Politika - datum: 2017-07-08 VAŠINGTONSKI ANALITIČAR DŽEFRI MANKOF UPOZORIO NA PROBLEME SA KORUPCIJOM Milov šverc prepreka za integracije Neki posmatrači su doveli u pitanje verziju crnogorske vlade o neuspjelom državnom udaru, optužujući organizovane kriminalne grupe da su skovale zavjeru i navodeći da su vlasti pretjerale po pitanju ozbiljnosti krize, ukazuje Mankof\nProblem korupcije na zapadnom Ballanu traje duže vrijeme, a jedan od primjera je crnogorski politički lider Milo Đukanović, koga je još 2003. godine italijanska antimafijaška komisija osumnjičila da je organizovao šverc dok je bio na vlasti, istakao je analitičar iz vašingtonskog Centra za strateške i međunarodne studije (CSIS) Džefri Mankof.\nOn je istakao da je jasno da se proces proširenja EU na zapadni Balkan usporava, te da mnogi lideri sada pribjegavaju dizanju nacionalističkih tenzija kako bi skrenuli pažnju javnosti i građana sa gorućih ekonomskih problema.\nMankof je u autorskom tekstu za magazin „Foren afers” ukazao da je međunarodni novinarski Projekat za izvještavanje o organizovanom kriminalu i korupciji (OCCRP) okarakterisao Đukanovića kao „Ličnost godine za doprinos organizovanom kriminalu”.\n– Makedonski političar Nikola Gruevski bio je tada na trećem mjestu. Albanska vladajuća stranka takođe je optužena da ima veze sa organizovanim kriminalom. Uzdizanje nacionalističkih tema, međutim, omogućava političarima da distanciraju glasače od ovih problema – naglasio je Mankof.\nOn naglašava da mnogi lokalni i strani posmatrači vjeruju da je Rusija stajala iza neuspjelog pokušaja državnog udara u Crnoj Gori u oktobru 2016. godine, neposredno pred samit NATO-a na kome bi bilo ratifikovano članstvo Crne Gore u ovom vojnom savezu. Crnogorske vlasti optužile su 14 ljudi, ukazao je Mankof, uključujući i dva ruska državljanina, devet Srba i dvojicu proruskih crnogorskih aktivista za zavjeru protiv države.\n– Iako je Rusija očigledno zainteresovana da blokira put zapadnog Balkana u EU i NATO, zvaničnici u regionu takođe imaju razloga da precjenjuju prijetnju koju Moskva predstavlja za opstanak podrške EU i SAD. Neki posmatrači čak su doveli u pitanje verziju crnogorske vlade o događajima oko neuspjelog državnog udara, optužujući organizovane kriminalne grupe da su skovale zavjeru i navodeći da su vlasti pretjerale po pitanju ozbiljnost krize – ocijenio je vašingtonski analitičar.\nKako je saopštio Mankof, zapadni Balkan se ponovo pojavio kao geopolitička linija borbe. Poslednjih godina, naveo je on, brojne zemlje u regionu, koga čine Albanija, Bosna i Hercegovina Hrvatska, Makedonija, Crnu Gora, Srbija i Kosovo, rješavaju probleme korupcije i ekonomske stagnacije, a neki od njihovih lidera su prihvatili etnički nacionalizam, iskorišćavajući neosnovano nasleđe sukoba koji su se dešavali na ovom području devedesetih godina kako bi umanjili bijes građana zbog korupcije i ekonomske stagnacije.\n– U međuvremenu, nedavna kriza Evropske unije usporila je proces kojim je nastojala da integriše balkanske države u svoju orbitu i vodi ih ka dobrom upravljanju. Albanija, Makedonija, Crna Gora i Srbija su formalni kandidati za članstvo u EU, ali zvaničnici u tim zemljama su skeptični da će njihove države uskoro moći da formalizuju članstvo u bloku. To je, s druge strane, oslabilo podsticaje da reformišu korumpirane, neodgovarajuće političke sisteme svojih zemalja, pogoršavajući nezadovoljstvo građana i podstičući nacionalizam – ukazao je Mankof. M.V.\nBrisel da uradi bolji posao\nKako smatra Mankof, zvanični Brisel treba da uradi bolji posao objašnjavajući državama zapadnog Balkana prednosti integracije.\n– U regionu, visoki evropski zvaničnici treba da budu barem toliko vidljivi koliko i njihove ruske kolege u regionu. EU bi, takođe, trebalo da razmisli o tome da zapadni Balkan bude prioritet u razvijanju odbrambene saradnje – ocjenjuje Mankof.


Automatski sistemi za zgrade - Metronik\nPomožni meni Rešenja za industrijuRešenja za infrastrukturuAutomatski sistemi za zgradeUpravljanje energijom\nZa optimalan rad mašinskih i elektro sistema u modernim zgradama, neophodan je pažljivo dizajniran sistem za centralni nadzor i upravljanje kako bi se postigao visok nivo komfora i bezbednosti uz energetski efikasan rad. Metronikovo integrisano rešenje za automatizaciju zgrada se temelji na velikom iskustvu i znanju Metronikovih inženjera i na pouzdanoj opremi vodećih svetskih proizvođača komponenata za automatizaciju.\nAutomatizacija i računarska kontrola energetskih sistema, klimatizacije i ventilacije\nMetronik sistemi automatizacije zgrada pružaju energetski efikasan rad KGH sistema (HVAC), optimalne uslove rada i lakše održavanje tehničkih sistema u zgradi.\nNadzor životnih uslova u zgradi\nMetronik sistemi automatizacije osiguravaju optimalne uslove za korisnike zgrade, najveći komfor i bezbednost.\nIntegracija svih sistema za automatsko upravljanje i tehničku zaštitu u zgradama\nMetronikovo rešenje za Integrisani Sistem Nadzora i Upravljanja sistemima automatike (KGH i energetika) i tehničke zaštite (video nadzor, dojava požara, kontrola pristupa, protivprovalna zaštita) pruža najviši stepen nadzora i upravljanja instaliranim resursima u cilju potpune kontrole alarmnih događaja, otkrivanja neobčnih događaja i analitičkog praćenja funkcionalnosti.\nMetronik nudi potpuna IT rešenja za praćenje energetskih resursa, kontrolu troškova, alarmiranje i sistematsko vrednovanje zgrada i / ili pojedinih funkcionalnih celina.\nOtvorene i savremene tehnologije, koje koristimo, omogućavaju nadzor i upravljanje svim kontrolnim sistemima, prikupljanje podataka i informacija iz svih relevantnih uređaja i sistema, čime korisnicima osiguravamo visku dodanu vrednost. Pri tome ipak neprestano pazimo da ne dođe do preterivanja kod korišćenja visokih tehnologija, jer to može na duži rok ugroziti pozitivne efekte automatizacije u zgradama.\nU većim i kompleksnijim zgradama je potreba za integracijom različitih sistema veća. Visoke funkcionalne zahteve, velike fizičke udaljenosti i kompleksnost prostora, zahtevaju korišćenje tehnološki najzahtevnijih rešenja, koja već na sistemskom nivou integrišu automatizaciju energetskih sistema, klimatizacije i ventilacije sa kontrolom pristupa, video nadzorom,sigurnosnim i protivpožarnim sistemima. Samo integracija na sistemskom nivou omogućava dovoljno visok nivo fleksibilnosti, bezbednosti, funkcionalne inteligencije i izvodljivosti u razumnom roku.\nMetronik se odaziva na zahteve tržišta u saradnji sa vodećim svetskim proizvođačima rešenja za automatizaciju zgrada Honeywell i kod korisnika na srpskom tržištu uvodi svetski priznato rešenje EBI (engl. Enterprise Building Integrator). EBI važi za trenutno najbolje funkcionalno, kompletno i fleksibilno rešenje za zgrade na svetu, koji korisnicima donosi najveću dodatnu vriednost ulaganja u automatizaciju i informatizaciju zgrada.\nOsim izvođenja automatizacije i informatizacije zgrada, Metronik nudi i kompletnu IT podršku energetskom manadžmentu – MePIS Energy. On sadrži sve funkcije, koje su potrebne za efikasan i trajni energetski manadžment u zgradama.\nZGRADE U KOJIMA SMO PRISUTNI\nSvoja rešenja uvodimo u hotelskim objektima, poslovnim zgradama, tržnim centrima, zdravstvenim ustanovama, banjama, bolnicama i zahtevnijim stambenim objektima.


Bugatti Divo - najlepši automobil koji smo videli - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nBugatti Divo je pre izvesnog vremena osvojio čitav svet, kada je predstavljen na Pebble Beach događaju, kao redizajnirani i prerađeni Chiron, koji za cilj ima da redefiniše balans vrednosti kojima se vodi francuski brend.\nKao prvo, Chiron nikada nije izgledao ovako dobro, jer novi hiperautomobil ima sasvim jedinstveni dizajn koji nas podseća na tradiciju ovog brenda. Brilijantni dizajneri i inžinjeri Bugatti brenda pokušali su da dovedu aerodinamiku ovog modela do savršenosti, a to su učinili stilizovanjem brojnih detalja koji su im pružili krajnji rezultat od dodatnih devedeset kilograma sile potiska.\nBugatti Divo kreiran je sa fokusom na upravljanjem i radikalnom prednjem delu, sa masivnim usisnicima i širokim prednjim spojlerom. Ipak, to je samo prvi deo slagalice. Agresivni prednji deo ovog modela značajno poboljšava silu potiska i hlađenje, sa kočnicama koje se rashlađuju uz pomoć četiri različita izvora vazduha sa svake strane automobila – prednjeg branika, malih usisnika na lukovima točkova, ulazom na prednjem hladnjaku i vazdušnim difuzorima ispred guma.\nDruge ključne osobine aerodinamike uključuju veći zadnji difuzer, koji je specijalno dizajniran kako bi u njega stao izduvni sistem sa četiri cevi, sasvim nove strane, centralno peraje i opčinjavajući zadnji spojler, koji je za dvadeset tri procenta veći od onog na Chiron modelu i igra ulogu kočnice, pobošljavajući silu potiska.\nJoš jedna činjenica koja ovaj model čini zaista posebnim je njegov krov, koji je dizajniran tako da je postao NACA vazdušni kanal koji ide prema zadnjem delu automobila, odnosno centralnom peraju. Moćni 8.0 litaski W16 motor dobio je novu navlaku, koja osigurava protok vazduha visokog volumena, u paru sa specijalnim vazdušnim kanalom.\nDruge primetne promene na eksterijeru su prefinjeni farovi i poziciona svetla, brisači od karbona, felne i veliki vazdušni otvor na haubi, zarad poboljšanog hlađenja.\nOvaj model sadrži isti motor kao Chiron, odnosno poznatu quad-turbocharged 8.0 litarsku W16 jedinicu, koja i dalje proizvodi 1.500 konjskih snaga pri 6.700 obrtaja u minutu i 1.600 Nm obrtnog momenta, između 2.000 i 6.000 obrtaja u minutu. Ubrzanje ovog modela takođe je nepromenjeno, ali Divo neće imati top speed režim rada i biće ograničen na maksimalnih 380 kilometara na čas.\nOvo će možda razočarati nekoliko okorelih Bugatti fanova, ali ovaj model je kreiran sa performansama za trkačke staze na umu, pa i ne mora ići super brzo na pravoj liniji. Bugatti Divo je zamišljen kao oštrija, agilnija i gipkija verzija Chirona.\nKako bi ovu zver pretvorili u ultimativnu trkačku mašinu, inžinjeri Bugatti brenda su ga opremili krućim oprugama i amortizerima, a uradili su nekoliko izmena i u njegovom sistemu upravljanja. Divo je 35 kilograma lakši od chiron modela, pa sadrži manju količinu izolacije, lakši audio sistem i druge elemente.\nNekoliko promena možemo videti i u vozačkoj kabini ovog modela, gde je luksuzna vibracija kojom je odisao Chiron zamenjena ekskluzivnim karbonskim detaljima, kako bi se dodatno smanjila celokupna kilaža. Predivni dvotonski enterijer, sa Divo Grey Alcantara i kontrastnim Divo Racing Blue akcentima će sigurno zadiviti svakoga, dok će anodizovani i peskirani akcenti ubrzati puls ljubitelja kvalitetnog dizajna.\nJedine loše vesti koje imamo, a da su vezane za ovaj model, odnose se na činjenicu da će on biti proizveden u ograničenom izdanju od samo 40 jedinica, a sve su prodate pre njegovog zvaničnog debija. Cena jednog Bugatti Divo modela je 5.8 miliona dolara, što je skoro duplo više u odnosu na cifru koju je potrebno izdvojiti za Chiron.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Ruski Lamborghini Huracan prekriven Swarovski kristalima


Putin "odložio" protest prosvetara - Ozon Media\nBeograd — Prosvetari u štrajku su, bar privremeno, odustali od praznih učionica. Ranije najavljena potpuna obustava nastave u sredu, 9. marta, odložena je.\nNema ništa ni od protesta ispred Vlade Srbije 23. marta, kažu sindikalci, jer tog dana u Beograd dolazi premijer Rusije Vladimir Putin.\nRadikalniji štrajk su najavili ukoliko Ministarstvo prosvete ostvari upozorenja i umanji im zarade za dane kada su učionice bile prazne ili časovi skraćeni na pola sata.\nU ponedeljak je prosveta primila prvi deo februarske plate, kada je štrajk i otpočeo, i to uobičajene akontacije. Konačan obračun i drugi, umanjeni deo plate, očekuju ih tek za dve nedelje, kada će znati da li ulaze u novi sukob sa državom.\n„Čekaćemo taj drugi deo plate, a onda ćemo odlučiti o daljim koracima. Pretnja o umanjenju je bez osnova. Ako bude ostvarena, pravdu ćemo tražiti na sudu, ako treba i u Strazburu“, kaže Tomislav Živanović, predsednik GSPR Nezavisnost.\nŽivanović kaže da će sva tri sindikata koja su u štrajku još jednom razmatrati ponovni generalni štrajk i ako se slože, učionice bi opet mogle da budu prazne.\nMinistar prosvete Žarko Obradović još jednom je u ponedeljak ponovio da je država ozbiljna u nameri da štrajkačima plati po učinku, a ne pune plate.\n„Ima ljudi koji uopšte nisu radili tokom štrajka, onih koji su časove držali 30 minuta i onih koji su normalno bili na nastavi i svi će biti plaćeni prema onome koliko su radili“, ponovio je Obradović.\nOn navodi da „neko sada pokušava da progura tezu da ministar vodi rat sa sindikatima. Nema tu nikakvog rata, ovde je reč o poštovanju zakona i politici Vlade Srbije. Da li neko u Srbiji misli da oni koji nisu radili treba da dobiju novac za to?“.\nU štrajku prosvetara Obradović vidi borbu za novo članstvo, bez želje da se nađe zajednički jezik i okonča protest.\nProvetari traže što i policajci\nMinistarstvo prosvete i sindikati nastavljaju u sredu pregovore oko novog kolektivnog ugovora. Tomislav Živanović iz Nezavisnosti kaže da su zahtevi koje su poslali Ministarstvu najbliži onome što su novim kolektivnim ugovorom dobili policajci – definisanje najnižih zarada, isplate jubilarnih nagrada, visine koeficijenata…\nSamo dve žene u izmenjenoj Vladi


RADULOVIĆ I SOREIDE: Cilj “nulta tolerancija na korupciju” – Portal Luca\nRADULOVIĆ I SOREIDE: Cilj “nulta tolerancija na korupciju”\n“Odnosi Crne Gore i Norveške su prijateljski i bazirani na principima otvorenosti i partnerstva. Oni osiguravaju prostor za unapređenje političkog dijaloga i ekonomske saradnje, koja se nalazi u vrhu prioriteta crnogorske Vlade”, istakao je ministar vanjskih poslova Đorđe Radulović u online razgovoru sa šeficom norveške diplomatije Ine Eriksen Soreide.\nKako je saopšteno iz Ministarstva vanjskih poslova, Radulović je pozdravio interes privrednika dvije zemlje za jačanje komunikacije u toj oblasti, naglasivši važnost učešća Norveške u razvojnim projektima u Crnoj Gori.\n“Uspjeh Crne Gore u EU integraciji osigurava značajan kredibilitet u smislu ohrabrenja norveških investitora da povećaju [email protected], kazala je Ine Eriksen Soreide i pohvalila napore crnogorske Vlade u suzbijanju korupcije, kao i reformi u oblasti vladavine prava i pravosuđa. Takođe je pohvalila i saradnju država u multilateralnim okvirima, navodeći kao primjer podršku Crne Gore za uspješnu kandidaturu Norveške za članstvo u Savjetu bezbjednosti UN za period 2021-2022, na izborima u Njujorku, 17. juna 2020.\nRadulović je potvrdio je posvećenost izvršne vlasti Crne Gore tim pitanjima, istakavši činjenicu da je njen cilj “nulta tolerancija na korupciju”.\n“Ovi napori idu ruku pod ruku sa našim putem u Evropsku uniju, u kojoj sebe vidi veliki procenat građana naše zemlje”, kazao je Radulović.\nMinistarka vanjskih poslova Norveške takođe je istakla značaj identifikovanja budućih aktivnosti, kako bilateralno, tako i kroz regionalne projekte, rekavši da “kada se bliske zemlje zajedničkim snagama otvore, otvaraju se i mogućnosti”.\n“Šef crnogorske diplomatije istakao je da je Crna Gora dio Berlinskog procesa, kao i Savjeta za regionalnu saradnju, te da angažovanost zemalja Zapadnog Balkana u tim tijelima predstavlja dobar temelj za dalji napredak”, navode u Ministarstvu.\nGovoreći o saradnji u okviru sektora odbrane, on je pozdravio podršku Norveške uz uvjerenje da će u narednom periodu biti dodatno osnažena.\n“On je izrazio zahvalnost na spremnosti te zemlje da pruži punu podršku daljoj reformi crnogorskog sistema odbrane, kao i u različitim projektima usmjerenim ka usavršavanju pripadnika Ministarstva koje pokriva ovaj resor. U tom kontekstu sagovornici su naglasili važnost finalizovanja i potpisivanja Protokola o namjeri između Ministarstva odbrane Crne Gore i Centra za integritet odbrambenog sektora Norveške”, dodaju u MVP.


Ko puni budžet: BH Telecom i EPBiH uplaćuju milione, preduzeća iz Mostara siću - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nDva najveća telekom operatera u FBiH, BH Telecom d.d. Sarajevo i JP Hrvatske telekomunikacije d.d. Mostar, te dvije elektroprivrede, Elektroprivreda BiH i Elektroprivreda HZHB, su u posljednjih pet godina u budžet ovog bh. entiteta uplatili više od 40 miliona KM na ime poreza na dobit.\nTačan iznos je, prema podacima Ministarstva finansija FBiH, 40.811.957,58 KM, koliko su ova četiri preduzeća uplatila od 2014. do 2018. godine. Međutim, pojedinačni iznosi uplaćenog poreza na dobit su, u najmanju ruku, neujednačeni.\nOd ukupnog iznosa uplaćenih poreza, dva javna preduzeća sa sjedištem u Sarajevu su u budžet FBiH uplatila 38.456.675 KM, odnosno nešto više od 94 posto ukupno uplaćenog poreza na dobit ova četiri javna preduzeća. Kompanije sa sjedištem u Mostaru, kojima uglavnom upravljaju kadrovi HDZ-a BiH, su uplatile tek 2.335.281 KM.\nZanimljivo je da Elektroprivreda HZHB u posljednjih pet godina u budžet FBiH na ime poreza na dobit nije uplatila niti jednu KM. Nešto novca je uplatilo JP Hrvatske telekomunikacije, a taj iznos iz godine u godinu bilježi pad. Tako su 2014. godine uplatili 945.475,96 KM poreza na dobit, a u 2018. godini je taj iznos pao na tek 84.540 KM, piše portal Faktor.\nČinjenica da Elektoprivreda HZHB nije uplatila niti jednu KM na ime poreza na dobit ne znači da to javno preduzeće nije poslovalo sa dobiti. Tako su, ilustracije radi, iz Elektroprivrede HZHB 31. decembra 2017. godine obavijestili Ministarstvo finansija FBiH da su ostvarili dobit u iznosu od 237.441 KM, ali da će ona, Odlukom Skupštine društva, biti raspoređena za pokriće gubitaka iz ranijih godina.\nVlada FBiH je krajem 2018. godine primila k znanju informaciju Ministarstva finansija FBiH, prema kojoj su javna preduzeća u ovom bh. entitetu uplatila dividendu iz akumulirane dobiti u budžet FBiH u ukupnom iznosu od 153.020.803 KM.\nOd tog iznosa, BH Telecom je uplatio 65.020.796 KM, Elektroprivreda BiH 63.000.007 KM, a Međunarodni aerodrom Sarajevo 25 miliona KM. Drugim riječima, cjelokupan iznos dividendi su u federalni budžet uplatila javna preduzeća sa sjedištem u Sarajevu.\nOznačeno: Bh Telecom, budžet FBiH, ht eronet


Državljanima BiH potreban negativan PCR test pri ulasku u Srbiju – Sarajevski.ba\n// Regija 23.12.2020. | Autor: Sarajevski.ba\nMinistarstvo vanjskih poslova Republike Srbije obavijestilo je Ministarstvo vanjskih poslova BiH o Uredbi o mjerama za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti COVID-19, a koja je 21. decembra 2020. godine stupila na snagu.\nUredba koja će se primjenjivat do 10. januara 2021. godine se odnosi na sve građane Bosne i Hercegovine, bez obzira na mjesto stalnog boravka u BiH, saopćeno je iz Ureda za odnose sa javnošću Ministarstvo vanjskih poslova Bosne i Hercegovine.\nNegativan nalaz PCR testa na prisustvo virusa SARS-CoV-2 koji nije stariji od 48 sati važi za sve strane državljane. Uredbe su oslobođena djeca do 12 godina starosti koji ulaze u pratnji roditelja ili staratelja koji posjeduju negativan PCR test.\nStrani državljani sa stalnim mjestom boravka u Srbiji i državljani Srbije su također izuzeti od ove obaveze, uz propisivanje desetodnevnog karantina.\nIzuzeci su i stanovnici pograničnog područja koji imaju dokument o radnom angažmanu poslodavca u Srbijii one koji obavljaju poljoprivredne radove i imaju poljoprivredno zemljište na teritoriji naših istočnih komšija.\nTakođer, Među izuzecima su i posade vozila za prijevoz robe i putnika, osobe koje su u tranzitu kroz Srbiju, akreditovani članovi osoblja stranih diplomatsko-konzularnih predstavništava i članovi njihovih porodica.


(FOTO) Za vikend otvaranje hotela "Stara Planina" - Bizlife.rs\n(FOTO) Za vikend otvaranje hotela „Stara Planina“\n13:17 Knjaževac, 23/12/2011\nHotel „Stara Planina“, koji je izgrađen u rekordnom roku od 16 meseci, svečano će biti otvoren 25. decembra. Hotel se nalazi na Jabučkom Ravništu, jednom od najlepših mesta Stare planine koju obuhvata teritorija opštine Knjaževac.\nIzgradnja kompletnog kompleksa hotela „Stara planina“, koja je realizovana u rekordnom roku za nepunih 16 meseci, predstavlja prvi „grinfild“ projekat u okviru razvoja planinskog turizma u Srbiji u poslednjih 20 godina.\nU okviru projekta izrađena je i prva ski gondola u Srbiji koja će omogućiti prevoz skijaša do vrha Babin zub odakle polaze ski staze ukupne dužine 13 kilometara.\nPrema međunarodnim hotelskim standardima „Stara planina“ Hotel i Spa, imaće četiri zvezdice, a otvaranje ovog hotela predstavlja prvu fazu u razvoju budućeg planinskog „SP resorta“, u čijem je okviru predviđena izgradnja još šest hotela apartmanskog tipa za koje već postoje urbanistički planovi.\nhotel otvaranje stara planina Srbija


Ova kreditna linija namijenjena je početnicima u biznisu, preduzetnicima i pravnim licima koja obavljaju registrovanu djelatnost ne duže od pet godina od dana podnošenja zahtjeva za kredit. Sredstva se odobravaju u iznosu od 5.000 do 500.000 KM i namijenjena su za nabavku osnovnih i obrtnih sredstava, plaćanje poreskih obaveza i refinansiranje. Rok otplate je do 10 godina uz grejs period do 12 mjeseci, sa kamatnom stopom od 3%.\nPreduzetnici/pravna lica koji traže kredit, a ne mogu da obezbijede garanciju koju traži banka, mogu da računaju na podršku Garantnog fonda Republike Srpske kroz različite linije.\nKorisnici sredstava po ovoj garantnoj liniji su preduzetnici i pravna lica koja obavljaju registrovanu djelatnost u cilju sticanja dobiti ne dužem od 12 mjeseci – START-UP. Iznos garancije je do 300.000 KM.\nKorisnici sredstava po ovoj garantnoj liniji su lica koja su upisana u Registar poljoprivrednih gazdinstava kod APIF-a. Iznos garancije je do 500.000 KM.\nKorisnici ove garantne linije su pravna lica koja se bave proizvodnjom i preradom u poljoprivredi i ribarstvu. Iznos garancije je do 1.500.000 KM za pravna lica.\nKorisnici ove garantne linije su preduzetnici koji obavljaju registrovanu djelatnost u cilju sticanja dobiti. Iznos garancije – do 1.000.000 KM.\nKorisnici ove garantne linije su pravna lica koja obavljaju registrovanu djelatnost u cilju sticanja dobiti. Iznos garancije je do 1.500.000 KM.\nKorisnici ove garantne linije su pravna lica koja obavljaju izvoz. Iznos garancije je do 1.500.000 KM.\n13 mikrokreditnih organizacija i


Poštovane kolege,,ja sam novi na Pravnom fakultetu u Kiseljaku i na trecoj sam godini, pa bih vas zamolio ako ima neka facebook grupa kao oglasna ploca izmedju studenata da me neko prikljuci u nju. Ovo je link mog fb profila http://www.facebook.com/zelenioblak?ref=tn_tnmn Zahvalan sam unaprijed i jo...\nSun Sep 18, 2011 8:31 pm\nzar socijalni rok nije bio jucer. a mislim da nam mora jos jedan rok dati odnosno drugi septembarski\nWed Sep 07, 2011 8:09 pm\nNe kontam sad nista, na facebooku pisu da bi usmeni za STARI SISTEM trebao biti sad u ponedjeljak, rezultati iz pismenog do petka. Sad mi vi objasnite jel se ovo za 19 radi o novom ili starom sistemu i da li je to provjerena info za 19 ili je to vas zakljucak, zbog toga sto prof dolazi svake druge ...\nu ponedeljak je usmeni iz institucija drugi julski rok, bar tako pise na oglasnoj\nto je vjerovatno novi sistem,,jel isti termin i za nas studente po starom sistemu ??\nja sam se skroz pogubio u svemu sto se tice ustavnog prava..polozio sam pismeni na drugom julskom terminu,,a ni traga ni glasa o usmenom, koji navodno treba da bude prva sedmica septembra....pa ako neko ima blizu fakulteta il da ce ici na fax u ova dva dana zamolio bi da provjeri ima li kakvih novi ...\nima li ko da nije upisao ocijenu iz medicine, a polozio sad u jan/feb roku,,,gdje da nadjem ass ili prof\nTopic: PFTZ: Pravo azila i izbjeglica\nOdg: Pravo azila i izbjeglica\njel bio drugi termin iz azila ??\nNjesraaa ljudi ..al bas.....zaustavi me na ulici ona plava teta iz studentske sluzbe i kaze da se obavezno moramo upisati do 2.10...fol rektor naredio i plus jos istakao to na svojoj web stranici...i kaze mi da je rekla prodekanu vezano za mjp i pol.sis da se oni mogu upisati i kasnije....i pitam ja...\nTopic: PFTZ: Nasljedno pravo\nJest 100%....slucajno ga sretnu na faxu i pita...da nisam ja bi u 11 doso\nIt is currently Sat Sep 26, 2020 11:07 pm


U poslednjem razgovoru sa Drinčićem pre oko mesec i po dana posle odigranih 13. kola Čukarički je imao 21 bod i bio sedmi na tabeli, a kapiten je rekao da će do decembra stvari biti mnogo jasnije. Odigrano je još šest utakmica i upisano novih 11 bodova.\n"U situaciji u kojoj smo mi bili mislim da nije moglo bolje, jer smo ostali faktički bez pola tima. Taman se uigramo, pa se povrede Kirovski, Mudrinski i Đurić. Sreća je da nam se Bojić oporavio i odmah se videlo koliko nam znači. Potvrdio je da je naš najbolji igrač", smatra Drinčić.\nPobedili smo Vojvodinu, Voždovac i Napredak sa kojima se borimo za Evropu i to, prema rečima iskusnog fudbalera, ekipi daje veru da može da ostvari plan odnosno da se plasira u Evropu.\n"Sve sem toga bi bio neuspeh. U tome nema izgovora, sa bilo kim da igramo moramo da razmišljamo o pobedi, jer će nam svaka značiti do konačnog cilja", jasan je on.\nO utiscima sa poslednje utakmice u Lučanima završene sa 1:1, Drinčić kaže da su odigrali dobar meč i hteli nova tri boda. "Igrali smo otvoreno, želeli pobedu i došli do boda, pa i jesmo i nismo zadovoljni. Nije bilo nekog psihičkog pada ekipe posle poraza od Zvezde, gde smo isto hteli dobar rezultat..Iz mog ugla igramo ozbiljan fudbal, brz i agresivan", rekao je kapiten.\nKako je dodao, ako sve bude kako treba uz igrače koji se vraćaju u ekipu u januaru Čukarički će imati sve preduslove da bude u Evropi.\nUoči predstojeće utakmice 20. kola protiv Zemuna, Drinčić kaže da je njegova ekipa spremna da pokaže koliko može. "Od Zemuna smo u prvom krugu izgubili 2:0. Oni su dobar tim, sa ozbiljnim i iskusnim igračima, a mi smo spremni da pokažemo koliko možemo. Veoma ih respektujem, ali isto imamo ogromnu želju da pobedimo".\nDrinčić podseća i da dobri rezultati stvaraju istu takvu atmosferu u ekipi. "U Čukaričkom je sve u najboljem redu. Atmosfera je dobra, uostalom rezultati stvaraju atmosferu, a mi smo na dobrom putu da ih ostvarimo".\nUpitan šta priželjkuje da bi zadovoljan otišao na zimsku pauzu Drinčić ponavlja da uvek ekipa treba da misli da može da pobedi svaku utakmicu. "Uf, ja bi bio zadovoljan kad bi pobedili ove tri poslednje utakmice, ali videćemo. Uvek treba da mislimo da možemo da pobedimo i tim pristupom možemo da se nadamo nečemu. Svakog da poštujemo, ali da verujemo u sebe", poručio je kapiten.\nČukarički u nedelju 3. decembra dočekuje Zemun od 17 časova, a do pauze će igrati još u Nišu protiv Radničkog i dočekati Rad. Ekipa trenutno sa 32 boda deli četvrto mesto na tabeli sa Voždovcem.


Vesti :: Milosavljević o prvim efektima fiskalizacije u zdravstvu\nUkoliko bi se zadržala ova mesečna dinamika, vrednost fiskalnih računa na godišnjem nivou iznosila bi između četiri i pet milijardi dinara ili oko 50 miliona evra, rekao je Milosavljević u izjavi Tanjugu.\nOn je podsetio da, shodno zakonu, polovinu tog novca naplaćenog putem fiskalnih računa, dobija tim koji je obavio zdravstevnu uslugu.\nUkoliko je, na primer, 1.000 ljudi radilo preglede, onda znači da oni mesečno mogu da zarade 2.000 evra bruto, odnosno 1.000 evra neto, objasnio je ministar zdravlja.\nTo je značajan novac, rekao je Milosavljević istakavši da taj novac nije više potpuno na raspolaganju upravi zdravstvene ustanove, nego ona polovinu novca mora da podeli s onima koji su ostvarili ove usluge.\nPodaci o tome koliko je fiskalnih računa izdato u 3.000 privatnih zdravstvenih ustanova Srbije mogu se dobiti jedino u poreskoj službi, naveo je Milosavljević.\nPrema njegovoj oceni, efekti fiskalizacije zdravstva u prvom mesecu primene su vidljiviji tok novca i jasna slika o tome šta se može učiniti u nagrađivanju onih koji više rade.\nPored toga, kako je kazao ministar, uvođenje fiskalnih kasa u zdravstvu je važno i zato što je refundacija novca za pregled koji osiguranik nije mogao da obavi u roku od 30 dana u državnoj ustanovi, moguća samo uz fiskalni račun ustanove u kojoj je obavio taj pregled.\n"Krajem godine ćemo imati jasnu sliku o efektima fiskalizacije za prvih šest meseci i onda će se i iz izveštaja poreskih organa videti koliko je to značajno za ukupnu finansijsku disciplinu u zemlji, a ne samo u zdravstvenom sistemu", naveo je Milosavljević.\n"Tada ćemo moći i da kažemo da li je finansijska disciplina uvedene fiskalizacije značajnije uticala na povećanje budžetskih prihoda", zaključio je ministar zdravlja.\n6. Avgust 2009. Vesti 0 1810\nmilosavljevic fiskalizacije fiskalnih racuna zdravstvu efektima ministar novca prvim vesti koji evra miliona izdato dinara zdravlja\nTri reči: prvim efektima fiskalizacije, izdato fiskalnih racuna, juna izdato fiskalnih, drzavnim zdravstvenim ustanovama, zdravstvu vesti milosavljevic\nDve reči: fiskalnih racuna, efektima fiskalizacije, prvim efektima, ministar zdravlja\nJedna reč: milosavljevic, fiskalizacije, fiskalnih, racuna, zdravstvu, efektima, ministar, novca, prvim, vesti, koji, evra, miliona, izdato, dinara, zdravlja


Duboka klasna podela u čitalačkim navikama Britanaca | Medijska pismenost\n13. 03. 2014 / The Guardian\nNovo istraživanje pokazuje snažnu i “zabrinjavajuću” kulturalnu podelu u Velikoj Britaniji u vezi sa čitalačkim navikama. Polovina stanovništva u toj zemlji uzima knjigu u ruke barem jednom nedeljno radi uživanja, dok 45 odsto više voli televiziju.\nIstraživanje o čitalačkim navikama koje je u Engleskoj sproveo “DJS Research” za “Booktrust”, na uzorku od 1.500 odraslih, otkriva da ukoliko neko pripada višoj socio-ekonomskoj grupi, češće i čita.\nČitalačko dobrotvorno društvo „Booktrust“, koje je naručilo istraživanje, smatra da ovakvi nalazi treba da posluže kao upozorenje da “britanska podeljena kultura čitanja predstavlja barijeru društvenoj mobilnosti”.\nStudija pokazuje “povezanost između nemaštine i nečitanja knjiga”, tvrdi „Booktrust“. Oni koji nikada ne čitaju žive u zapostavljenijim krajevima i imaju veći procenat dece koja živi u siromaštvu, dok oni koji čitaju manje su “verovatnije muškarci, mlađi od 30 godina i čiji je nivo kvalifikacija, sreće i zadovoljstva u životu niži”.\nJedan ispitanik, muškarac koji je uključen u starosnu grupu 30-44, odgovorio je ovako istraživačima:\n“Činjenica je da živimo u 2013. godini, a ne u 1813. Sada imamo struju tako, pa možemo da kupimo DVD i gledamo televiziju, i ne moramo da čitamo knjige. Knjige su za stariju generaciju, mlađi ljudi uglavnom ne čitaju knjige”.\nUopšte uzev, gotovo jedna petina odraslih koji su učestvovali u istraživanju (18%) kažu da baš nikada nisu pročitali knjigu u „papirnom“ obliku, a 56% se izjasnilo da veruju da će internet i kompjuteri zameniti knjige u sledećih 20 godina.\nOva brojka se penje čak na 64% u starosnoj grupi između 18 i 30 godina. Dvadeset sedam posto ispitanika su rekli da više vole internet, i društvene medije od čitanja knjiga, a ovaj procenat je 56% u grupaciji 18-30 godina.\nIako većina onih koji redovno čitaju tvrdi im knjiga oplemenjuje život, ovo je, ipak, izraženenije kod viših socijalno-ekonomskih grupa.\nIstraživanje otkriva, takođe, “značajnu” vezu između porodičnih čitalačkih navika i stava koji će deca imati o čitanju u budućnosti, gde 89% ispitanika, kojima su roditelji čitali dok su bili deca, redovno čitaju svojoj deci u poređenju sa 72% ispitanika, kojima roditelji nisu čitali.\n„Booktrust“ je “zabrinut da ovakva podeljena čitalačka kultura vodi ka velikom broju dece koja propuštaju dobrobiti knjiga”. O nalazima istraživanja je održana konferencija na kojoj su učestvovali laureat književnosti za decu Malori Blekmen i poslanici Alen Džonson i Lajam Foksi koji pokušavaju da započnu nacionalni dijalog o poboljšanju društvene mobilnosti ohrabrujući čitanje u ranijem dobu.\nBlekmen je izjavila za „Guardian2 da je ljubav prema knjigama “jedan od najlepših poklona koje možemo preneti našoj deci”, ali “ da je tužno što to mnogi propuštaju da urade”.\n“Novo istraživanje nam otkriva negativan uticaj koji ovo ima na toliko mnogo aspekata u životu – blagostanje, sreću i zaposlenje”, kaže Blekmen i dodaje da “porodice treba da odigraju veliku ulogu u podsticanju čitanja od rane dobi, a da je podrška roditeljima od ključne važnosti”.\n“Moramo da smanjimo siromaštvo i unapredimo društvenu mobilnost - širenje mogućnosti čitanja je jedan od najsnažnijih načina da ovo uradimo”, kaže ona.\nLaburistički poslanik u parlamentu Alen Džonson reagovao je, takođe, na istraživanje.\n“Ovo novo istraživanje nas podseća da moramo svakome da pomognemo kako bi čitali više… Stavljajući čitanje u središte strategija rane intervencije i siromaštva među decom, i posebno negujući ljubav prema knjizi, možemo da se pobrinemo da sva deca imaju najbolji mogući početak. Pozitivna čitalačka kultura u nekom narodu može da bude preobražavajuća”.\nGlavni direktor u „Booktrust“-u Viv Berd kaže da istraživanje otkriva da su ljudi koji često čitaju “verovatnije zadovoljni životom, srećniji i uspešnij u profesionalnom životu. Međutim, postoji zabrinjavajuća kulturalna podela koja se vezuje za nemaštinu. Što se tiče društvene mobilnosti, nikada neće postojati jedno univerzalno rešenje koje se može primeniti na sve situacije, ali čitanje igra važnu ulogu – potrebna je veća aktivnost u pružanju podrške porodicama”.


Yorgos Apartments Studios\nKompleks Yorgos Apartments Studios se nalazi na 2 minuta hoda od centra mesta Nidri i plaže na ostrvu Lefkada. Kompleks u ponudi ima dvokrevetna studija sa čajnom kuhinjom i balkonom, kao i apartmane…\nVasiliki Blue Studios se nalazi u mestu Vassiliki sa prelepim pogledom na more i planine na ostrvu Lefkada. Oblast ima kristalno bistro more, prelepe plaže, bujnu vegetaciju sa mirisom planinskog…\nStudios Irini se nalazi na istočnoj strani Lefkade, u živopisnom mestu Episkopos pored mesta Nikiana, na udaljenosti od 30m od mora. Lokacija je idealna, jer je kompleks udaljen samo 8 km od glavnog…\nZakintos, Drossia Kypseli\nStefania Apartments je mali porodični kompleks koji se nalazi u mestu Drosia Kipseli na udaljenosti od 12 km od grada Zakintosa. Kompleks je izgrađen pored mora u neoklasičnom stilu i nudi studija…\nAgelika Studios and Apartments\nAgelika Studios and Apartments se nalazi na predivnom brdu u oblasti Lassi, na udaljenosti od samo 2km od glavnog grada Argostoli na ostrvu Kefalonija. Kompleks u svom sklopu ima devet vila i dva apartmana…


Novasloboda | Konferencija ”Sfera 2018: Tehnologija, materijalizacija i sistemi za krovove”\nKonferencija ''Sfera 2018: Tehnologija, materijalizacija i sistemi za krovove''\n”Sfera 2018: Tehnologija, materijalizacija i sistemi za krovove” – tema je naučno stručne konferencije, koja će se održati 24. i 25. oktobra u Tehnološkom parku Intera u Mostaru. Ovo je 6. po redu konferencija, koju organizuje kompanija Sfera d.o.o.Mostar, ovaj put u saradnji s Građevinskim fakultetom iz Mostara i Građevinskim fakultetom iz Splita.\nKonferencija preispituje naučna i tehnološka dostignuća i profesionalna opredjeljenja u kontekstu proizvodnje, primjene i oblikovanja sistema za izradu krovova. Cilj konferencije je razmjena znanja i iskustva u različitim oblastima inženjerstva, te uspostavljanje međunarodne i domaće saradnje.\nkonferencija krovovi Sfera


– June 25, 2012Posted in: Glavne vesti, ITF/CH\nUspešna nedelja, krunisana je uspešnim završnicama koje su igrane ovog vikenda u raznim kategorijama turnira. Srpski predstavnici igrali su u čak 7 finala u pojedinačnoj konkurenciji i 5 u dublu. Rezultat su 8 osvojenih titula!\nNije tu bilo ATP i WTA turnira, pa ni jačih čelindžera, ali ko se ikada negde takmičio zna, koliko je teško pobediti u nekom takmičenju. Svakako najveća titula je ona koju je osvojila Aleksandra Krunić. Ona je na 25k turniru u Švajcarskoj postala dupli pobednik, osvojivši titule u obe konkurencije. Prvo je Aleks osvojila svoju 6 ITF titulu(prvu posle dve godine), pobedivši u finalu Amerikanku Šol, ubedljivo u dva seta, da bi slično uradila i u dublu sa partnerkom Anom Vrljić.\nOno što je pošlo Aleksandri u subotu za rukom, nije Borisu Pašanskom. I on je igrao oba finala na fjučersu u Italiji ali je oba izgubio. I drugo muško finale nije donelo titulu za Srbiju. Danilo Petrović je na TC Novak igrao protiv prvog nosioca, iskusnog Atile Balaša i nije dobro prošao, ali je za utehu titula u dublu na istom turniru, koju je osvojio, malo razočarenje u singlu, Nikola Ćaćić u paru sa doskorašnjim zemljakom Goranom Tošićem.\nDakle, teniserke su bile uspešnije u finalima, jer su titule pored Aleksandre osvojile i Natalija Kostić kao i Vojislava Lukić. Kostić je u sovm rodnom gradu popravila prošlogodišnji rezultat, kada je igrala polufinale i u meču punom preokreta, koji je trajao oko tri i po sata, pobedila Akiki iz Hrvatske, tako što je gubila 3-0 u trećem setu uz dva brejka zaostatka, sprečila da protivnica iskoristi svoje gem lopte i povede sa 4-0 i osvojila sve gemove do kraja meča! To je već 5 ITF titula za Nataliju, sve osvojene u poslednjih godinu dana.\nSa druge strane “bare” Vojislava Lukić očigledno nema konkurenciju na satelitima. I na drugom uzastopnom turniru, Vojka osvaja titulu, njenu šestu, kojom ulazi mešu 800 najboljih i najvljuje brz povratak na pozicije koje je nekada imala a to je bilo 203. mesto WTA liste. Jedina teniserka koja nije uspela da finale pretvori u titulu je Nina Stojanović , koja je posle par lepih pobeda na juniorskom G3 turniru u Moskvi, u finalu izgubila od Laskutove, ali je titulom u dublu, obezbedila veliki napredak na juniorskoj listi koaj će biti objavljena danas.\nKada smo kod juniora, uspešan je bio Nikola Milojević, mada je i polufinale i finale igrao u tri teška seta, gde je posle razmene uspešnih taj brejkova, u trećem ubedljivo trijumfovao. Na kraju, Bonić je svoje loše izdanje u Egiptu u singlu, u mnogome popravila u dublu, gde je juče osvojila titulu u paru sa Nemicom Bamburac.\nDakle, iz 12finala, 8 titula. Lepi rezultati, zbog kojih postojanje ovakvog sajta dobija još više smisla. Dolazite, učestvujte u praćenju….ko zna možda sledeća nedelja bude isto tako uspešna. Uspeh ponekad zna da bude zarazan.


ZAVRŠENA REKONSTRUKCIJA RATARSKE ULICE NA ČENEJU | Novosadski Info\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević posetio je prigradsko naselje Čenej i tom prilikom obišao Ratarsku ulicu gde su završeni radovi na izgradnji saobraćajnih površina i kanalizacione mreže, kao i postavljanju novog javnog osvetljenja. Na toj deonici do sada nije postojao izgrađen kolovoz, a sada je omogućena veza između Ulice Relje Savića i Partizanske ulice u kojoj se nalaze značajne ustanove kao što su škola, vrtić, Dom zdravlja, Mesna zajednica i drugo.\n-U Čeneju je završena investicija na potezu Ratarske ulice dužine oko 600 metara i građani sad imaju praktično novu ulicu presvučenu asfaltom, sa led rasvetom, trotaoarima i vodovodnom i kanalizacionom mrežom. Vrednost ovih radova je oko 50 miliona dinara, a time su spojene bitne saobraćajnice u Čeneju i olakšana saobraćajna komunikacija između dva dela naselja. Razgovarao sam sa meštanima Čeneja, jednog od najstarijih mesta u Novom Sadu, o daljim planovima u Mesnoj zajednici i došli smo do zaključka da je prioritet rešavanje pitanja kanalizacije. To je problem koji traje decenijama. Gradska uprava za građevinsko zemljište i investicije je ugovorila ove godine projektovanje kanalizacije dužine 13 kilometara, uz dodatnih 900 metara konekcije prema budućem prečistaču, kao i njegovo projektovanje. Već planiramo sredstava za te važne projekte i bitno je da održimo kontinuitet radova. Znamo da je problematičan za građane i loš kolovoz u nekoliko frekventnih čenejskih ulica, ali mora da postoji redosled, tako da, dok se ne okočaju radovi na kanalizaciji, ne bismo želeli više puta u kratkom roku da raskopavamo i asfaltiramo iste lokalitete – rekao je gradonačelnik i uputio apel građanima Čeneja da daju dozvolu da cevovodi prelaze preko njihovih parcela, jer je u pitanju dovođenje infrastrukture u naselje i podizanje kvaliteta života za sve ljude.\nGradonačelnik je naglasio i da je u toku realizacija zajedničkog projekta dve fondacije, „Novak Đoković“ i „EXIT“.\n-Te dve velike fondacije su ove godine potpisale sporazum o saradnji koji je usmeren na prikupljanje sredstava za obdanište „Lasta“ u Čeneju, a projekcija je obezbeđivanje preko 18 miliona dinara u cilju proširenja površine vrtića za 160 m2. Vodili smo razgovore sa predstavnicima obe fondacije i Grad je spreman da se priključi tom lepom projektu – rekao je gradonačelnik.\nRadovi u Ratarskoj ulici počeli su u novembru 2018. godine i okončani su krajem juna tekuće godine. Vrednost radova sa projektnom dokumentacijom je bila oko 45 miliona dinara, dok je izgradnja kanalizacione mreže iznosila oko pet miliona dinara. Dužina deonice je 600 metara i to od Ulice Relje Savića do Partizanske ulice i u okviru nje je izgrađena dvosmerna saobraćajnica širine šest metara, obostrane pešačke staze, kolski prilazi, javno osvetljenje i kanalizaciona mreža dužine oko 500 metara.\nU toku je izrada tehničke dokumentacije za kanalizaciju na Čeneju i rešavanje imovinsko-pravnih odnosa za projekat kojim je predviđena izgradnja kanalizacione mreže u dužini od oko 13 kilometara. Ona bi obuhvatila čitavo naselje, kao i tranzitni kolektor od naselja do prečistača u dužini od oko 900 metara. Takođe, radi se na inovaciji tehničke dokumentacije za PPOV u naselju Čenej. Naime, prema planskoj dokumentaciji naselja, postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda predviđeno je zapadno od naselja. Radi se i na izradi tehničke dokumentacije saobraćajnih površina u Ulici Relje Savića dužine 800 metara gde je predviđeno proširenje kolovoza na šest metara i izgradnja pešačkih staza.\nNovi Sad, 21. jul 2019. godine


PROMOCIJA PROJEKTA i obeležavanje jesenje ravnodnevice\nsreda, 10 oktobar 2012 17:18\nPANČEVO, 26. septembar 2012. (TV Pančevo) - Sinoć je u Starčevu održana prezentacija arheološko-turističkog parka “Neolitsko Starčevo“. Kompleks budućeg parka trebalo bi da bude smešten na površini od 38 hektara na potezu između Starčeva i Petrohemije. Trenutno se radi glavni projekat za izgradnju upravne zgrade i muzeja. Ono što bi trebalo da usledi je preparcelizacija zemljišta na kojem bi trebalo da bude izgrađen arheološko-turistički park, odnosno prevođenje poljoprivrednog zemljišta u građevinsko.\nPrema rečima Miodraga Mladenovića, arhitekte i predsednika Udruženja “Neolitsko Starčevo“, ovaj kompleks trebalo bi da ima ima upravnu zgradu muzeja, repliku neolitske nastambe, kamp, bungalovsko naselje, parkinge i objekte mirujućeg saobraćaja i heliodrom uz prateće uslužne sadržaje. Glavnu atrakciju na ovom prostoru predstavljaće zgrada muzeja, poluukopana zemunica pasuljastog oblika sa travnatim krovom, koja će u potpunosti oslikavati graditeljski manir neolitskog čoveka. S jedne strane pečat neolita biće veoma izražen, sa druge poštovaće se i savremeni principe gradnje, kazao Miodrag Mladenović predstavljajući ovaj projekat.\nČlan Gradskog veća zadužen za kulturu, Milosav Urošević, rekao je da su Starčevci prepoznali potencijal arheološkog brenda koji je, kako kaže, činjenično dokazan, dodajući i da će lokalna samouprava stati iza ovog projekta. - Nemojte mi zameriti što ovo kažem, ali ovo je skoro san. Da na ovom prostoru postoji ovakav lokalitet i da je nama ovo na neki način dato u zalog da zajedno nešto odradimo i iskoristimo, kazao je Urošević.\nDirektor pančevačke Direkcije za izgradnju, Andrej Dimitrijević, kazao je da će ovo preduzeće podržati ovaj projekat, ocenjujući da će “Direkcija“ uraditi sve što je u njenoj moći i nadležnosti kako bi arheološko-turistički park zaživeo. - Obećavam da ćete nas imati na na raspolaganju, izjavio je direktor pančevačke Direkcije za izgradnju.\n- Poštujući drevne rituale i ciklične kalendare iz doba neolita, obeležavamo prolećnu i jesenju ravnodnevicu. Ovo je jedan od ta dva dana kada mi posvećujemo malo više pažnje ovom projektu. Nadam se da ćemo za nekoliko godina ovakva dešavanja praviti pored lokaliteta i nalazišta, a u okviru našeg arheološko-turističkog parka, dodao je član Skupštine MZ Starčevo i pokrajinski poslanik, Petar Andrejić.\nPerformansom KUD-a “Neolit “koji je simbolizovao ispraćaj Sunca, nastavljeno je druženje na lokalitetu. Arheološki lokalitet “Starčevo Grad“ otkriven je tokom iskopavanja koje su u periodu od 1928. do 1932. godine obavljali arheolozi Narodnog muzeja u Beogradu i Harvardskog univerziteta. Naučnim radovima publikovanim 1932. godine, novootkrivena kulturna grupa neolitskog perioda detektovana je kao autentična i nazvana je “starčevačkom kulturnom grupom“.


Napad u Kabulu: Broj poginulih porastao na 63, povrijeđena 151 osoba – Konjicanka.com\nNapad u Kabulu: Broj poginulih porastao na 63, povrijeđena 151 osoba\nJanuary 27, 2018 Bombyca\n“Broj poginulih porastao je na 63, a 151 osoba je povrijeđena kada je jutros eksplodirala bomba u vozilu Hitne pomoći na policijskom punktu u Kabulu”, saopštili su zvaničnici najnoviji bilans stradalih.\nDo eksplozije je došlo nedaleko od dijela grada gde se nalaze strane ambasade i zgrade vlade, saopštilo je afganistansko Ministarstvo zdravlja, prenosi “Tanjug”…\nOdgovornost za ovaj samoubilački napad automobilom-bombom preuzeli su talibani, sedam dana nako što su izveli napad i na hotel “Interkontinental” u Kabulu pri čemu je ubijeno više od 20 osoba, javljaju agencije.\n“Ovo je masakr”, rekao je Dejan Panić, koordinator u Afganistanu za italijansku humanitarnu grupu “Emergency”, koja upravlja obližnjom bolnicom, prenosi “Reuters”.\nU poruci objavljenoj na Twitteru, ova grupa je saopštila da je više od 50 ranjenih prebačeno samo u tu bolnicu.\nPortparol Ministarstva zdravlja Afganistana izjavio je ranije danas da je 17 poginulih i 110 povrijeđenih prevezeno u gradske bolnice.\nPoslanik Mirvais Jasini, koji se nalazio u blizini kada je odjeknula eksplozija, rekao je da se vozilo Hitne pomoći približilo kontrolnom punktu, u blizini kancelarije Visokog vijeća za mir i mnogobrojnih stranih ambasada, i da je potom eksplodiralo.\nOn je dodao da je veliki broj ljudi ostao da leži na zemlji, prenio je “Reuters”.\nStub sivog dima uzdigao se s mjesta eksplozije u centru grada, a zbog snage eksplozije zatreslo se nekoliko zgrada udaljenih nekoliko stotina meIzvor:\nPosted in Hronika, Iz SvijetaTagged automobil, bomba, terorizam\nJeste li znali da Koalo spava oko 18 sati dnevno?\nNESTALA AMELA BELKIĆ: Svaka informacija je veoma važna!


Zašto je Banja Luka jedini grad bez spomen obilježja borcima Vojske RS - Televizija K3\nPozivamo gradske vlasti u Banja Luci da kažu koliko puta su do sada mijenjane lokacije i idejna rješenja za izgradnju spomen-obilježje poginulim borcima Odbrambeno-otadžbinskog rata i koliko su ih planirali u narednim decenijama, kažu u Gradskom odboru SDS Banja Luka.\nNavode da se čekanje od dvije i po decenije od završetka rata za izgradnju spomenika ljudima koji su za Republiku Srpsku položili živote ničim ne može opravdati.\nSramota je, ističu u SDS Banja Luka, da je najveći grad u Republici Srpskoj ujedno i jedini koji nema spomen-obilježje poginulim borcima Vojske RS.\n„Dušebrižništvo za tekovine Odbrameno-otadžbinskog rata, koje SNSD-ovi funkcioneri izražavaju poslednjih dana, će najbolje pokazati ako prestanu sabotirati izgradnju centralnog spomen-obilježja“, poručili su iz GO SDS Banja Luka.\nNapominju da je ovaj objekat mogao biti izgrađen za manje od godinu dana da je bilo dobre volje, kao gradskih, tako i republičkih vlasti.\n„Stiče se utisak da vlasti odabirom neadekvatnih, ili lokacija koja imaju nerješene imovinsko pravne odnose, unedogled odlaže početak gradnje, a sličan slučaj je i sa stalnim nedoumicama vezanim za koncept objekta i idejna rješenja za njegovu gradnju“, poručili su iz Gradskog odbora SDS.\nSmatraju da je nedopustivo je da se neko na takav način poigrava sa ovim pitanjem.\n„Dok su SNSD-ovi tajkuni bukvalno otimali gradsko zemljište u centru grada, vlasti predvođene ovom strankom su godinama insistirale da se spomen obilježje za poginule borce Vojske RS pravi pored džamije Ferhadije. Kada su od toga odustali kao novu lokaciju su odredili zemljište koje je privatizovano“, kažu u GO SDS Banja Luka.\nPodsjećaju da je SNSD u Banjaluci na vlasti proteklih 20 godina i da su njeni funkcioneri izgradnju spomen obilježja najavljivali u svim proteklim predizbornim kampanjama.\n„Činjenica da ni ova garnitura gradske vlasti nije učinila ništa konkretno po ovom pitanju je dokaz da SNSD na patriotizam gleda isključivo kao na sredstvo za ubiranje političkih poena“, poručili su iz GO SDS Banja Luka.\nGRADSKI ODBOR SDS BANJALUKA


Dragan Obradović – Biznis i Finansije\nHome\tBlogovi\tDragan Obradović\nby bifadmin 8. maja 2013.\nSuštinski se zaista ništa neće promeniti preraspodelom obaveza sa poreza na doprinose, osim što će se produžiti život fondu za PIO koji je na infuziji već celu deceniju, dok se ne uvede i dodatno obavezno privatno socijalno osiguranje. Povećanje neoporezivog iznosa će imati efekata samo kod zarada koje su ugovorene u bruto iznosima i to direktno zaposlenima, dok će kod NETO ugovorenih doći do smanjenja troškova poreza jer će poslodavci uskladiti NETO zarade sa iznosom oslobođena i ta mera ce imati evazioni motiv.\n8. maja 2013. 0 comment\nDragutin Radosavljević, direktor Poreske uprave smatra da se greške dešavaju, a da ovog puta zbog toga „nikome nije načinjena šteta“. Međutim, “Zakonom o poreskom postupku je predviđeno da novčanom kaznom može biti kažnjeno lice u Poreskoj upravi ako se u poreskom postupku ne ophodi prema poreskom obvezniku sa poštovanjem i uvažavanjem. Po meni je Poreska uprava postupila sa nepoštovanjem prema preduzećima koja su bespredmetno oglašena kao dužnici”, kaže poreski stručnjak Dragan Obradović, tehnički direktor u EFG Business Services. Isto kao što lice koje duguje porez može biti predmet sankcija, i PU u slučaju u kom stavlja kompanije na stub srama na osnovu podataka za koje posle prizna da su pogrešni mora odgovarati za nepoštovanje poreskih činjenica, smatra sagovornik B&F.\nTo što se među dužnicima našao i čovek koji je već deset godina mrtav, Radosavljević je objasnio mogućom “krađom identiteta” – „Postoje ‘fantom’ firme koje se registruju sa ukradenom ličnom kartom, a da to niko ne prijavi, pa se u Agenciji za privredne registre evidentira neki takav subjekat“, objasnio je Radosavljević dodajući da ne može on biti kriv što u Srbiji može da se registruje firma za 250 evra, da se naprave dugovi, a zatim se otvori nova firma.\nOn je Tanjugu rekao da ako Ministarstvo finansija i Vlada Srbije smatraju da svoj posao nije obavljao na zadovoljavajući način, i da je to proizvelo loše posledice po Poresku upravu, on će “naravno podneti ostavku“.\n17. januara 2012. 0 comment\n23. decembra 2011. 0 comment\nby bifadmin 18. novembra 2011.\n„Pesimisti se uvek žale na vetar, optimisti se nadaju da će vetar promeniti pravac, a racionalni ljudi prilagodjavaju jedra vetru“, govorio je čuveni moreplovac Vijlijem Artur Vard. Pred naletom nove krize, vlada Srbije mogla bi da jednom izmenom Zakona o PDV u članu 28. st. 2. tač.1) i to tako da pored formalnih uslova, pravo na odbitak prethodnog poreza obveznik može koristiti isključivo u poreskom periodu u kome je izvršio plaćanje računa izdatog od strane drugog obveznika, znatno umanji nelikvidnost u privredi.\nO tome se razmišlja, ali je inercija da se uvek okrivljuje vetar, jaka. Interes da se prekine lanac dugovanja je obostran: 1. države, koja nastoji da iz ovog najizdašnijeg javnog prihoda popuni deficite u svim oblastima javnog sektora, i 2. srpskih privrednika, koji sve više upadaju u zamku dugovanja – kako u obavezama iz redovnog poslovanja tako i u obavezama prema državi, odnosno prema obavezi plaćanja PDV.\nVlada Srbije, Fiskalni savet i NBS su na nedavno održanom sastanku konstatovali da se finansijska kriza nije ispoljila u potpunoj meri u Srbiji, ali da je potrebno podići pozornost i pomno pratiti sve potencijalne indikatore finansijske krize. Takodje, konstatovano je da se ne može reći kako fiskalna nedisciplina u Srbiji raste jer je ona de facto već godinama unazad prisutna ali da, bez obzira na to, treba pojačati kapacitete i povećati naplatu svih javnih prihoda. Da li je i u kojoj meri država imala na umu da ojača svoju izvršnu vlast i dodatno pritisne privredu Srbije u naplati PDV – ili je imala namere da izmenama Zakona o PDV omogući privredi Srbije plovidbu u veoma vetrovitim i uzburkanim privrednim uslovima – ostaje da se vidi.\nGotovo sa potpunom izvesnošću može se reći da je u Srbiji sada već nemoguće prekinuti lanac dugovanja, i to na prvom mestu kod naručilaca poslova i usluga, gde je prosečan rok naplate 128 dana. Međutim, najveći problem leži u činjenici da su najveći naručioci poslova u zemlji sama država i monopolisti. Prema dostupnim podacima ukupna dugovanja privatnom sektoru od strane države, lokalne samouprave, javnih i komunalnih preduzeća i ostalih državnih institucija iznosi oko 1.000.000.000 evra. Ako pažljivo pogledamo ovaj iznos, dolazimo do zaključka da je država u skladu sa odredbama zakona o PDV, na iznos ukupnog duga prema privredi, naplatila oko 150.000.000 evra PDV, a da su potraživanja i dalje ostala nenaplaćena. Paradoks je tim veći ako se uzme u obzir činjenica da je prosečan rok naplate 128 dana, odnosno, da je privreda prinuđena da iz kredita ili pozajmica kod poslovnih banaka po prosečnoj kamatnoj stopi od 7,89% finansira obaveze za obračunati PDV, čime dodatno opterećuje svoje ionako ugroženo poslovanje – a sve to ne bi li platila PDV u skladu sa rokovima propisanim Zakonom.\nS obzirom na takvo stanje u privredi je sve više zagovornika da bi PDV trebalo plaćati u trenutku naplate potraživanja, a ne u trenutku prometa usluga ili dobara. Sa stanovišta Zakona o PDV, ovakva mogućnost ne postoji, međutim možda bi trebalo tragati za boljim rešenjima unutar zakona tako što bi se izvršile izmene Zakona o PDV u delu prethodnog poreza, odnosno pravo na odbitak PDV kod kupovine roba i usluga. Naime, odredbama čl. 28. Zakona o PDV predviđeno je da pored materijalnih uslova u stavu 1. ovog člana, i u stavu 2. gde su propisani formalni uslovi, poreski obveznici imaju pravo na odbitak prethodnog poreza, odnosno da pomoću tog odbitka umanje svoj obračunati PDV i to ako poseduju račun izdat od drugog obveznika PDV. Jasna je bila namera zakonodavca da se samo uz propisan PDV račun može izvršiti odbitak prethodnog PDV, ali u trenutku pisanja i usvajanja Zakona o PDV, malo ko je vodio računa o rokovima u kojima će poreski obveznici izmirivati svoje obligacione odnose, odnosno plaćati račune u prometu dobara i usluga. Dakle, malo ko je mogao i da pretpostavi da će se taj rok produžiti čak i do 180 dana.\nZaključak je, da se veoma malim izmenama Zakona o PDV i to u članu 28. st. 2. tač.1) i to tako da pored formalnih uslova, pravo na odbitak prethodnog poreza obveznik može koristiti isključivo u poreskom periodu u kome je izvršio plaćanje računa izdatog od strane drugog obveznika, postiže se višestruka korist. Prvo, time se smanjuje rok plaćanja obaveza u prometu roba i usluga, a druga prednost je likvidnost privrednih subjekata koja bi, sledstveno tome, bila veća jer se ne bi čekalo na dug rok naplate potraživanja. Konačno, ovakvim izmenama izgubili bi samo nesavesni obveznici koji izbegavaju svoje ugovorene obaveze i rokove plaćanja. Ovo se najpre odnosi na posebno privilegovane i monopolske subjekte – oni, ovom metodom, u velikoj meri ostvaruju razvoj preko dobavljača kojima nisu plaćene obaveze, kao i preko manje plaćenog PDV, jer su ga umanjili koristeći PDV u računima koji nisu platili.\nSa ovako jednostavnom promenom zakona privreda bi brže obrtala novčana sredstva za kojima vapi: smanjio bi se rok naplate, a država bi ravnomernije punila budžet sa PDV. Takođe, onemogućilo bi se i postojanje fantomskih firmi jer se ne bi mogao koristiti prethodni i vraćati PDV ako nisu izmirene obaveze po tim računima u prometu dobara i usluga. Time bi i kontrola obračunatog i plaćenog PDV bila lakša jer bi se obuhvatili samo plaćeni računi.\nTekst je iz publikacije BIZNIS TOP 2010/11\n18. novembra 2011. 0 comment


Ni vode ne možemo da se napijemo u 21. veku!\npetak, 26 septembar 2014 13:59\nNOVI SAD – Stanovnici Zrenjanina, Inđije i somborskih sela u 21. veku snabdevaju se pijaćom vodom iz cisterni. Slična je situacija u još nekoliko vojvođanskih naselja jer je voda iz lokalnih vodovoda zabranjena za piće!\nU Inđiji vanredno stanje\niako imaju novu fabriku vode\nZbog prisustva arsena u Zrenjaninu i naseljima u okolini Sombora već godinama ne sme da se koristi voda iz vodovoda. Zbog povećane koncentracije različitih bakterija fekalnog porekla u Deronjama i Karavukovu meštani ne koriste vodu iz česme, a slična je situacija bila i u gradu Somboru početkom avgusta. Iako se oduvek govorilo da je voda u Sremu najboljeg kvaliteta, ozvaničeno je ono o čemu se inđijskom čaršijom govorilo – koncentracija nitrita u vodi je i do sto puta veća od dozvoljene, pa je u toj opštini zabranjena upotreba vode za piće i kuvanje, a početkom septembra je uvedeno i vanredno stanje. Predstavnici inđijske vlasti ističu da je vanredno stanje uvedeno jer oni sami ne mogu da se izbore s problemom, pa će se u rešavanje uključiti i pokrajina i republika. Iako je u Inđiji 2008. godine svečano otvorena nova Fabrika vode koja je izgrađena uz pomoć sredstava EU, ona već dve i po godine ne radi jer nema dovoljno izvorišta potrebnih za njeno pokretanje. Predstavnici lokalne vlasti ističu da je potrebno oko šest meseci kako bi pokrenuli fabriku i izgradili još dva bunara kojima bi povećali količinu vode za preradu.\nGrađani Inđije s kojima smo razgovarali kažu kako svi odavno znaju da je količina nitrita u vodi povećana i ocenjuju da je uzrok tome azotno đubrivo kojim se đubre njive. Predsednik Opštinskog odbora Lige socijaldemokrata Vojvodine Inđija i odbornik LSV u lokalnoj skupštini Živan Živanović kaže za Slobodnu Vojvodinu da u zimskom periodu nema problema s vodom, ali da se dešava da leti u nekim selima slavine budu potpuno suve i po nekoliko meseci. On podseća i da su odbornici Lige godinama postavljali pitanja i tražili objašnjenja od lokalne vlasti zašto dolazi do ovih problema i kad će fabrika vode početi da radi punim kapacitetom, ali odgovor nikada nije stigao.\nMuke u Zrenjaninu\nS druge strane, Zrenjaninci već deset godina ne smeju da koriste vodu iz česme zbog velike koncentracije arsena u njoj. Situacija će se, možda, uskoro promeniti jer je najnoviji tender za usluge prečišćavanja pitke vode raspisan, a rok za prijavu je 13. novembar. Ono što razlikuje ovaj tender od prethodnog, a koji su odbornici, uz više problema, usvojili još u aprilu, jeste da se on ne bazira na odabiru tehnologije i tehnološkom rešenju, već na kvalitetu pijaće vode koja će biti distribuirana građanima, tj. ne nabavlja se oprema, niti će ona biti plaćana, već će Zrenjanin kupiti uslugu prečišćavanja vode. U međuvremenu, građani imaju sve manje strpljenja, pa organizuju različita okupljanja s kojih poručuju da više ne mogu da čekaju, a početkom avgusta je operska pevačica Dragana Popović pet dana protestovala ćutanjem na gradskom trgu jer političari i premijer Srbije ćute i ne oglašavaju se povodom problema s vodom u Zrenjaninu i povodom apela građana da se to reši.\nSela oko Sombora godinama kubure\nS arsenom u vodi, takođe već godinama, kubure stanovnici sela u okolini Sombora. Grad je za većinu obezbedio snabdevanje preko cisterni, a ove godine jedno selo biće spojeno sa somborskom fabrikom vode. Kako nam je rečeno u lokalnoj vlasti, sledeće godine će se na ovu fabriku priključiti još jedno i tako redom.\nGlogonjska česmovača puna arsena\nOdbornik LSV u Skupštini Pančeva Oliver Petković pokušao je da lokalnoj vlasti, po ko zna koji put, skrene pažnju na neispravnu vodu za piće u naselju Glogonj, pa je na poslednje zasedanje doneo flašu glogonjske česmovače „bogate arsenom“. On je u nekoliko navrata javnosti predstavljao analize koje su pokazale da se u glogonjskom vodovodu nalaze povišene vrednosti nitrita, amonijaka, gvožđa, mangana, a u februaru su se pojavile i streptokoke fekalnog porekla. Analiza sadržaja arsena u podzemnoj vodi u bunarima za snabdevanje stanovništva na teritoriji južnog Banata koju je radio hemijski fakultet u Novom Sadu pokazuje da Glogonj zauzima neslavno četvrto mesto. Petković je pokrenuo i inicijativu za rešavanje problema, međutim novca za priključenje glogonjske mreže na magistralni vodovod i zamene nema. Zato je predložio da se Glogonjcima otvoreno kaže kakvu vodu piju i da se ona zbog svoje neispravnosti proglasi tehničkom.\nU vodovodima više stranačkih\nkadrova nego stručnjaka\nDoskorašnja pomoćnica pokrajinskog sekretara za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine Nada Lazić kaže za Slobodnu Vojvodinu je uzrok ovakvom problemu uglavnom ljudski faktor, pa tek onda prirodni uslovi i okolnosti. – Nažalost, nestručnost i nepoštovanje pravila struke sve češće dovode do ovih problema. U vodovodima je zaposleno najmanje inženjera, vodoinstalatera i drugih zanimanja koja su neophodna za rad u ovim preduzećima. Partijska zapošljavanja su dovela do toga da, recimo, na čelu vodovoda u Novom Sadu nije hidroinženjer već godinama, što je nekad bilo nezamislivo – istakla je ona. Nada Lazić napominje i da je u Strategiji vodosnabdevanja i zaštite voda u Vojvodini, koju je Skupština AP Vojvodine usvojila 2009. godine, definisano šta treba uraditi kako bi se stanje u oblasti vodosnabdevanja popravilo, samo to treba sprovesti. Nažalost, kako napominje, bez stručnog kadra i novca to je neizvodljivo. Naša sagovornica dodaje da bi se za šest-sedam godina mogao rešiti problem s arsenom u vodi, a za 20 godina bi kompletan problem vode u Vojvodini bio rešen. Projekat za to postoji i finansirao bi se iz pretpristupnih fondova Evropske unije.


Datum objave: 10.01.2014 10:29 | Autor: MVPEI\nDoživljavate li otvaranje pet pregovaračkih poglavlja sa EU i kao svoj lični uspjeh, s obzirom na to da ste Vi bili na čelu Vlade kada je Crna Gora dobila status kandidata?\nTo je, prije svega, uspjeh politike koja za jasno opredjeljenje ima članstvo u Evropsku uniju i NATO. Iza svakog uspjeha, pa i ovog, kada smo nakon nešto više od godinu dana privremeno zatvorili dva poglavlja, i otvorili pet novih, od kojih su dva ključna za uspostavljanje vladavine prava, te samim tim i dalji ekonomski razvoj, stoji čitav tim ljudi. Prije svega, pregovaračka struktura, resorna ministarstva, civilno društvo. Otvaranjem poglavlja 23 i 24, Crna Gora je pokazala da je ozbiljan partner, ali i da je sposobna da odgovori zahtjevnim obavezama koji su u najboljem interesu njenih građana i budućeg razvoja. Naročito sam ponosan što smo primjenjujući participativni pristup da u radnim grupama uključimo predstavnike civilnog sektora objedinili potencijale čitavog društva oko zajedničkog zadatka integracije u EU. Meni je, svakako drago, što sam i na ranijoj, a i sadašnjoj funkciji imao priliku da učestvujem u kreiranju politika koje prate ove procese, i to, svakako, doživljavam kao uspjeh i resora koji vodim.\nPrema Vašim procjenama u kojim poglavljima će biti najviše problema?\nNe bih to posmatrao kao problem već kao izazov, čitav je proces prilagođavanja evropskim standardima na određen način izazov za crnogorsko društvo. Proces integracije u EU, prije svega, podrazumijeva i ulaganje u administrativne kapacitete na nacionalnom i lokalnom nivou koji treba da primjenjuju te standarde i doprinesu jačanja institucija. Vjerujem da imamo kvalitetne kadrove, ali isto tako i da treba do kraja da sprovedemo reformu u državnoj administraciji i prilagodimo je institucijama koje će jednog dana funkcionisati u EU.\nSigurno je da će za nas izazov biti poglavlje zaštite životne sredine u kojoj je trećina pravne tekovine, a kao izazov se nameću infrastrukturne investicije i investicije u prilagođavanje i unapređenje industrijskih tehnologija. Sa druge strane, u oblasti poljoprivreme politike, kvalitetno sprovođenje Zajedničke poljoprivredne politike zahtijeva da Crna Gora ojača postojeća i osnuje nova tijela i strukture. Iskustvo prethodnih proširenja pokazuje da je ukupni pozitivni razvoj značajno veći od izazova i troškova potpune integracije.\nCrnogorska dijaspora tvrdi da matična država baš i ne vodi dovoljno računa o svojim iseljenicina. Šta Vi mislite o tome?\nNegdje je prirodno i očekivano da iseljeništvo traži čvršču vezu i brigu matične zemlje, kao i saradnju na poljima od zajedničkog interesa. Svakako, briga i saradnja sa iseljeništvom je važan aspekt unutrašnje i spoljne politike Crne Gore. Ovo pitanje posljednjih godina smo uzdigli na nivo od najvećeg državnog značaja i interesa. Dobro upravljanje i koordinacija ljudskim, stručnim i drugim iseljeničkim potencijalima, realne su pretpostavke društveno ekonomskog razvoja i dalje afirmacije Crne Gore na međunarodnom planu.\nU skladu sa Strategijom saradnje sa dijasporom i Akcionim planom, u prethodnom periodu radili smo na jačanju institucionalnog i zakonodavnog okvira unapređivanja saradnje sa iseljeništvom. Transformisan je postojeći Centar za iseljenike u Upravu za dijasporu pri MVPEI, utvrđena je sistematizacija Uprave sa preciznim nadležnostima na planu očuvanja jezika kulture, tradicije, državnog-nacionalnog identiteta, statusnih pitanja iseljenika, unapređivanja privrednog partnerstva, istraživanja migracionih kretanja i uspostavljanja komunikacije sa iseljeništvom. Pripremljena je radna verzija Predloga Zakona o iseljeništvu i do donošenja zakona formiran privremeni Savjet za saradnju sa dijasporom. Planirali smo da do kraja prvog kvartala naredne godine izađemo sa Zakonom o saradnji Crne Gore sa iseljeništvom kojim će se regulisati prioritetna pitanja saradnje, finansijska sredstva, nosioce, nadležnosti i medjusobne odnose institucija od državnog do lokalnog nivoa. U skladu sa očekivanjima i iseljeništva i matice tekuće nadležnosti i djelovanje svih diplomatsko-konzularnih predstavništva na ovom planu biće uzdignute na nivo od najvišeg značaja.\nNa koji način treba afirmisati dijasporu da se podstakne ekonomski razvoj Crne Gore?\nSvakako da je uloga crnogorskog iseljeništva nemala kada je u pitanju dalji ekonomski razvoj, a posebno ravnomjerniji regionalni razvoj. I do sada je naša dijaspora pružala značajan doprinos razvoju države kroz ulaganje i incijative koje podstiču ekonomski rast. U tom smislu, posebno me raduju projekti, kakav je nedavno promovisan, kada su predstavnici naše dijaspore iz Njujorka investirali u fabriku tekstila u Gusinju. I to je upravo spona koja se održava sa maticom, kada iseljeništvo svojim djelovanjem pomaže u razvojnim projektima. Naša diplomatska mreža ce nastaviti angažman kako bi jačali odnose sa iseljenicima i u tom smislu planiramo i otvaranje konzulata u Luksemburgu, a razmatramo i mogućnosti za otvaranja Generalnog konzulata u Istanbulu. U skladu sa finansijskim mogućnostima,a i budžetskim prostorom.\nUskoro se očekuje imenovanje novih ambasadora, možete li nam sopštiti personalna rješenja novih ambasadora i u kojim državama će obavljati ambasadorsku funkciju?\nU skladu sa kadrovskim planom, stvaramo uslove za zamjenu jednog broja ambasadora kojima ističe mandat. Imajući u vidu dobru diplomatsku praksu da se do dobijanja agremana iz zemlje prijema, sa imenovanjima ne izlazi u javnost, ne bih licitirao imenima.\nŠta je konkretno Vaše ministarstvo uradilo na uspostavljanju što bolje diplomattske pozicije Crne Gore kako u regionu, tako i u svijetu?\nNastavili smo sa intenzivnom spoljnopolitičkom aktivnošću na najvećem državnom nivou. Radili smo na jačanju bilateralnih odnosa, posebno u kontekstu jačanja ugovorne baze i ekonomske saradnje.\nMislim da smo u prethodnom periodu radili puno na planu daljeg širenja diplomatske mreže, otvorili ambasade u Bugarskoj i Rumuniji i na Kosovu na čelu sa stalnim otpravnikom poslova u ovom trenutku, a 29. januara otvorićemo i Generalni konzulat u Minhenu. Uskoro ćemo otvoriti i ambasade u Argentini, čime ćemo postaći dalje jačanje ekonomske saradnje sa ovim dijelom svijeta, ali osnažiti i veze sa našim iseljeništvom. U budućem periodu tražićemo, u partnerstvu sa zemljama regiona, mogućnosti za otvaranje ambasade u Kijevu, jednoj od skandinavskih zemalja i u Španiji.\nOve godine smo radili na stvaranju uslova za nerezidentno pokrivanje cijele Evrope gdje nemamo DKP, zemalja G20 u kojima ih nemamo, odnosno zemalja članica OECD, kao i pri nizu multilateralnih organizacija.\nU tom dijelu, posebno bih istakao da smo u 2013. godini radili na stvaranju uslova za uspostavljanje ekonomske diplomatije, pa smo na tom planu kroz intenzivnu diplomatsku aktivnost dali podršku Trans-jadranskom gasovodu koji treba da doprinese daljem jačanju regionalne energetske stabilnosti.\nIstovremeno, Crna Gora je u prethodnoj godini bila akter najznačajnijih međunarodnih dešavanja, kroz učešće na multilateralnim forumima potvrdili smo se kao kredibilan partner.\nSa kojom državom Crna Gora, da tako kažemo, ima najbolje diplomatske odnose?\nCrna Gora njeguje i razvija dobru saradnju sa 167 država sa kojima je uspostavila diplomatske odnose. Dinamika političkog dijaloga i sadržaj saradnje rezultat su obostranih interesa u svim uspostavljenim relacijama.\nNaše interese određujemo uvijek iz vizure ključnih spoljnopolitčkih prioriteta Crne Gore, a to su članstvo u EU i NATO-u, dobri odnosi sa susjedima i ključnim članicama međunarodne zajednice, snažnija regionalna saradnja, razvoj bilateralnih veza, posebno ekonomskih sa svim članicama međunarodne zajednice, multilateralna saradnja, promovisanje ekonomskih interesa Crne Gore u inostranstvu, valorizacija značajnog potencijala naše dijaspore u svijet.\nSa druge strane, trudimo sa da optimalno iskoristimo svoje ljudske i institucionalne kapacitete kako bismo ostvarili postavljene ciljeve, istovremeno nastojeći da očuvamo ugled i ojačamo rejting Crne Gore kao ozbiljnog i kredibilnog partnera.\nTežimo najboljim mogućim rezultatima uvažavajući realne mogućnosti, a kvalitet odnosa sa drugim državama mjerimo na osnovu pomenutih kriterijuma. U tom smislu, za nas je svaka država jednako važna.\nNa kojim poljima je unaprijeđena saradnja Crne Gore sa državama regiona?\nJasna orijentacija naše spoljne politike da njeguje i unapređuje odnose sa susjedima, dala je za rezultat kvalitetan politički dijalog i sadržajnu bilateralnu saradnju sa pomenutim zemljama, u gotovo svim oblastima, od 2006. godine do danas. Ostvaren je veliki broj zvaničnih susreta najviših političkih predstavnika, radnih susreta na sektorskom nivou, potpisan značajan broj bilateralnih i regionalnih sporazuma na osnovu kojih je je sprovoden niz zajedničkih aktivnosti i projekata, olakšana saradnja državnih, strukovnih i drugih institucija.\nPored toga, u godini na izmaku, Region bilježi niz važnih događaja, koji su doprinijeli jačanju saradnje i unapređenju odnosa između država Zapadnog Balkana. Hrvatska je postala članica Evropske unije, Crna Gora uspješno vodi pregovore o članstvu, Beograd i Priština su postigli rezultate u procesu normalizacije međusobnih odnosa koji se ocjenjuju istorijskim, Albaniji je preporučen status zemlje kandidata i vjerujem da ce uskoro biti potvrđen. Svi ti važni pomaci upućuju na zaključak da su zemlje ovog prostora suštinski privržene vrednosnim temeljima Evrope, i da se te vrijednosti sve brižljivije i svjesnije promišljaju u kreiranju sopstvene budućnosti.\nTo daje pečat i međudržavnom dijalogu, koji je prioritetno okrenut ka životnim pitanjima. Sazrijeva svijest da svako od nas ima odgovornost za valorazaciju sopstvenih potencijala i sopstveni progres, kao i da kroz međusobnu saradnju možemo riješiti mnoga vitalna pitanja koja pojedinačnim naporima ne možemo postići. Pred nama je vjerovatno decenija do narednog kruga proširenja i u tom periodu valja učiniti sve kako bismo postigli rezultate koji će doprinijeti suštinskoj demokratizaciji, ekonomskom razvoju i jačanju vladavine prava u našim državama. Zato se Crna Gora zalaže, a to će činiti i ubuduće, za napredniji – projektno orijentisan vid saradnje u regionalnom formatu.\nZnanja i najbolje prakse u oblasti evropske i evroatlantske integracije država članica bili su izuzetno vrijedni za naš napredak u tim procesima, pa stoga ulažemo napore da prenesemo svoja iskustava državama iz okruženja, koje imaju status kandidata ili potencijalnog kandidata. To je još jedna važna dimenzija saradnje sa najbližim okruženjem.\nKazali ste da će prioritet naše države tokom 2014. godine biti NATO integracije. Šta je planirano da se uradi na tom polju?\nOvo je bila uspješna evroatlantska godina. Naši partneri iz Alijanse su to saopštili u više navrata, a naročito po uspješnom okončanju trećeg i otpočinjanju čevtrtog ciklusa akcionog plana za članstvo. Imajući u vidu našu želju i ambiciju da u 2014. godini dobijemo poziv za članstvo, nastavićemo sa daljim ispunjavanjem obaveza, kao i da aktivno dajemo doprinos globalnoj stabilnosti kao posvećen i pouzdan partner Aliijanse. Važno je, medjutim, razumjeti da je, sa ili bez poziva na predstojećem samitu, naš interes i obaveza da sprovodimo reforme u toj oblasti, jer je to u najboljem interesu naših građana.\nZato ćemo raditi i na intenziviranju dijaloga sa građanima, kako bismo u kontekstu boljeg razumijevanja ovog procesa građanima ponudili dovoljno argumenata da razumiju benefite od članstva. NATO danas nema alernativu, on je garant svake sigurnosti jedne države, i važno je da građani na pravi način razumiju da je to najbolji put i za našu dijecu i za dalji razvoj.\nDa li ste zadovoljni onim što je Ministarstvo vanjskih poslova i evropskih integracija uradilo u proteklih godinu dana?\nVrlo sam zadovoljan što smo, kada je spoljna politika u pitanju, održali dinamiku intenzivnih bilateralnih susreta, i na planu evropske i evroatlatske agende zabilježili značajne uspjehe. Godinu zaključujemo sa sedam otvorenih pregovaračkih poglavlja (dva privremeno zatvorena), tri otvorene ambasade, spremnih sedam pregovaračkih pozicija, radimo na imenovanjima za nerezidentno pokrivanje za preko petnaest država, mnoštvo bilteralnih projekata, dinamiziranje saradnje sa dijasporom. Bilans je i na drugim spoljnopolitičkim poljima dobar, ali iako smo mala diplomatska mreža vjerujem da uvijek možemo više, a naročitu na polju konkretnih opipljivih projekta za naše građane. Volio bih da u 2014. godini imamo puno primjera gdje će ekonomska diplomatija i regionalna saradnja dati doprinos materijalizaciji i konkretizaciji investicija i projekata.


Ćićevac dobija pijaću vode posle 23 GODINE\nGrađani Ćićevca dobiće uskoro pijaću vodu posle 23 godine iz sistema Ćelije.\nPrema rečima predsednika opštine Zlatana Krkića u toku je završeno ispiranje cevovoda i analiziranje vode.\n- Nama je pijaća voda od vitalnog značaja, nemamo je 23 godine, pijemo vodu sa javnih česmi i veoma je teško. Voda koja se distribuira u loklanom vodovodu je za tehničku upotrebu - objašnjava Krkić.\nIzgradnja vodovoda je započela 1993. i prošle godine u aprilu je završeno postavljanje cevi. Vrednost projekta je 15 miliona evra, a izgradnja je finansirana sredstvima državnog i lokalnog budžeta.\nVodovod obezbeđuje 45 litara vode u sekundi.\n- Kompletno smo uradili infrastrukturu i stigli do bazena, ostalo je da oni pronađu tehničke i druge mogućnosti da odvrnu ventil i puste vodu u cevovod. Zbog mnogo razloga jer predhodnih godinu dana odlagano puštanje vode, ali sada je sve drugačije. Postoji dobra volja politike i kruševačkog Vodovoda da se ubrzanim tempom i očekujem da radovi budu uskoro završeni - navodi Krkić.\nPosle puštanje vode Ćićevcu, voda će biti distribuirana do Pojata, a u drugoj fazi i selima u okolini.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Radić: Nema opasnosti po ekosistem\nNA SINJAJEVINI 30. 07. 2019. 06:49 >> 18:38 11\nGradnjom vojnog poligona na Sinjajevini ne može biti narušen ekosistem tog područja i to je mitomanija, ali je problem arogancija vlasti prema građanima, jer njima morate da objasnite što želite da radite na tom području, kazao je Pobjedi vojni analitičar Aleksandar Radić.\nMinistar odbrane Predrag Bošković kazao je da Vojska na Sinjajevini ne planira ništa da gradi, već da iskoristi prostor i da u saradnji sa mještanima izgradi puteve i sisteme za vodosnabdijevanje.\nOn je ponovio da bi Vojska koristila prostor u periodu kada katuni nijesu u funkciji, najviše mjesec godišnje, odnosno dva puta po 15 dana, te da neće biti korišćena municija koja može naštetiti životnoj sredini.\n"To je politička tema i to je problem naše balkanske arogancije vlasti prema građanima. Nema realnog uporišta u bilo kom tumačenju da poligon može u bilo kojoj mjeri da naruši biodiverzitet na Sinjajevini, jer, riječ je o primjeni sredstava koja su formacijska i pritom, Crna Gora, niti ima veliku vojsku, niti ima mnogo sredstava koja bi mogla da utroši na poligonu. Sve ostalo je mitomanija", rekao je Radić Pobjedi.\nNavodi da su priče da će poligon koristiti NATO za izgradnju baza neozbiljne do krajnjih granica.\n"Tako se stvara klima o tome da postoji velika opasnost. Ekološke štete nema, ali to je problem arogancije vlasti prema građanima, jer ljudima morate da objasnite šta želite. Naravno, imate protivljenja, ali ne može uvijek da se ide linijom manjeg otpora kao što je to urađeno kada su se suočili sa NATO i umjesto da se ide na referendum, glasalo se u Skupštini", kazao je Radić.\nOn navodi da Crna Gora teži zapadnom sistemu vrijednosti, a da on podrazumijeva i „borbu za naklonost javnog mnjenja“.\n"To znači ljudi iz ministarstva i oni koji su sa tim povezani moraju da brane svoj stav čvrstim argumentima, uz poštovanje ljudi koji su zainteresovani za Sinjajevinu i njen ekosistem", kaže analitičar Radić.\nPredrag Bošković Aleksandar Radić Poligon na Sinjajevini


Daewoo - Istorija | PMLautomobili\nHome Automobili Daewoo\nDaewoo – Istorija\nPosted By: pmlautom 6. December 2015.\nGM Daewoo Auto & Technology ( GMDAT) je osnovan još 1937. kao National Motor u Bupyeongu, predgrađu Seula. 1962. korporacija menja ime u Saenara Motor, a već 1965. biva kupljena od Shinjin Industrials koji joj menja ime u Shinjin motor I počinje saradnju sa Toyotom.\nPo izlasku iz Toyota grupacije 1972. Godine, Shinjin motor pravi zajedničku firmu sa General Motorsom sa imenom General Motors Korea, ali korporacija 1975. ponovo menja ime u Saehan motor.\nSledeća značajna godina u istoriji ove korporacije je bila 1982., kada je od GM-a preuzima kompanija Daewoo group, I ponovo joj menja ime u Daewoo motor.\nTek početkom 90ih godina Daewoo korporacija je počela svoje širenje u celom svetu.\nDo 1996. svi automobili ovog korejskog proizvođača su bili zasnovani na General Motorsovim modelima.\nPosle azijske finansijske krize koja je počela 1997., Daewoo motor 1998. preuzima problematičnu kompaniju specijalizovanu za proizvodnju džipova Ssang Yong. Međutim, već u sledećoj 1999. godini, korporacija se susreće sa prvim finansijsjim poteškoćama.\n2001. General Motors je odlučio da otkupi većinski paket akcija kompanije Daewoo motor i ponovo formira GM Daewoo. Nova kompanija je počela sa radom 17. oktobra 2002., gde su GM I njegovi partneri Suzuki I SIAC imali 66,67% vlasništva I investirali oko 400 miliona američkih dolara. Preostali paket od 33.3% akcija je bio u vlasništvu Korea Development Bank I još nekih korejskih kreditora, sa obimom investicija od 197 miliona dolara.\nAranžman nije uključivao 15 fabrika, a naročito ne staru fabriku u Bupyeongu koja je sve vreme radila samostalno, kao dobavljač General Motorsa, pod imenom Daewoo Incheon Motor Company. Plan američke kompanije je bio da fabriku iz Incheona kupi 2008.\nU februaru 2005., General Motors je investirao još 49 miliona dolara, čime je svoj udeo u vlasništvu povećao na 48.2%. Nešto kasnije, GM je svoj udeo povećao na 50,9%. Istovremeno, Suzuki je bio vlasnik 11% kompanije, a u razmatranju je bila ideja da I taj udeo vremenom bude prodat General Motorsu.\nU korporaciju GMDAT je ubrzo instalirana oprema za projektovanje, inženjering i istraživanje, koja je imala odlučujuću ulogu u kreiranju I dizajnu mnogih modifikovanih proizvoda ove kompanije.\n25. novembra 2003. dizajnerski centar se seli u staro sedište firme- u novu dvospratnu zgradu u Bupyeongu. Glavni zadatak novog projektnog biroa postaje razvoj novog SUV automobila zasnovanog na platformi GM Theta, koji je sa proizvodnih traka izašao 2006.\nSamo u 2004. godini, GMDAT korporacija je prodala preko 900 000 vozila u celom svetu\nKorporacija danas ima proizvodne pogone u Južnoj Koreji i Vijetnamu. Do februara 2005. Daewoo automobili se prodaju i u Kini, Indiji, Kolumbiji, na Tajlandu i još u preko 140 zemalja. Tada automobili ovog proizvođača opet menjaju ime, sada u Chevrolet.\nMeđutim shodno ugovorima i licencama, u nekim zemljama ovi automobili i dalje nastavljaju da se proizvode pod imenom Daewoo. Na primer, u Daewoo automobile Romania do 2008., u fabrici ZAZ u Ukrajini do 2012. Vijetnam ,kao izuzetak, je imao fabriku VIDAMCO u vlasništvu General Motorsa, u kojoj su se vozila sa brendom Daewoo proizvodila do 2011.\nBrend je, takođe, nastavio svoj život i kroz proizvodnju u UzDaewooAuto u Uzbekistanu i u Poljskoj sve do 2008.\nNapisao: R. Martinović\nShelby Cobra & Daytona Coupe – Istorija\nFord Skyliner – Istorija\nBe the first to comment on "Daewoo – Istorija"


Rukometaši BiH u nedjelju će saznati protivnika u baražu\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Rukometaši BiH u nedjelju će saznati protivnika u baražu\nBiH – Rukometna reprezentacija Bosne i Hercegovine, nakon što je u kvalifikacijama osvojila prvo mjesto u grupi, ispred Slovačke, Litvanije i Kosova, u nedjelju će saznati protivnika u baražu, posljednjoj prepreci za nastup na svjetskom prvenstvu 2017. u Francuskoj.\nŽrijeb parova baraža obavit će se u Krakovu, posljednjeg dana Evropskog prvenstva u Poljskoj.\nMeđu ekipama koje su mogući protivnici BiH su: Danska, Švedska, Poljska, Makedonija, Rusija, Bjelorusija, Mađarska i Island, te četvrtoplasirana reprezentacija sa EP.\nPrve utakmice baraža igrat će se od 10. do 12. juna, dok su revanši na programu od 14. do 16. juna ove godine.\nNajboljim rukometašima naše zemlje to će biti sedmi put da igraju u baražu za nastup na evropskim ili svjetskim prvenstvima. Na posljednjoj prepreci za plasman u završnicu najvećih međunarodnih takmičenja bh. rukometaši su zaustavljeni pet puta, dok su bili uspješni samo jednom.\nU baražu za EP 2002. godine u Švedskoj BiH je eliminirana od Danske, četiri godine kasnije za EP u Švicarskoj od Norveške, a 2008. za EP u Norveškoj bolja od BiH bila je Češka.\nU dodatnim kvalifikacijama za svjetsku smotru reprezentacija BiH je 2009. godine zaustavljena od Mađarske, a četiri godine kasnije za SP u Španiji poražena je od Njemačke. Jedini uspješan nastup u baražu bh. rukometaši su ostvarili u junu 2014. godine kada su eliminirali ekipu Islanda, izborivši učešće na SP u Kataru 2015., što je naš jedini nastup u završnici velikih takmičenja.


Tači: SAD će biti uključene u dijalog Kosova i Srbije – NovostiDana.rs\nPredsednik Kosova Hašim Tači izjavio je danas u Briselu da će SAD biti uključene u dijalog i postizanje sporazuma Kosova i Srbije.\nTači je kosovskim medijima uoči susreta lidera šest zemalja zapadnog Balkana sa visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku i bezbednost Federikom Mogerini, kazao da „snažno“ veruje da će predsednik SAD Donald Tramp podržati i pomoći proces dijaloga sa Srbijom.\n„Poruka predsednika Trampa je poruka da radimo više, jedinstvenije i sveobuhvatnije i da postignemo konačni sporazum koji podrazumeva medjusobno priznanje, promenu rezolucije 1244 i učlanjenje Kosova u UN“, kazao je Tači.\nOn je pismo koje je dobio od američkog predsednika uporedio sa porukom koju je bivši predsednik SAD Džordž Buš stariji 1992. godine uputio Srbiji da ne širi sukobe na Kosovu.\nTači je dodao da snažno podržava ulogu pregovaračke ekipe Kosova koja je izglasana u skupštini i da očekuje konkretno i svestrano angažovanje i kolektivni rad.\nIzrazio je snažno uverenje da bi učešće predstavnika Demokratskog saveza Kosova u timu za dijalog, zbog iskustva koje imaju, moglo da afirmiše proces.\nOcenjujući da će naredne nedelje i meseci biti odlučujući za pronalaženje finalnog rešenja izmedju Kosova i Srbije, Tači je rekao da Kosovo „nikako ne sme da izgubi ovu priliku“.\nOn je dodao da su predstavnici Kosova pre dva dana boravili u Briselu i najvišim zvaničnicima EU izneli svoje stavove u vezi sporazuma sa Srbijom.


7 stvari koje gube i 7 koje dobijaju kompanije koje (NE) ulažu u obuku zaposlenih\nIf you believe that training is expensive, it is because you do not know what ignorance costs. Companies that have the loyalty of their employees invest heavily in permanent training programs and promotion systems. – Michael Leboeuf, Professor Emeritus\nDonedavno kompanije su mogućnost obuke i napredovanja isticale samo kao neobavezan dodatak prilikom privlačenja zaposlenih, što je često ostajalo samo mrtvo slovo na papiru.\nNaime, kako profit kompanije zavisi direktno od kvaliteta radne snage, svaki menadžment želi kvalifikovane, motivisane i sposobne radnike. Zbog toga se kompanije bore da privuku što kvalitetniji kadar. Doskoro se svaka briga o stručnosti zaposlenih tu i završavala. Međutim, kompanije su spoznale da to nije dovoljno.\nDinamičan razvoj tehnologije, ekspanzija tržišta i konkurencije doveli su do sve bržeg zastarevanja veština, pa da bi kvalifikovan radnik koga ste zaposlili ostao takav i u budućnosti, neophodno je da ga obučavate.\nNaime, prema Galupovom istraživanju, kontrolne grupe koje su ulagale u trening i usavršavanje zaposlenih ostvarile su duplo veću prodaju od grupa koje nisu ulagale.\nKompanije koje ne ulažu u razvoj svojih zaposlenih imaće nezadovoljne i frustrirane radnike sa manjom lojalnošću poslodavcu, ali i nedovoljnom motivacijom za rad sa klijentima. Takvi radnici često greše prilikom obavljanja svog posla, rade ga samo da bi ga „odradili” i tako kompanije ostavljaju bez klijenata i profita.\n2. Odlazak kvalitetnih radnika (kod konkurenata)\nDevedeset četiri posto zaposlenih izjavilo je da bi duže ostalo u kompaniji koja investira u njihovo usavršavanje i razvoj karijere, dok čak 50% planira da napusti trenutnu kompaniju u narednih godinu dana jer nemaju program za obuku i usavršavanje zaposlenih. Kompanije koje ne mogu da zadrže kvalitetne zaposlene osuđene su na neuspeh.\nBrojna istraživanja donose nedvosmislene podatke: kompanije koje ne ulažu u trening zaposlenih u proseku ostvaruju duplo manje prihode od kompanija koje ulažu u obuku. Dakle, zbog nedostatka programa obuke, vaša kompanija ostvaruje manje prihode od onih koje bi mogla.\nKvalitetne stručnjake za top pozicije često nije lako naći, velike kompanije se otimaju za njih. Zbog toga je najbolje regrutovati ih iz sopstvenih redova, međutim bez plana obuke to nije moguće zbog čega vaša kompanija nema dovoljno kvalifikovanih ljudi sposobnih da donesu strateške odluke u njenu korist.\nBez plana razvoja zaposlenih, kao i praćenja tehnoloških i tržišnih trendova, kompanije neće biti spremne za suočavanje sa izazovima koje budućnost donosi. Usled toga možete očekivati sve veće zaostajanje za konkurencijom, što na kraju može dovesti i do potpunog nestanka vašeg biznisa.\nPrema istraživanju objavljenom u Customer Experience Impact reportu, čak 82% mušterija odustalo je od kompanijskih usluga zbog lošeg iskustva sa njihovim zaposlenima. Kompanije koje ne ulažu u trening zaposlenih nisu na dobrom glasu kod potencijalnih kandidata zbog čega imaju problem da dođu do kvalitetne radne snage. Osim toga, loš glas daleko se čuje pa nezadovoljstvo zaposlenih brzo dolazi do ušiju klijenata i partnera zbog čega oni izbegavaju saradnju sa tom kompanijom.\nKompanije sa zadovoljnim radnicima koji imaju mogućnost da napreduju na svom poslu ostvaruju 31% veću produktivnost, 37% više prodaja, imaju za 41% manju stopu izostanaka sa posla, a odlikuju se i 3 puta većom kreativnošću, što im omogućava da uvek budu ispred konkurencije.\n2. Ušteda novca i vremena\nPrema Galupovom istraživanju, kompanije koje ulože u razvoj postojećeg kadra umesto u regrutaciju i zapošljavanje novog ostvaruju uštede po zaposlenom više od 150% od njegove godišnje plate.\nKompanije sa programima obuke i usavršavanja zaposlenih imaju 59% nižu stopu napuštanja radnika. Kada u okviru svog ugovora zaposleni ima mogućnost da se usavršava, on stiče i osećanje sopstvene vrednosti i važnosti u okviru kompanije, a to dalje kod njega budi lojalnost i želju za dužim zadržavanjem u njoj.\nZaposleni koji učestvuju u programima usavršavanja osećaju se zadovoljnije, ali i osnaženo, vredno i sposobno. A ova osećanja u direktnoj su vezi sa stepenom angažovanosti zaposlenih. Naime, Forbsovo istraživanje pokazalo je da zaposleni kod kojih izostaju ova osećanja imaju i nisku stopu angažovanosti od 24%, dok je kod zaposlenih kod kojih su navedena osećanja prisutna izuzetno visoka stopa angažovanosti i iznosi čak 79%.\nKompanije koje vode računa o usavršavanju i napretku zaposlenih percipirane su u javnosti kao kompanije sa dobrim poslovnim praksama koje brinu o ljudskim resursima. Ne samo da će vam ova reputacija pomoći da dođete do kvalitetnijih radnika već će ostaviti dobar utisak kod vaših klijenata i partnera i učvrstiti vašu vezu sa njima.\nEksplozivan razvoj tehnologije doneo je tržištu čitav niz pogodnosti, ali i izazova. Naime, kako sve veći broj poslova postaje automatizovan, mnoge veštine zastarevaju, što stvara tzv. skill gap: nedostatak dovoljno kvalifikovanih radnika za nove veštine koje nastaju. Jedan od najjeftinijih i najefikasnijih načina da ovaj izazov savladate jeste da obučavate svoje zaposlene i pripremate ih za buduće izazove sa kojima će se vaša kompanija susresti.\nJednostavno: ukoliko želite da vaša kompanija ostane tržišno konkurentna danas, ali i u budućnosti, ne možete sebi dozvoliti da ne uložite u kvalitetnu obuku i trening zaposlenih. Stoga, pravo pitanje koje treba da postavite sebi nije „Koliko će me ulaganje u razvoj zaposlenih koštati?”, već „Koliko me nedostatak programa za usavršavanje zaposlenih košta?”.\nKompanije u Srbiji i regionu na raspolaganju imaju jedinstveno rešenje za edukaciju zaposlenih. Malim, srednjim i velikim kompanijama CompanyAcademy nudi personalizovane alate i rešenja za efikasno usavršavanje zaposlenih koji će se direktno odraziti na povećanje profita, rast i napredak vaše kompanije.\nU zavisnosti od svojih potreba možete se odlučiti za CA online platformu, koju je moguće brendirati u bojama vaše kompanije i u okviru koje imate preko 400 kurseva iz 12 poslovnih oblasti. Na taj način vaši zaposleni imaće 24/7 pristup usavršavanju, a vi ćete u svakom trenutku moći da pratite njihovu uspešnost i efikasnost treninga.\nU okviru CompanyAcademy dobijate i brojne druge usluge, kao što su internacionalna i domaća sertifikacija kompanije i zaposlenih, consulting, produkcijske usluge i pristup savremenom muzičkom i TV studiju.\nSaznajte više o tome šta vam sve nudi CompanyAcademy. Kontaktirajte sa CA timom i osigurajte uspeh svoje kompanije »


Policija RS demonstrirala kako se bori sa huliganima – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPolicija RS demonstrirala kako se bori sa huliganima\nPokazna vježba, u kojoj je učestvovalo oko 30 pripadnika policije, podrazumijevala je simulaciju dolaska navijača sa željezničke stanice, njihovu pratnju do stadiona, ulazak policije na tribine i izvođenje izgrednika.\nZamjenik načelnika Uprave policije Dragan Ćibić rekao je da se ova obuka provodi tokom cijele godine i da su tokom tri dana policijski službenici mogli da se upoznaju o iskustvima kolega iz Slovenije.\nOn je dodao da su pripadnici MUP-a adekvatno obučeni i osposobljeni za ovakve situacije. “Trenutno nemamo probleme kao zemlje u okruženju, ali to nas ne opravdava da ne osposobljavamo snage da u narednom periodu adekvatno odgovorimo svakom izazovu”, rekao je Ćibić.\nOn je precizirao da, prema Zakonu o javnom okupljanju i Zakonu o sprečavanju nasilja na sportskim terenima, organizator javne manifestacije ima obavezu da sarađuje sa MUP-om i da pruži potrebne informacije prilikom organizovanja skupa.\n“Imamo dobru saradnju sa njima na području cijele Srpske, posebno na području grada Banjaluka, jer se ovdje dešavaju najveći sportski događaji”, naveo je Ćibić.\nPrema njegovim riječima, ukoliko se sportski događaj ocijeni utakmicom visokog rizika, angažuje se veći broj pripadnika policije, po potrebi iz drugih centara javne bezbjednosti.\nPomoćnik ministra porodice, omladine i sporta Republike Srpske Goran Raca rekao je da Ministarstvo preventivno ukazuje na nasilje na sportskim terenima, u okviru čega je zajedno sa MUP-om pokrenulo jednogodišnju kampanju.\n“Evidentno je da je nasilje pogotovo na fudbalskim stadionima u blagom porastu i pokušavamo da na taj način javnost, a pogotovo djecu probudimo u smislu iznalaženja pozitivnog modela navijanja i sportskog ponašanja”, rekao je Raca.\nOn je dodao da treba apelovati i na same sportiste da njihovo neadekvatno ponašanje može biti okidač za nerede na terenu.\nKomandant Specijalne policijske jedinice MUP-a Slovenije Rado Abutovič, koji je angažovan kao ekspert u projektu “IPA 2010”, ocijenio je da su pripadnici policijskih snaga u BiH dobro uvježbani, iako imaju nešto manje iskustva sa utakmicama evropskog ranga.\nOn je dodao da je zakonodavni okvir za ovu oblast u EU uglavnom uređen, ali da postoje problemi prilikom dolaska većih grupa nasilnih navijača iz evropskih zemalja.\n“Imali smo situaciju da dolaze najnasilnije navijačke grupe iz svih većih klubova od Engleske, NJemačke i Italije, što podrazumijeva veliko planiranje njihovog prihvatanja, pratnje i obezbjeđenja same utakmice”, rekao je Abutovič.\nPokazna vježba održana je na stadionu Fudbalskog kluba “Borac” u Banjaluci.\nVlada RS odobrila 900 hiljada KM za “Fond treće i četvrto dijete”


Tag / Goca Božinovska / Vesti online\nPoznate dame koje prkose godinama\nLeto je prilika da se pevačice pohvale kako izgledaju u kupaćem kostimu. I dok je za očekivanje da mlade devojke izgledu odlično, pojedine dame koje su zašle u petu, šestu, sedmu deceniju...\nBožinovska objavila rat: Zapaliću stan, ne dam ga lopovima!\nPevačica Goca Božinovska, kojoj je u petak zaplenjen stan u centru Beograda vredan oko 100.000 evra, kaže za "Alo!" da je žrtva bankarske prevare i poručuje da će se svim silama boriti za svoju...\nPevačici Goci Božinovskoj (52) zaplenjen je stan u centru Beograda jer je investitor zavrnuo za novac koji je uložila, prenose beogradski mediji.\nPrijatelji posle razvoda\nSvaki razvod je težak, a kada su uz to i akteri poznate ličnosti onda je sve još teže. Novinari kopaju po "prljavom vešu", a često i sami dojučerašnji supružnici javno prozivaju jedni druge....\nCrvena za kuću, plava za dečake\nVaskrs je najveći hrišćanski praznik kojim se proslava Isusovo vaskrnuće, odnosno pobeda života nad smrću. Simbol ovog praznika su jaja koja se najčešće farbaju u crvenu boju, koja...\nGoca poludela: Htela sam da ga ubijem, pa prikrij svoju krv idiote jedan\nPevačica Goca Božinovska priznala je u emisiji Lee Kiš da je njena ćerka Jelena Vučković izmislila udaju.


LOPARE: Incident, posmatrač odgurnuo zamjenika načelnika opštine – Majevica Online\nPočetna Izbori 2016\nLOPARE: Incident, posmatrač odgurnuo zamjenika načelnika opštine\n2. Oktobra 2016. 18:02\nu Izbori 2016\nŠtabu Ministarstva unutrašnjih poslova RS „Izbori 2016“ koji prati i preduzima mere održavanja povoljne bezbednosne situacije u Republici Srpskoj na dan lokalnih izbora u BiH, prijavljena su do 11 časova dva incidenta.\n– U 08.35 u opštini Lopare posmatrač Srpske napredne stranke lice D.M. odgurnuo je zamenika načelnika opštine Ranka Todorovića koji je bio u obilasku glasačkog mesta. Policijski službenik mu je ovoj osobi uručio prekršajnu prijavu – navodi se u saopštenju.\nKo će dobiti mandate u Skupštini opštine Lopare?\n5. Oktobra 2016. 21:42\n4. Oktobra 2016. 12:29\nLOPARE: Savić ponovo načelnik Lopara\n3. Oktobra 2016. 09:08\nBugarski voz za mrtve birače: Trinaest načina krađe glasova\n1. Oktobra 2016. 20:17\nVelika pobjednička tribina PDP-a u Loparama\n27. Septembra 2016. 20:57\nRISTIĆ: PDP čvrst stub skupštinske većine u Loparama\n26. Septembra 2016. 19:46\nLOPARE: Asfaltiran most u Priboju\n1. Juna 2016. 19:28\nTUZLA: Krajem aprila počinje nova avio linija sa Međunarodnog aerodroma Tuzla\n24. Januara 2016. 23:18\nLOPARE: Završni radovi na uređenju novog naselja\n4. Juna 2016. 15:30\nUGLJEVIK: Prvi doktor nauka u oblasti rudarstva\n7. Aprila 2014. 00:53


Svijet - datum: 2021-03-06 LITVANIJA NE ŽELI DA ISPUNI ZAHTJEV BJELORUSIJE\nSvetlana Tihanovska - Foto: RTS Odbili da izruče Svetlanu Tihanovsku\nLitvanija je odbila zahtjev Bjelorusije da izruči lidera opozicije Svetlanu Tihanovsku koju Minsk optužuje za organizovanje nasilnih protesta.\nLitvanski ministar spoljnih poslova Gabrijelius Landsbergis rekao je da u njegovoj zemlji ljudi koji traže utočište „mogu da se osjećaju sigurno i da niko neće biti izručen zbog svoje borbe za demokratiju, slobodu govora ili slobodu vjeroispovijesti“, prenosi AP.\nTihanovska, koja je osvojila 10 odsto glasova na predsjedničkim izborima u Bjelorusiji, odbila je da prizna pobjedu Aleksandra Lukašenka, nakon čega je opozicija organizovala višemjesečne proteste u Bjelorusiji.\nBjelorusija je u utorak zatražila njeno izručenje zbog optužbi da je organizovala nasilne nerede. Njen tim je odbacio te optužbe navodeći da je ona uvijek podržavala samo mirne proteste.


Suše šljive i razmišljaju o brašnu od maline - Užicka Republika Press\nČlanovi udruženja invalida dečje i cerebralne paralize koji su prošli obuku za rad u sušari koju su pokrenuli zahvaljujući sredstvima ministarstva pravde osušili su i treću turu šljiva.\nTrenutno su angažovana tri člana, a po potrebi možemo da računamo na njih pet. Svi smo prošli obuku Instituta za sušenje voća i drugih materijala Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu koju je vodio profesor Mirko Babić i tvrdim da smo učili od najboljeg, navodi Čedomir Cicović, rukovodilac projekta kroz koji se stiglo do sušare koja je instalirana u Biznis inkubator centru u Sevojnu.\nCicović dodaje da profesor Babić forsira najinovativnije pravce za sušenje voća, a to je sušenje sa osmotskim predtretmanom, jer značajno poboljšava karakteristike suvih proizvoda, skraćuje proces sušenja čime se štedi energija.\nNedostaje nam hladnjača kako bi mogli da uskladištimo sirovu robu i u kontinuitetu je prerađujemo, odnosno sušimo, kaže on. Veruje da će uspeti da obezbede oko 6 000 evra za njenu nabavku, jer kao naredni korak planiraju da registruju preduzeće za rehabilitaciju osoba sa invaliditetom što podrazumeva zapošljavanje najmanje pet osoba sa invaliditetom, ali i određeni broj drugih lica.\nČedomir Cicović, rukovodilac projekta veruje da će nakon sušare uspeti da obezbede i mini hladnjaču\nPreduzeće Budućnost je odnedavno u stečaju, tako da bi naše preduzeće bilo jedino te vrste na području čitavog regiona. Intenzivno radimo na osmišljavanju jedinstvenog proizvoda, verujući da smo blizu sprovođenja ideje da počnu proizvodnju brašna od maline za šta imamo dobru baza zbog velikih količina zasada u našem kraju., smatra Cicović.\nProfesor Babić koji je u ovoj oblasti najveći stručnjak u Srbiji obećao je savetodavnu podršku i u nabavci nove opreme, ali i u osvajanju novih proizvoda.\nU udruženju su otvoreni za saradnju sa vlasnicima lokalnih hladnjača, jer smatraju da je u interesu obe strane da se napravi finalni proizvod od maline koji može da bude samoodrživ brend.