi deficit. U prva četiri mjeseca Turska je u BiH uvezla robu vrijednosti od 303 miliona KM, BiH u Tursku ni pola od toga, oko 120 miliona\nPrethodna Meteorolozi izdali upozorenje na toplotni talas u Srpskoj\nSledeća Danas vruće, izbjegavajte vožnju u najtoplijem dijelu dana


Republika / BOŠKIĆ, TI SI JEDAN ĐILASOV BASTAĆ: Jugović urnisao Obradovića\n- Boško nema problem da izneveri Srbiju, ali ima problem da izneveri Metjua Palmera. Da li to znači da bi Boško Obradović pristao da lažna država Kosovo postane članica Interpola, kako bi bio podoban i veran gospodinu Palmeru - zapitao je Jugović.\nOn je u izjavi istakao da je Nebojša Stefanović veran Vučiću, kojeg je birao narod, a da je Boško Obradović veran Palmeru, koji nema biračko pravo u Srbiji, ali ima interes da spreči Srbiju da ima najjaču policiju i najjaču vojsku na Balkanu.\n- Nesumnjivo je da je Boško Obradović opsednut policajcem koji je hapsio brata Đilasove partnerke sa dva kilograma kokaina kod sebe. Ova činjenica najbolje opisuje Boška Obradovića, još jednog Đilasovog Bastaća koji na žalost potiče iz predivnog Čačka u kome na sreću svih Čačana više nema nikakvu podršku - zaključio je Jugović.\nBratislav Jugović SNS Naprednjaci Srpska napredna stranka Boško Obradović Marko Bastać


Pregled štampe za 25. avgust: Novosti iz ekonomije – Bankar.me\nPregled štampe za 25. avgust: Novosti iz ekonomije\nAugust 25, 2017 Članci, PREGLED ŠTAMPE, SVE VIJESTI Leave a comment\nPovlastice za Novi duvanski\nVlada je juče dala saglasnost da se osnuje slobodna zona Novi duvanski kombinat (NDK) u Podgorici na površini od 30.229 metara kvadratnih. Zona se odnosi na prostor na kojem je arapska kompanija BMJ Industries prema ugovoru sa Vladom gradi novu fabriku duvana, a davanje statusa tom prostoru slobodnom zonom znači da na njoj neće važiti određeni porezi i akcize.\nBrodogradilišta nema, ostala 4 broda\nOdlaskom velikog i malog doka sa radom prestaje Jadransko brodogradilište u kome je proteklih osam decenija bila oličena bokeljska brodogradnja.\nKrađa za KAP nije usporila pregovore\nPreuzimanje elekenergije iz interkonekcije u periodu februar-maj 2013. godine za potrebe Kombinata aluminijuma nije usporilo pregovore sa EU u poglavlju 15 Energetika, tvrde iz Ministarstva ekonomije i dodaju da je struja iz interkonekcije u potpunosti vraćena.\nTužilaštvo ćuti, a broj terminala samo raste\nVrhovno državno tužilaštvo već tri sedmice ne odgovora na pitanja Dnevnih novina koja se odnose na haos i rastuću crnu i sivu ekonomiju u sektoru igara na sreću.\nPoreski dug će naplatiti imovinom dužnika\nVlada Crne Gore, na jučerašnjoj sjednici kojom je predsjedavao premijer Duško Marković, donijela je Uredbu o naplati poreskih potraživanja imovinom poreskih obveznika kojom se, sa ciljem olakšanja poslovanja i održavanja likvidnosti poreskih obveznika, omogućava da dospjeli dug po osnovu poreza, taksi, doprinosa i drugih novčanih davanja utvrđenih poreskim propisima, bude plaćen imovinom poreskog obveznika.\nInfofest u septembru u Budvi\nFestival informatičkih dostignuća Infofest 2017 biće održan od 24. do 30. septembra, u hotelu Avala Resort&Villas u Budvi.\nOd akciza 20,9 miliona\nUprava carina je u julu naplatila 64,02 miliona eura neto prihoda, što je 12,6 odsto više u odnosu na isti prošlogodišnji period. Od ukupno naplaćenih prihoda u julu, na porez na dodatu vrijednost (PDV) pri uvozu odnosilo se 40,3 miliona eura, na akcize 20,9 miliona, carinu 2,52 miliona, porez na kafu 236,24 hiljade, a na ostale prihode 7,8 hiljada, pokazuju podaci sa sajta Uprave.\nPonovo uveli spornu uredbu\nVlada je ponovo donijela uredbu o naplati poreskih potraživanja imovinom poreskih obveznika, iako je krajem propše godine ukinula, kada je donijela Zakon o reprogramu poreskog duga. Detalji uredbe nijesu objavljeni na sajtu Vlade, već je rečeno da će to uraditi nakon verifikacije tih dokumenata.\nZa puteve fali 10,85 miliona\nZa rekonstrukciju magistralnih i regionalnih puteva u ovoj godini nedostajaće 10,85 miliona eura, piše u informaciji o realizaciji kapitalnog budžeta za 2017. godinu Direkcije za saobraćaj.\nNikola Peković kupio Mediteran za 8,5 miliona\nPoznati crnogorski košarkaš Nikola Peković kupio je luksuzni hotel Mediteran u Bečićima vlasništvo kompanije Maestralturs, budvanskog biznismena Blaža Dedića za 8,5 miliona eura, saopšteno je Pobjedi iz Privrednog suda. Hotelski kompleks je prodat po cijeni osam puta nižoj od procijenjene vrijednosti imovine.\nOsnivaju Slobodnu zonu Novi duvanski kombinat\nVlada je juče dala saglasnost na odluku o osnivanju “Slobodne zone Novi duvanski kombinat”, koju je skupština akcionara Novog duvanskog kombinata donijela 12. juna ove godine, saopšteno je iz Vlade.\nCarinici naplatili 64 miliona eura\nUprava carina je u julu naplatila 64,02 miliona eura neto prihoda, 12,6 odsto više u odnosu na isti prošlogodišnji period.\nPOJMOVIDnevne novine Dnevni pregled štampe naslovi dnevnih novina prelistavanje novina\nPrevious Zoran Pejović: Balkan u pet slika\nSljedeći Osniva se slobodna zona Novi duvanski kombinat\nNaslovne strane dnevnih novina za 10. februar


"MALOLETNI" KLUB SA "PARKA SNOVA" Ko je Nordsjeland, nova prepreka Partizana ka Ligi Evrope? /FOTO/\nFudbaleri Partizana plasirali su se u treće kolo kvalifikacija za Ligu Evrope, kao bolji iz dvomeča sa Trakaijem 2:1, a naredni protivnik kluba iz Humske je danski Nordsjeland.\nSedište ovog kluba je u gradu Farum, pa je prvenstveno nosio ime mesta gde je i osnovan. Već 2003. godine dobija novo ime - Nordsjeland, a danas se ta godina uzima za godinu osnivanja kluba.\nStadion na kojem igraju fudbaleri danskog superligaša "Park snova", prima 10.300 gledalaca.\nPredvođen Kasperom Hjulmandom, kojem je ovo drugi mandat na klupi, Nordsjeland je prošlu sezonu završio kao treći na tabeli i time izborio šansu da se nadmeće za ulazak u Ligu Evrope.\nU prvom kolu kvalifikacija igrao je sa Kliftonvilom i u obe utakmice ostvario pobedu. U gostima 1:0, dok je na "Parku snova" bilo 2:1.\nDruga runda i dvomeč proitiv švedskog AIK-a, u kojoj su sa dve minimalne pobede zakazali duel sa Partizanom.\nNordsjeland je klub koji igra tvrd fudbal u veznom i defanzivnom redu, sa malo primljenih golova. Većina igrača nastupa zajedno dugi niz godina, pa se može reći da su kompaktna ekipa.\nIako Danci utakmice "dobijaju sa samo jednim postignutim golom", odično čuvaju svoju mrežu, pa se može reći da će predstavljati problem crno-belima, koji od početka sezone imaju problema u samoj završnici.\nGotovo su redovni učesnici grupne faze Lige Evrope, pa navijači očekuju da ove godine ostvare slične ciljeve.\nNaziv: FK Nordsjeland\nOsnovan: 2003. godine\nVrednost tima: 10.5 miliona evra\nStadion: "Park snova"


Ceremonija otvaranja projekta pod nazivom „Rekonstrukcija i unapređenje bezbednosti dečjih igrališta“ u Srbiji održana je danas na igralištu u Novom Sadu u ulici Milice Stojadinović Srpkinje.\nProjekat vredan više od milion evra, koji finansira Evropska unija iz pretpristupnih fondova IPA 2014, obuhvata potpunu rekonstrukciju 27 dečjih igrališta u 11 gradova i opština u Srbiji.\nOtvaranju prvog obnovljenog igrališta su prisustvovali Sem Fabrici ambasador i šef delegacije Evropske unije u Srbiji, Vanja Udovičić ministar omladine i sporta te Miloš Vučević gradonačelnik Novog Sada. Cilj je da pospeši fizička aktivnost dece, socijalizacija, kao i intelektualni i emotivni razvoj mališana.\n- Evropska unija je najveći donator u Srbiji i pomaže projekte u mnogim oblastima života građana. Posebno mesto imaju projekti koji donose radost deci. Danas sa zadovoljstvom najavljujemo završetak prvog od 27 igrališta koja će biti rekonstruisana u 11 gradova širom Srbije. Ovaj projekat je deo šireg portfolija grantova koje Evropska unija finansira u vrednosti od preko 50 miliona evra, kako bi se pružila podrška fizičkom, socijalnom i emocionalnom razvoju dece svih uzrasta u Srbij - izjavio je Fabrici i dodao da ga ”posebno raduje što su oprema i materijali za igrališta proizvedeni upravo u Srbiji, u skladu sa politikom održivosti EU”.\nFrabrici: Najviše volimo projekte koji donose radost deci\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić je izrazio zadovoljstvo što je danas prisustvovao posebnoj svečanosti za prvo od 27 igrališta, koja će biti rekonstruisana na inicijativu Ministarstva omladine i sporta.\n- Promociji zdravog života i popularizaciji sporta, naročito kod dece, posvećujemo posebnu pažnju i zato mi je izuzetno drago što je Evropska unija podržala još jedan IPA projekat Ministarstva omladine i sporta. Veoma je važno da veliki gradovi, poput Novog Sada, imaju što više ovakvih igrališta kako bi našim najmlađima omogućili što kvalitetnije odrastanje - rekao je Udovičić.\nProjektom upravlja Ministarstvo finansija - Sektor za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava Evropske unije, dok je institucionalni korisnik projekta Ministarstvo omladine i sporta.


STVARI KOJE NE BISTE TREBALI POKLANJATI ZA DAN ZALJUBLJENIH - Infosvijet\nOd Admin\t na feb 10, 2018\nBliži se 14. februar, koji se širom svijeta proslavlja kao Dan zaljubljenih. Iako se svi potajno nadamo da će se naša druga polovina sjetiti ovog dana i na romantičan način nam darivati nešto lijepo, neke poklone sigurno ne želimo da vidimo u našoj kući.\nJasno je da iz najbolje namjere želite da pomognete svom partneru da ostavi cigarete, postane bolji čovjek ili slično. Međutim, iako je jasna vaša dobra volja, poklanjanje knjige koja nosi ovakav naslov može samo da vas sroza u partnerovim očima. Naime, partner će pomisliti da ništa ne valja i da je ovo indirektan način na koji to pokušavate i da mu kažete, prenosi ATV.\nŠABANOVA SMRT POTRESLA JE SRBIJU PRIJE GODINU DANA: POSTOJE DVIJE…\nDJEVOJČICA UMRLA NAKON PRANJA ZUBA, RAZLOG ĆE NAS SVE PRIMORATI NA…


KOMPANIJA SOKO ŠTARK PODRŽAVA PRAVE VREDNOSTI - Retail Serbia Forum - Retail Serbia\n4 godina 8 meseci pre\t- 4 godina 8 meseci pre\t#974 od Zarko\nKOMPANIJA SOKO ŠTARK PODRŽAVA PRAVE VREDNOSTI je kreirao Zarko\nU Skupštini grada Beograda, Jasminki Petrović dodeljenja je književna nagrada „Neven“ za knjigu „Leto kad sam naučila da letim“ u izdanju „Kreativnog centra“, a pod pokroviteljstvom kompanije Soko Štark.\nKompanija Soko Štark, kao sinonim tradicije i kvaliteta kada je reč o njenim proizvodima, iste vrednosti promoviše i podržava u zajednici u kojoj posluje. Književna nagrada „Neven“ sa tradicijom dugom više od 60 godina je po svojim vrednostima i trajnosti institucija koja se zalaže za ono što sa sigurnošću možemo nazvati pravim vrednostima društva u celini usled čega se javilo prirodno partnerstvo kompanije Štark i nagrade „Neven“.\nUsled nezavidnih ekonomskih prilika, ove godine i sama dodela nagrade za beletristiku „Neven“ bila pod znakom pitanja. Kompanija Soko Štark je svojim pokroviteljstvom još jednom pokazala svoju ljubav i brigu za decu Srbije, njihovu budućnost, razvoj i kreativnost. Štark proizvodi su se uvek kupovali iz ljubavi i predstavljali simbol pažnje i poštovanja, pa tako i ova podrška književnoj nagradi predstavlja prenošenje upravo navedenih vrednosti na dolazeće generacije.\nNagradu „Neven“ dodeljuje nevladina i neprofitna organizacija „Prijatelji dece Srbije“, u okviru manifestacije Dečje nedelje, aispred kompanije Soko Štark nagradu je uručila Nikolina Obradović, brand manager kompanije.


Počinje izgradnja novog cevovoda u Preševu uz podršku Norveške – NovostiDana.rs\nPreševo, mart 2021. – Izgradnja novog potisnog cevovoda od pumpne stanice „Žujince” do rezervoara „Loši izvori” u Preševu, otpočela je uz podršku Kraljevine Norveške preko projekta “Norveška za vas – Srbija”. Radovi vredni 620.000 evra biće završeni do septembra 2021, čime će 13.000 stanovnika Preševa dobiti sigurnije snabdevanje vodom.\n“Ovo je veoma važan projekat za razvoj infrastrukture opštine Preševo, koja ima dugogodišnji izazov sa vodosnabdevanjem. Uz podršku Kraljevine Norveške, prethodno je uspešno završena rekonstrukcija pumpne stanice „Žujince” u Preševu, koja je deo ovog sistema”, rekla je v.d. menadžerke projekta “Norveška za vas – Srbija” Milica Došenović.\nFoto: UNOPS/Poslovnost/Igor Matić\nPovezanoPreševo, regioni, VODOVOD


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Životna drama Šarliz Teron: Jedna noć iz detinjstva i dalje je proganja\nLepa glumica prošla kroz pakao: Šarliz Teron\nOva atraktivna plavuša rođena je u Južnoafričkoj Republici, a odrasla je na porodičnoj farmi blizu Johanesburga sa ocem Čarlsom koji je bio francuskog porekla i majkom Gerdom, koja je nemačkog porekla.\nSa svega 15 godina poznata glumica bila je svedok smrti svog oca, koji je bio alkoholičar i maltretirao njenu majku, koja ga je ubila u samoodbrani. Sud je dokazao da je ubistvo bilo opravdano i, njena majka nije bila optužena.\nOva užasna priča i dan-danas proganja Šarliz, jer joj se i posle 25 godina slike te kobne večeri pojavljuju u glavi.\nIpak, ona je to uspela da prebrodi, te je postala uzor ženama širom sveta, a njen glumački talenat je neosporan.\nDokaz za to je i nagrada Oskar za film "Monstrum", zbog kog se Šarliz ugojila čak 15 kilograma i promenila lični opis.\nLUDI SVET Ubio mu ženu i sina na kućnom pragu, a onda saznao strašnu istinu o ubici


Stvorili siromašni, ukrali bogati\nUpdated ponedeljak 19 04 2021 14:57:46\nPosted ponedeljak 19 04 2021 14:54:37\nNaša mala braonkasto-plava planeta nema dovoljno gorućih problema, tako da je svet fudbala, avaj, morao da implodira: Bogati i kvazi-bogati klubovi odlučili su da više ne žele da troše energiju na malena takmičenja poput Lige Šampiona, u kojima njihovog prepodobnog igrača od milijardu evra može da polomi nasumični dobro raspoloženi Marko Basara u ime OFK Beograda (jednog dana <3, prim. aut.). Sada će se milijarderi igrati lopte isključivo među sobom.\nNajavljena je, dakle, Super Liga, sa 12 do 15 najbogatijih i stalnih članova i pet godišnjih kvalifikanata, koji će igrati utakmice u ovoj, uz svoje domaće lige. FIFA, UEFA i ostali decenijski zaverenici protiv domaćeg fudbala odreagovali su na ovu novost sa klasičnom "iznenađeni Pikaču" facom, a jaz između njih, klubova, navijača i javnosti uopšte povećava se iz sata u sat. Ipak, mi se ovom temom konkretno nećemo baviti, već pitanjem na koje je malo ko obratio pažnju, a bitno je:\nŠta će biti sa fudbalskim simulacijama?\nRana je još uvek otvorena, tako da fanovi uveliko divljaju po internetu i zahtevaju od developera FIFE, Pro Evolution Soccera i Football Managera odgovore, saopštenja i iznošenje planova za eventualne sudske postupke. Štaviše, neki zahtevaju od developera da članove Super Lige izbace iz igara u znak protesta.\nŠirom zajednica fanova na Twitteru i Redditu rasplamsala se drama o budućnosti ovih igara, a pitanja i zahtevi pristižu u svojevrsnoj atmosferi vrtića u kojem je svako dete pojelo po kilo šećera:\nSa jedne strane se udara na FIFU - "Pa, 50% igrača FIFE su fanovi nekog od ovih klubova!", "Najbolje timove u igrama upravo je ubila FIFA koja ih ne priznaje";\nSa druge strane su "konamijevci" koji ovo vide kao priliku da PES uspostavi apsolutnu dominaciju na tržištu fudbalskih simulacija: "Ljudi, bolje bi vam bilo da zgrabite prava na klubove Super Lige, treba mi razlog da batalim @EASPORTSFIFA."\nSa treće strane su "revolucionari" koji zahtevaju od developera (konkretno FIFE) da protestuju: "Da li biste, molim vas, mogli da iz ovih stopa izbacite sve "Super" timove iz vaše igre?", "Ako se ova Super Liga desi, molim vas, molim vas, molim vas nemojte je uključiti u budućim igrama!"\nIako Super Liga nije 100% zaključena, i mnogi je vide više kao preteće pismo trenutnim fudbalskim organizacijama, sama činjenica da je ideja o istoj izneta u javnost može biti zabrinjavajuća za studije iza najpoznatijih igara ovog tipa.\nAko ćemo da spekulišemo, uticaj Super Lige na ove igre mogao bi iz temelja da ih promeni, prevashodno čedo EA Sportsa - FIFA (igra) sa svojim licencama direktno zavisi od FIFE kao vladajućeg tela, pa vi sad zamislite FIFU bez Sitija, Milana i Reala.\nVan samog potencijalnog izuzimanja najpoznatijih klubova, ima tu još problema - same fudbalske zvezde koje ogromna većina igrača arči u kontroverznom Ultimate Team modu, sa kojim je EA najbolje fudbalere monetizovao računajući na potrebu igrača da sklope najluđi mogući tim. Svakako nećemo plakati za ovim modom, i grohotom ćemo se smejati predstojećem saopštenju EA, ako se dogodi naravno.\nMiljenik domaćeg življa, PES, ima mnogo manje briga - iako nije vezan (mnogo) za stvarne organizacije, Konami za svoju simulaciju kupuje licence klubova, liga i fizičkih izgleda igrača, a Super Liga bi na to takođe mogla da utiče, naročito ako određena fudbalska tela krenu da međusobno ratuju po sudovima. Sa druge strane je presedan u kojem je PES uspeo da nabavi licence za timove koje čak ni FIFA nije mogla da koristi, a najbolji primer je Juventus koji je sticajem genijalnih okolnosti najavljeni član Super Lige. Konami, samim tim, ima potencijalna otvorena vrata ka licenci za Super Ligu u budućnosti, a posle toga će realno svaka "FIFA ili PES" diskusija biti smešna.\nJoš veći miljenik domaćeg življa, Football Manager, gotovo da ne bi trebalo da ima ikakvih problema, jer njegov pristup fudbalu je "holistički" i nije vezan za individualne igrače i licence. Ipak, Super Liga bi mogla da utiče na mehaniku same simulacije, direktor Sports Interactive Majls Džejkobson blago je zabrinut - na Twitteru je napisao da neće diskutovati o situaciji, da je "ta priča daleko od kraja", ali i izneo jedan od ključnih zaključaka:\nThe lawyers are going to get super rich out of all this.\nIGN još uvek čeka odgovore developera, a oglasio se jedino Konami koji ne želi da komentariše novonastalu situaciju. Evo jednog prikladnog transparenta za kraj:\nIzdavač:: Prism Leisure Corporation


„Ciklonizacija“ nastavlja dezinfekciju ulica i zgrada - Novi Sad\n08:03:00 29.03.2020, Komentara: 0\nNovi Sad - Ekipe „Ciklonizacije” od četvrtka uveče ponovo su na terenu i nastavljaju borbu protiv širenja koronavirusa. Ti tretmani sprovode se po odluci novosadskog Štaba za vanredne situacije od 19. marta ove godine, a bili su pauzirani zbog snega.\nDezinfikuju se celi blokovi u okolini svih zdravstvenih ustanova na teritoriji grada: Kliničkog centra Vojvodine, zgrade Hitne pomoći, Zavoda za zaštitu studenata, Specijalne bolnice za reumatske bolesti, Zavoda za javno zdravlje Vojvodine, Instituta u Sremskoj Kamenici, Vojne bolnice u Petrovaradinu i svih objekata Doma zdravlja „Novi Sad”. Obuhvaćeni su i kvartovi u okolini gerontoloških centara, kao i u ulicama u širem centru Novog Sada, svim bulevarima i važnijim i frekventnijim saobraćajnicama.\nTretman se izvodi najsavremenijim ULV generatorima s kamiona, terenaca i automobila „Ciklonizcije” svakodnevno, a akcija će trajati sve dok, po preporuci struke, to bude potrebno.\nPo odluci Štaba za vanredne situacije Novog Sada, od 17. marta, u cilju dodatnih preventivnih mera, sprovedi se i dezinfekcija ulaza stambenih zgrada. Ta odluka je doneta da bi se dodatnim preventivnim merama zaštitili zdravlje i životi građana, u cilju sprečavanja širenje koronavirusa.\n– Tretmani se izvode tako što operativci „Ciklonizacije” idu od ulaza do ulaza po svim delovima grada – od centra prema obodima. Dezifinkuju se ulazi, gelenderi, holovi zgrada, hodnici, liftovi... Ovih dana završava se prvi krug dezinfekcije i počinje drugi po istom sistemu. Ta mera biće, takođe, na snazi dokle god bude potrebno – ističe menadžer za odnose s javnošću „Ciklonizaciji“ Dario Aćimović.\nGrad Novi Sad saopštio je da upravnici stambenih zgrada nemaju potrebe da se posebno obraćaju na kol-centar „Ciklonizacije” da bi zakazivali termine. Iz Štaba ističu da je reč o dodatnim merama zaštite koje sprovodi Grad Novi Sad i da sugrađani nikako ne smeju da prekinu primenu higijenskih i sanitarnih mera prevencije u cilju sprečavanja širenja zaraze. Na upravnike zgrada se takođe apeluje da se ne oslanjaju samo na mere dezinfekcije, već da paralelno organizuju pojačano održavanje higijene u zajedničkim prostorijama.\nPritisak: 1010.7 mb


Uoči Balkanskog prvenstva u Višegradu 2014.\nU Banjaluci 30. decembra 2013. održan važan sastanak na kojem su pored prvog čoveka Republike Srpske prisustvovali i predsednik Veslačkog saveza Republike Srpske (VSRS) profesor Emir Kusturica, generalni sekretar VSRS Nebojša Marković i Nebojša Ilić, ispred Veslačkog saveza Srbije\nNajvažnija odluka sastanka koji je 30. decembra 2013. u Banjaluci jeste da će predsednik Republike Srpske gospodin Milorad Dodik biti predsednik Organizacionog komiteta Balkanskog prvenstva u veslanju u Višegradu 2014. Na ovom izuzetno važnom sastanku pored prvog čoveka Republike Srpske prisustvovali su i predsednik Veslačkog saveza Republike Srpske (VSRS) profesor Emir Kusturica, generalni sekretar VSRS Nebojša Marković i Nebojša Ilić, ispred Veslačkog saveza Srbije. Na veoma konstruktivnom i srdačnom sastanku u glavnom gradu Republike Srpske stavljena je kruna na organizacionu šemu velikog veslačkog događaja u Višegradu dogodine, kojim je ovom regionu Balkanska veslačka asocijacija ukazala ogromnu čast i poverenje.\nPored Balkanskog prvenstva 2014, koje je bilo u žiži sastanka u Banjaluci, bilo je i reči o daljoj afirmaciji veslanja celokupnog regiona koji s obzirom na dva drinska jezera koja se nalaze u Višegradu ima fenomenalne uslove za razvoj ovog akademskog sporta. Tako je dogovorena izgradnja veslačkog centra u neposrednoj blizini Andrićgrada koji će pored centralnog objekta imati i hangar. Na taj način Višegrad će postati značajno veslačko uporište za takmičare kako iz regiona tako i šire.\nNebojša Ilić se pun utisaka vratio sa sastanka u Banjaluci:\n– Dobijanjem još jednog veslačkog centra, koji je plod svesredne saradnje veslačkih saveza Srbije i Republike Srpske, srpski veslački sport će dobiti još jedno idealno mesto za pripreme dok će veslanje čitavog regiona biti u prilici da razvija ovaj sport u svojoj sredini. Dolazak profesora Emira Kusturice na čelo veslanja u Republici Srpskoj, krajem 2012, bio je veliki zamajac za ovaj sport a rezultati su već vidljivi. Njegova aktivna uloga ubrzala je razvoj veslanja u Republici Srpskoj i čitavoj Bosni i Hercegovini a, takođe, dala je dodatni impuls razvoju srpskog veslanja s obzirom na najtesnije veze dva saveza – kazao je Nebojša Ilić i dodao. – Upravo je Balkansko prvenstvo 2014. naš zajednički projekat i plod našeg jedinstvenog delovanja. U njega smo ušli ujedinjenim snagama a Veslački savez Srbije će za ovaj događaj ustupiti sve svoje resurse s ciljem da Višegrad bude domaćin za primer. Dolazak gospodina Milorada Dodika na čelo Organizacionog komiteta Balkanskog prvenstva najbolji je garant da će se u Višegrad pokazati u najlepšem svetlu i da će postaviti visoke standarde u organizaciji ovog takmičenja.


Ljetovanje za najbolje polaznike računarskih radionica - Crveni krst Crne Gore\nLjetovanje za najbolje polaznike računarskih radionica\nCrveni krst Crne Gore ovih dana realizuje petodnevno ljetovanje za najbolje polaznike računarskih radionica, koje je organizovano u Domu solidarnosti, u Sutomoru.\nObuka za rad na računarima trajala je šest mjeseci i bila je namijenjena mladim Romima, Egipćanima i izbjeglicama iz Hrvatske, Kosova i Bosne i Hercegovine sa područja kampa Konik. Računarske radionice su bile dio projekta “Edukacijom do inkluzije mladih sa područja Konika“, koji je realizovan u partnerstvu sa Telenor fondacijom, a čiji je cilj bio poboljšanje socijalizacije ove grupe mladih. U dva realizovana ciklusa, ukupno 60 mladih osoba od 13 do 21 godine starosti, je prošlo tromjesečnu obuku za rad na računaru. Tokom radionica, koje su bile organizovane dva puta nedjeljno, polaznici su usvojili osnovna znanja rada na računaru, upotrebe društvenih mreža i bezbjednog korišćenja interneta. Na kraju obuke je organizovano takmičenje, tokom kojeg su mladi koji su pohađali radionice, prezentovali stečena znanja i vještine. Za najbolju petočlanu ekipu je, kao nagrada, organizovano ljetovanje u Sutomoru.\n“Kako je cilj ovog projekta unaprjeđenje socijalizacije mladih iz kampa, smatrali smo da je one koji su bili najbolji u obuci, najkorisnije nagraditi obezbjeđivanjem boravka van njihovog svakodnevnog okruženja, gdje imaju priliku da se druže sa ostalim mladima koji borave u Domu solidarnosti. Mladi u Sutomoru, osim odlaska na plažu, imaju priliku da, uz druženje sa svojim vršnjacima, učestvuju i u zabavnim i sportsko-rekreativnim aktivnostima, jer Dom solidarnosti pruža idealne uslove za organizaciju ovakvih sadržaja. Slobodno vrijeme koristimo i da sa pobjedničkom ekipom unaprjeđujemo vještine korišćenja računara. Na kraju projekta možemo konstatovati da smo postigli njegov cilj, a to je unaprjeđenje vještina i znanja, koja će pomoći ovim mladim ljudima da se socijalizuju. Zato koristim priliku da se zahvalim Telenor fondaciji na podršci ove korisne inicijative, kao i na donaciji deset lap topova korišćenih za realizaciju projekta, koji će pomoći da sa ovim aktivnostima nastavimo i u budućem periodu“, istakla je Hristina Laban, koordinatorka projekta.\nCrveni krst Crne Gore i Telenor fondacija su nastavili svoju saradnju i kroz novu fazu konkursa „Uključi se digitalno“, u okviru kojeg je Crveni krst Crne Gore kreirao mobilnu aplikaciju, koja ima za cilj da pruži informacije o tome kako svaki pojedinac može pomoći sebi i drugima, kad je to potrebno. Prezentacija aplikacije široj javnosti je planirana za septembar, povodom Svjetskog dana prve pomoći. Do tada će biti testirana sa volonterima Crvenog krsta, kako bi se eventualno dobile sugestije za njeno unaprjeđenje.


Vređanje novinara — Stranica 2 od 4 — Cenzolovka\nIdeja targetiranja novinarke N1 Žakline Tatalović u emisiji "Hit tvit", ali i drugih novinara u drugim medijima, ima za cilj da zastraši i da pošalje poruku svim ostalim građanima koji se usude da kritički misle da prestanu to da rade, ocenili su gosti emisije Pressing. Profesor na FPN-u Rade Veljanovski kaže da vređanje Tatalović nije bilo slučajno, a nije ni "usamljen slučaj". Novinar Slobodan Georgiev ocenjuje da skandalozno ponašanje Ace Lukasa za vlast nije nikakav problem, jer i ona sama tako funkcioniše.\nNovinarka Gordana Suša izjavila je u Novom danu da su prostačke uvrede, koje je pevač Aleksandar Vuksanović - Aca Lukas uputio u emisiji TV Pink "Hit Tvit" novinarki N1 Žaklini Tatalović, nastavak napada za koje je najodgovorniji predsednik Aleksandar Vučić.\n"Ostajem na terenu naravno, jer ne bih želela nijednom političaru da uskratim mogućnost da odgovara na moja pitanja", svojevremeno je rekla Žaklina Tatalović, koja je pre nekoliko godina napustila televiziju Prva i prešla na N1, gde je nastavila da profesionalno obavlja svoj posao.\nPiše Milica Rilak\nVerujem da će ova presuda biti pravilo sudske prakse, a ne izuzetak, kada je reč o kažnjavanju uvreda i govora mržnje, opasnim hajkama i kampanjama prema profesionalnom izveštavanju, kao i prema istraživanju nasilja i nerazjašnjenim ubistvima novinara, ističe Veran Matić