Sankcije SAD Rusiji u oštroj eskalaciji tenzija – Sandžaklija\nAdministracija predsednika Džoa Bajdena najavila je u četvrtak, 15. aprila, nove stroge sankcije Rusiji u najobuhvatnijem naporu da se finansijskim sredstvima pruži više snage kako bi imale uočljive posledice na rusku privredu, a koja dosad nisu bila dovoljno delotvorna da spreče aktivnosti Moskve, ističe Njujork tajms.\nSankcije obuhvataju, kako su zvaničnici SAD opisali, “viđene i neviđene” korake u odgovoru na hakovanje Solarvindsa, procenu CIA da je Rusija nudila nagrade za ubijanje američkih vojnika u Avganistanu, kao i na dugogodišnji napor Rusije da se meša u američke izbore u korist bivšeg predsednika Donalda Trampa.\nZvaničnici, ističe Njujork tajms, priznaju da će ključ efikasnosti sankcija biti u saradnji evropskih i azijskih saveznika SAD, kao i da li će Vašington odlučiti da traži proširenje sankcija pretnjom da će uvesti mere finansijskim institucijama širom sveta koje rade s ruskim obveznicama, kao što je sprovodio “sekundarne sankcije” protiv onih koji sarađuju s Iranom.\nU oštroj eskalaciji sukoba Vašingtona s Moskovom, Bajdenova administracija je uvela mere usmerene na ruski državni dug, ističe Fajnenšl tajms, ukazujući da se dugo strahovalo od uvođenja takve kazne.\nMere usmerene na ruski državni dug, ističe Fajnenšl tajms, dugo su smatrane značajnim korakom u režimu američkih sankcija Rusiji koje se proširuju od prvog kruga ograničenja koje je administracija Baraka Obame uvela kao odgovor na aneksiju Krima 2014. godine.\nSprečavanje američkih investitora da kupuju ruski državni dug denominovan u rubljama dugo se smatralo “nuklearnom opcijom” na finansijskim tržištima, gde su obveznice, poznate kao OFZ, popularna investicija, ističe Blumberg, dodajući da stranci sada drže oko petinu tog duga, vrednog otprilike 37 milijardi dolara.\nS pokretanjem “nuklearne opcije”, odmah je došlo do pada vrednosti ruske valute, kao i obveznica. Desetogodišnje obveznice u rubljama na početku trgovanja u Moskvi u četvrtak su zabeležile najveći pad od marta 2020, mada su kasnije ti gubici ublaženi.\nIpak, ograničenja na dug označavaju ozbiljnu eskalaciju s političkog stanovišta i verovatno će negativno uticati na predloženi samit predsednika dve zemlje u bliskoj budućnosti, rekao je Fjodor Lukjanov, šef Saveta za spoljnu i odbrambenu politiku koji savetuje Kremlj. On dodaje da bi Putin mogao odgovoriti jačanjem tenzija oko Ukrajine nastavljanjem gomilanja vojske. “Kada se dostigne izuzetno opasna tačka, tada će se sastati da bi izbegli najgori scenario”, rekao je on.\n“Naš stav je da nijedna pojedinačna mera koju ćemo preduzeti ili koju bi mogli da preduzmemo sama po sebi ne može direktno da promeni rusko maligno ponašanje”, rekao je glavni zamenik savetnika za nacionalnu bezbednost Džonatan Finer. “Ali ovo će biti proces koji će trajati i uključivaće kombinaciju značajnog pritiska i traženja načina za zajednički rad.”\nNajznačajnije kaznene mere protiv Moskve u poslednjih nekoliko godina usledile su posle eskalacije napetosti između zapadnih saveznika i Rusije, dok Moskva gomila trupe na granici s Ukrajinom u broju koji nije viđen pre same invazije na Krim 2014, ističe Volstrit džurnal.\nPortparolka ruskog ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova rekla je novinarima da “Vašington mora da shvatiti da za degradaciju bilateralnih odnosa mora biti plaćena cena” i da “odgovornost za ovo što se događa u potpunosti leži na Sjedinjenim Američkim Državama”.\nOtkriće velike ruske sajber kampanje preko Solarvindsa prošle godine izazvalo je zgražavanje u Vašingtonu i pokrenulo teška pitanja kako odgovoriti na njih. Pojedini članovi američkog Kongresu su to uporedili s “činom rata” i zahtevali odmazdu, dok su drugi, kako ukazuje BBC, istakli da su Rusi jednostavno angažovani u istoj vrsti špijunaže koju i same SAD sprovode na internetu.\nNa kraju je Bajdenova administracija došla do stava da razmere kompromitovanja američkih sistema zahtevaju određeni odgovor, mada je pitanje kakav, navodi britanski javni servis, dodajući da će deo odgovora biti sproveden “tajno”, verovatno preko ofanzivnih sajber tehnika za ugrožavanje sistema u Rusiji.


Vladina komisija za nestale bebe u 5 MESECI zasedala dvaput, nisu usvojili NI POSLOVNIK! – Gerila\nGerila > Društvo > Vladina komisija za nestale bebe u 5 MESECI zasedala dvaput, nisu usvojili NI POSLOVNIK!\nVladina komisija za nestale bebe u 5 MESECI zasedala dvaput, nisu usvojili NI POSLOVNIK!\nobjavljeno na Aug. 30, 2018 u 12:08 pm 30/08/2018\nVladina komisija koja se bavi slučajevima nestalih beba za više od pet meseci od kada je osnovana nije usvojila ni Predlog poslovnika o radu.\nPROČITAJTE JOŠ: KRENULI SU OD VIROVITICE I KARLOBAGA, A SADA SU STIGLI SU DO VRANJA!\nKako iz Komisije navode za “Insajder”, od marta ove godine održane su samo dve sednice. Jedna je bila konstitutivna, „na kojoj su razmatrani ciljevi i organizacija rada Komisije“. „Na drugoj sednici Komisije, održanoj 9. jula razmatran je i usaglašavan Predloga poslovnika o radu koji treba da reguliše prava i obaveze članova, način glasanja i donošenja odluka, ulogu svakog pojedinačnog člana Komisije, način prikupljanja informacija neophodnih za rad, razmatranje i zaključivanje, kao i učešće drugih lica relevantnih za rad Komisije“, rekli su u Komisiji za “Insajder”. Iako se u Odluci o osnivanje Komisije navodi da će svakih 90 dana Vladi biti podnošen izveštaj o radu, iz odgovora se može zaključiti da ni to nije urađeno.\nZadaci Komisije su da utvrdi plan prikupljanja činjenica koje su u vezi sa istragama o prijavljenim slučajevima nestale dece u Srbiji, i da u tu svrhu ostvari saradnju s tužilaštvima. Takođe, Komisija bi trebalo da na osnovu dobijenih informacija napravi pregled dosadašnjih vođenja istraga, da pripremi mišljenje o delotvornom načinu na koji bi se vođenje istraga moglo unaprediti, i da predloži konkretne mere koje bi trebalo preduzeti. Ovo privremeno Vladino telo trebalo bi da sve zadatke obavi u roku od dve godine, a kako se navodi u Odluci o osnivanju, rok za rad Komisije može biti produžen za još najviše dve godine.\nPROČITAJTE JOŠ: TOMA OD DANAS I ZVANIČNO PRIMA OGROMNU PENZIJU, ALI ĆE OSTATI ŠEF KANCELARIJE ZA RUSIJU I KINU?!\nKako se podseća, paralelno sa usvajanjem Predloga zakona o nestalim bebama, koji su kritikovala udruženja roditelja nestalih beba i tražila njegovo povlačenje, Vlada Srbije osnovala je “Komisiju za ispitivanje postupanja državnih organa u rasvetljavanju prijavljenih slučajeva nestale dece u Srbiji”. U toj kampanji naročito se isticao ministar Stefanović (na slici ispod).\nInače, Savet Evrope (SE) je više puta pozivao Srbiju da hitno usvoji zakon o nestalim bebama kako bi se rasvetlila sudbina dece koja su navodno nestala iz srpskih porodilišta. “Srbija mora da preduzme sve mere za uspostavljanje mehanizma koji će omogućiti pojedinačna obeštećenja svim roditeljima čije su bebe nestale iz porodilišta u Srbiji“, saopštio je SE u martu. Komitet ministara konstatovao je da su vlasti u Srbiji izmenile nacrt zakona nakon konsultacija sa roditeljima “nestalih beba”, koje su održane u januaru, kao i da je Vlada Srbije 8. marta odobrila taj nacrt zakona i poslala ga u parlament na usvajanje. Poslednje obaveštenje koje su vlasti poslale SE bilo je uveravanje da će poseban zakon o nestalim bebama biti usvojen do juna.\nPROČITAJTE JOŠ: VRHUNAC LUDILA: SNS DOVEO BOTOVE IZ ZAJEČARA NA MITING U MAJDANPEK!\nTagovi5 mesecibebedecakomisijanaprednjacinebojša stefanovićnestale bebeposlovnikskupština srbijesnstrošenje paraužasnovladina komisija za nestale bebe\n“Priča o “razgraničenju” pogoršava stanje na Kosmetu, sve veće tenzije između Srba i Albanaca”\nDodik i Vučić novcem građana Srbije prave auto-put Beograd – Banja Luka


Ko hoće na Kopaonik - moraće da plati\nNovost za sve koji ove zime planiraju na Kopaonik je da od ponedeljka, 16. oktobra, počinje naplata ulaska u Nacionalni park Kopaonik.\nMMF zadržao projekcije rasta BDP-a Srbije za 2017. i 2018.\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) zadržao je prognozu rasta bruto domaćeg proizvoda Srbije na nivou od 3,0 odsto za 2017. godinu, prema objavljenom izveštaju "Svetski ekonomski izgledi".\nPromotivne kampanje dale rezultat: Srbija će zaraditi 1,2 milijarde evra od posete stranih turista\nU Ministarstvu očekuju da će samo stranci u zemlju uneti čak 1,2 milijarde evra ili 20 odsto više nego prošle godine.\nSrbija postaje IT centar u okviru projekta “Put svile”\nSrbija bi uskoro mogla da postane regionalni centar za inovacije u okviru inicijative "Pojas i put", odakle bi bilo "pokrivano" 16 zemalja Centralne i Istočne Evrope, sa kojima Kina ubrzano razvija saradnju.\nČadež: Podrška PKS-a kompanijama iz Srbije da nađu nova tržišta\nPrivredna komora Srbije (PKS) podržaće domaće kompanije u nameri da jačaju izvozne kapacitete i pronalaze nova tržišta.\nU Srbiji stalno zaposlenih 2.060.000, ostali na crno ili povremeno\nU Srbiji je, na osnovu podataka Republičkog zavoda za statistiku, na kraju drugog kvartala ove godine ukupno bilo zaposleno oko 2.060.000 ljudi.\nErdogan dovodi 185 privrednika, koji žele da ulažu u Srbiju\nPoseta turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana Srbiji trasira put za ekonomsku, privrednu i trgovinsku saradnju između Turske i Srbije, ocenio je za Tanjug potpredsednik vlade Rasim Ljajić. Prema njegovim rečima, ova poseta saradnju podiže na viši nivo, a to potvrđuje i dolazak 185 turskih privrednika zainteresovanih da ulažu u Srbiju.\nSaveti Stiva Džobsa kako da dobijete ono što želite\nSteve Jobs je iza sebe ostavio dve vrlo uspešne kompanije: “Apple” i “Pixar”, ali do uspeha nije došao time što se uvek pridržavao pravila.


Širom Evrope već se najavljuju velike rasprodaje, jer trgovcima ne odgovara da im prošlogodišnja roba stoji u magacinima i čeka narednu sezonu za prodaju. Slično je i u Srbiji, pad cena garderobe je izvestan, ali kao što smo već navikli, ne u obimu i procentima kao u razvijenim evropskim zemljama.\nI brojke pokazuju opravdanost očekivanja. Naime, kupovina odeće i obuće u Srbiji, samo u martu prošle godine pala je za 54 odsto, a za dodatnih 20 procenata u aprilu. Širom sveta prodaja je pala i do 90 odsto tokom prošle godine, a iako su mnogi jedva čekali ponovno otvaranje butika, kupci ni tada nisu pohrlili u njih. Naprotiv, mnogi se boje krize te upravo na ovim stvarima pokušavaju da uštede novac.\nIz Udruženja trgovaca Austrije ističu da se u skladištima lanaca koji prodaju odeću nagomilalo više od 50 miliona neprodatih artikala, koji će posle otključavanja morati da se prodaju. Takođe, jedan od primera je i irska maloprodaja brze mode, zastupljena širom Evrope, a koja je istakla da će staviti neprodatu odeću za jesen i zimu, u vrednosti od 200 miliona funti u skladišta da bi pokušali da ih prodaju kasnije ove godine.\nS druge strane, to što je loše po trgovce, dobro je za građane, jer će "otključavanje doneti rasprodaje", naglašavaju u austrijskom Udruženju. Smatraju da ono što bude preostalo od zimske robe biće prodato u autlet prodavnicama ili donirano humanitarnim ustanovama, jer ne veruju da će se trgovci odlučiti da tu robu ostave u skladištu do naredne sezone.\nTo za "Blic Biznis" potvrđuje i profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, Goran Petković koji ističe da je za proizvođače i trgovce u Evropi prosto neprihvatljiv poslovni model da prošlogodišnju robu ostavljaju za prodaju u narednoj sezoni.\nIpak, u našoj zemlji to nije poslovna praksa trgovaca, te Petković ne očekuje velike rasprodaje u Srbiji.\n"To jeste uobičajeno za tržišno razvijene zemlje, gde modni trgovci nikada ne ostavljaju zalihe iz jedne sezone da čekaju drugu, već ono što je ostalo od robe rasprodaju ili upute u autlet centre. Kod nas trgovci ne rade tako, verovatno računajući na to da je ovde tržište manje modno osetljivo", navodi naš sagovornik.\nKako dodaje, vrlo često se u Srbiji mogu naći čizme ili kaput od prošle godine u prodaji, dok se u evropskim državama tako nešto nikada ne događa.\n"To se u tim zemljama smatra pogubnim za imidž prodavnice - da se zateknu prošlogodišnji modeli, te oni moraju da odu u autlet centre. Sada su i autlet centri zatrpani, jer se ni tamo nije prodavalo, pa sada verovatno planiraju kako znaju i umeju da rasprodaju te se stoga i očekuju rasprodaje", kaže Petković.\nNaš sagovornik smatra da se u Srbiji možda po tim nižim cenama nabavljati robu tamo i ovde je po višim preprodavati.\n"Naši trgovci nažalost ne rasprodaju, barem ne u dovoljnoj meri, i pretpostavljam da će i dalje čuvati robu i da ćemo nalaziti i naredne sezone čizme iz 2019. u prodaji. Prosto domaći trgovci na taj način to shvataju, jer ih kupci ne "kažnjavaju" preterano", ocenjuje Petković.\nPrema rečima ekonomiste Miroslava Zdravkovića, svuda u svetu došlo je do pada prosečnih cena odeće i obuće, a sada je samo pitanje nivo rasprodaja.\n"Već postoji dugoročan trend da je garderoba sve jeftinija, a sada kada se na to doda i pad prometa od prošle godine, kao i očekivanja da ni ove godine neće doći do rasta tražnje za garderobom, izvesno je da cene moraju da padaju", tvrdi Zdravković.\nOn dodaje i da je onlajn kupovina nešto što uzima maha, a recimo tu se podstiče i količina prodaje na taj način što dostava iznad nekog iznosa bude besplatna. Sve to je, kako kaže, civilizacijska promena koja ostaje.\nPopusti mogući i na automobile, šminku, belu tehniku\nNe štedi se samo na odeći i obući tokom krize. Više puta su analize pokazale da je sektor luksuznih stvari, ali i recimo automobila, šminke, pa čak i određenih proizvoda bele tehnike, pretrpeo i da i dalje trpi veliki negativan uticaj pandemije.\nTo bi dodatno moglo izazvati očekivanja o popustima u ovim sektorima.\nPetković je ukazao da se u automobilskom sektoru već sada mogu videti veliki popusti, jer su proizvođači suočeni sa velikim zastojima u proizvodnji i u tražnji.\n"Nikada ranije se nisu novi džipovi prodavali po ovako niskim cenama, čak ni za vreme sajmova. Ipak, može se očekivati jedan paradoks - da zapravo polovnjaci budu držali cene, a nova vozila da budu jeftinija", ocenjuje naš sagovornik.


Vučić: Srbija će “snažnije nego ranije” evropskim putem | Starmo\nNaslovnica Region Vučić: Srbija će “snažnije nego ranije” evropskim putem\nBeograd — Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u petak da se Srbija nalazi na evropskom putu, da će “snažnije nego ranije” ići tim putem i boriti se za mjesto u okviru porodice evropskih naroda.\nVučić je obraćanje javnosti zakazao kako bi detaljnije govorio o “svim velikim problemima” sa kojima se Srbija suočava, kao i o tome kako će Beograd odgovoriti na njih.\nObraćanje, koje je u toku, podijelio je na deset tačaka, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nObraćanje Vučića dolazi poslije diplomatskih susreta sa zvaničnicima Njemačke, u Berlinu i Beogradu.\nU Beograd je 5. maja došla ministrica odbrane Njemačke Christine Lambrecht, a Vučić je nakon tog sastanka poručio da je pozicija Srbije “nikad teža”, kao i da je “dodatno komplikovana” izjavama ruskog predsjednika Vladimira Putina.\nPredsednik Srbije tada nije precizirao na koje izjave Putina se to odnosi, međutim ruski predsjednik je 26. aprila uporedio Kosovo sa dva separatistička regiona u Ukrajini, Donjeckom i Luganskom, poznatijih kao Donbas. Rusija, kao i Srbija, ne priznaje nezavisnost Kosova.


Veliki odron kamenja na putu Dragaš – Restelica – Radio Gora\nIzmeđu Globoćice i Kruševa kod Dragaša, ponovo odroni kamanja, koji su blokirali za saobraćaj ovu dionicu. Mještani su sami u podnevnim satima, ipak osposobili jednu traku puta dok se saobraćaj odvija otežano.\nUsljed odrona kamenja, regionalni putni pravac Dragaš – Restelica je bio zatvoren u ranim jutarnjim satima. Posebno je bio izražen odron između Globočice i Kruševa, mjesto koje već četvrti put u ovoj godini biva pogođeno slijeganjem kamenja i zemlje.\nNekoliko sati putni pravac je bio zatvoren za saobraćaj, dok je o ovome obavještena i policija. Nadlježne službe za održavanje puteva, do momenta javljanja, nisu izašle na teren kako bi očistile i osposobile za saobraćaj ovaj veoma frekventni put.\nIpak, negdje u podnevnim satima, mještani Restelice i Kruševa su raspoloživom mehanizacijom i ljudstvom, uspjeli da osposobe jednu traku puta, pa se saobraćaj odvija veoma sporo.\nRTK1 – Program na bosanskom


Program 3. Kosovo i Metohija međunarodnog filmskog festivala Prolog\nTokom trećeg Kosovo i Metohija međunarodnog filmskog festivala(KMMFF), koji će se pod sloganom “Ovde!” u organizaciji Evropskog kulturnog forumaodržati od 13. do 15. decembra 2017. godine u Domu kulture Gračanica, biće prikazano ukupno 14 filmova.\nU dnevnim terminima od 11, 13 i 15 časova najmlađi će uživati u selekciji najboljih 3D crtanih filmova sinronizovanih na srpski. Biće prikazano 6 filmova u 9 termina: „Mali šef“, „Družina iz džungle“ i „Tvrd orah 2“ - prvog dana; „Družina iz džungle“ (repriza), „Čudovišta iz moje porodice“ i „Moj mali poni“ - drugog dana; „Čudovišta iz moje porodice“ (repriza), „Mali šef“ (repriza) i „Vau vau zvezda“ - poslednjeg festivalskog dana.\nDomaći film je i ove godine u prvom planu na Festivalu, a publiku očekuju vredna i zapažena ostvarenja srpske, ali i crnogorske kinematografije. Prvog festivalskog dana od 17 časova biće prikazan film „Igla ispod praga” reditelja i scenariste Ivana Marinovića, prava "poslastica za ljubitelje crnog humora" – kako je o filmu pisao čuveni časopis Hollywood Reporter. Glumačku ekipu ostvarenja čija estetika podseća na stare italijanske filmove, ali i na radove Živka Nikolića, predvodi Nikola Ristanovski, a pored njega igraju Jelisaveta Seka Sablić, Ljubomir Bandović, Bogdan Diklić, Leon Lučev i mnogi drugi. Istog dana, odmah nakon svečanog otvaranja (19h), publika će uživati u ostvarenju reditelja i scenariste Emira Kusturice „Na mlečnom putu“, koji je svetsku premijeru imao prošle godine na 73. Međunarodnom filmskom festivalu u Veneciji. Glavne uloge u ovoj ljubavnoj ratnoj drami igraju Monika Beluči, Emir Kusturica, Sloboda Mićalović i Predrag Miki Manojlović.\nDrugog festivalskog dana, 14. decembra od 17 časova, biće prikazan „Biser Bojane“ Milana Karadžića, popularna akciona komedija u kojoj igraju Milutin Mima Karadžić, Slaven Došlo, Vanja Nenadić, Andrija Milošević i Mira Banjac. Nešto kasnije, od 19 časova, publiku očekuje urnebesna komedija Nikole Koje „Stado“ sa fantastičniom glumačkom podelom u kojoj su pored već pomenutog Koje i Zoran Cvijanović, Vesna Trivalić, Nataša Ninković, Nikola Đuričko, Goran Šušljik, Srđan Timarov, Bane Trifunović.\nPoslednjeg festivalskog dana publika u Gračanici pogledaće od 17 časova srpskog kandidata za Oskara “Rekvijem ѕa gospođu J” reditelja Bojana Vuletića sa izvrsnom Mirjanom Karanović u glavnoj ulozi, dok nas u drugom terminu (19h) očekuje iščašena komedija iz Crne Gore „The Books of Knjige: Slučajevi pravde“. Priča prati dva hrabra policijska inspektora koja rade na slučaju dvostrukog ubistva. Iako će zločincima pokušati zadati smrtonosni udarac, njihova nesposobnost ih vodi u propast.\nPretprodaja ulaznica počinje od ponedeljka 11. decembra, a iste se mogu kupiti po ceni od 100 (za 2D) i 150 dinara za 3D projekcije na biletarnici Doma kulture Gračanica (radno vreme: od 9 do 15 časova).\nNa sajtu festivala www.kmmff.rs možete pronaći više informacija o filmovima, kao i satnicu.\nKosovo i Metohija međunarodni filmski festival se održava pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, u partnerstvu sa Domom kulture Gračanica.\nNakon prva dva uspešna i posećena izdanja: 2015. u Kosovskoj Mitrovici i prošle godine u Zvečanu, KMMFF, čiji je glavni cilj podizanje kulturne svesti i jačanje kulturne ponude u srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji, ove godine biće održan u Gračanici.\nViše informacija o festivalu i programu možete pronaći na sajtu www.kmmff.rs, pratite nas i na facebooku - www.facebook.com/KosovoiMetohijaFF


Šarčević za RTS: Potrebni odgovorni potezi da bi obrazovanje bilo bezbedno\n15 Aug 2020, 11:43 rts Anđelija Kuzmanović\nPočetkom nedelje Krizni štab je objavio plan po kojem će od septembra funkcionisati nastava a koji je izazvao brojna pitanja i nedoumice. Ministar prosvete Mladen Šarčević je za RTS rekao da su u ovoj situaciji potrebni odgovorni potezi ljudi koji rade u obrazovanju da bi bilo bezbedno.\nPrema objavljenom planu za početak nove školske godine, mlađi osnovci će u školu ići svaki dan, a stariji naizmenično, uprkos tome što 55 odsto škola nema dovoljno prostora za novi način rada.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević je naveo da će se nedostatak prostora prevazići radom po blokovima.\n"Mlađi osnovci će raditi isključivo u školi, dok će stariji osnovci raditi naizmenično, što znači da će profesori onaj drugi deo odeljenja upućuju na TV program, jer mi celo leto snimamo sadržaj", rekao je ministar Šarčević gostujući u Dnevniku RTS-a.\nDodao je da će se nastava na daljinu emitovati na Trećem programu RTS-a i putem platforme RTS Planeta, kao i to da se snima i program na osam jezika nacionalnih manjina, kao i za srednje škole, gimnazije i dualne profile.\n"Obuhvaćeno je mnogo sadržaja. Kompletna osnovna škola, kompletan opšteobrazovni sadržaj za srednje škole i najvažniji predmeti vezani za srednje stručne škole", naveo je Šarčević.\nMinistar prosvete je kazao da u školama u planinskim područjima, seoskim školama, školana nacionalnih manjina i u srpskim školama u enklavama na Kosovu i Metohiji neće biti deljenja odeljenja i da one, zbog manjeg broja đaka, ispunjavaju epidemiološke uslove.\n"Mi imamo nameru da u septembru damo priliku roditeljima da se opredele i da postepeno uđu u sistem", istakao je Šarčević.\nMinistar je dodao da se u uslovima vanredne situacije gleda da se izvuče maksimum iz školskih objekata uz poštovanje norme rada nastavnika i saveta epidemiologa o nastavi.\n"Ova situacija nalaže da se preduzmu mnogo veći odgovorni potezi ljudi koji rade u obrazovanju da bi to bilo, pre svega, bezbedno", naglasio je Mladen Šarčević.\nDodao je da ocenjivanje učenika neće biti formativno, već sumativno i to isključivo u školama.\nNastavnici će, kako je rekao Šarčević, od ponedeljka dobiti modifikiovan pravilnik pedagoške norme.\n"Redukuju se neke stvari, ali ako idemo na to da bude 70 posto dobro, u odnosu na nula, kada nemate uživo rad i socijalizaciju, onda je ovo dobar model", ocenio je Šarčević.\nMinistar je naglasio da će svakom nastavniku u rešenju stajati koliko radi uživo, a koliko će morati da "doradi onlajn".\nŠarčević je ocenio da je nastava na daljinu tokom proleća u Srbiji bila sprovedena bolje nego u regionu i šire.\nMinistar prosvete je naveo i da će tokom sledeće nedelje biti održani sastanci sa rektoratima univerziteta kako bi se našlo rešenje i za studente.\nU OŠ Milutin Milanković u Rabrovu realizovan je projekat Imamo prava na život bez nasilja\nU osnovnoj školi ,,Milutin Milanković’’ u Rabrovu,opština Kučevo uz podrđđšku Fondacije…\nNove medalje za mlade matematičare\n14 Sep 2020, 10:24\nŠestočlana juniorska matematička reprezentacija Srbije osvojila je tri srebrne i dve bronzane medalje na 24. Balkanskoj…\nKostolačkim prvacima podeljeni su poklon paketi\n9 Sep 2020, 12:44\nU osnovnoj školi “Jovan Cvijić” u Kostolcu danas su uručeni poklon paketi sa školskim priborom\nPolitikaU ponedeljak u Kučevu zaseda Lokalni…\nPredsednik Skupštine opštine Kučevo, Branko Kecman, zakazao je 3. redovnu…\nDruštvoBušenjem reni bunara nastavljena…\nOpština Golubac u proteklih četiri godine oko 50 odsto planiranih sredstava iz…\n26 Sep 2020, 12:13\nPolitikaGodišnjica operacije Halijard,…\nNavršava se 76. godišnjica operacije "Halijard", najuspešnije…


PET MERA ZA PRIVREDU: Predlog Unije poslodavaca i PKS Vladi Srbije | Novosti.RS\nUnija i Komora predlažu da se PDV u sektoru hotelijerstva i ugostiteljstva za hranu i piće smanji na 10 odsto, da se odloži plaćanje poreza i doprinosa na zarade ili da se one u sektoru malih i srednjih preduzeća delimično otpišu.\nSledeći predlog jeste da se obustavi uvođenje novih taksi i dažbina na državnom i lokalnom nivou.\nPredlaže se i nastavljanje garantne šeme za podršku likvidnosti i investicionim ulaganjima za mala i srednja preduzeća, kao i nadoknada do punog iznosa zarade zaposlenog a koja iznosi najviše do 50 odsto zarade u slučaju da zbog smanjenog obima posla poslodavac nema potrebu za angažovanjem zaposlenog na puno radno vreme.\nNOVA ODLUKA GRADSKOG ŠTABA: Zabranjeno korišćenje školskih sportskih sala u Kikindi\n17. 11. 2020. u 15:26\nmere PKS Privredna komora Srbije Unija poslodavaca Privreda ekonomija ugostitelji ugostitelj hotelijer hotelijeri pomoć za hotelijere pomoć hotelijerima ugostiteljstvo kontrola ugostiteljskih objekata\nDA li srpske finansije, uz očekivani "minus" od 483 milijarde dinara, mogu da izdrže manji priliv od poreza na dodatu vrednost, Ministarstvo finansija tek treba da kaže.\nHOTELIJERI NA RUBU EGZISTENCIJE: Usled pandemije korona virusa turistički radnici na području Trebinja beleže velike gubitke!\nZBOG pandemije virusa korona turistički radnici sa područja Trebinja beleže značajne gubitke, a najveći udar do sada su osetili vlasnici hotela.\n01. 03. 2021. u 07:13\nPOSLEDNJI presek broja kovid odsutnih radnika, pokazao je da je nastavljen trend poboljšanja epidemiološke situacije u srpskoj privredi\nPRIVREDNICI u poslednjem kvartalu ne nameravaju da smanje ulaganja, naprotiv razmišljaju o većem ili istom nivou.\nSvima smanjiti porez na 10% do daljnjeg a ne samo Tomi Moni!\nHteli ste liberalno trziste dok ste punili svoje dzepove i kupovali drustvene firme za bagatelu, sada bi da vratite socijalizam i da drzava preuzme odgovornost za privredu (firme).... prijatelji ako vam se ne isplati zatvorite i na trziste rada, ko opstane imace vece trziste i poslovace bolje, imace vise zaposlenih zbog povecanog obima posla, placace vece poreze... niko nece izgubiti sem nesposobnih gazda koji su navikli na dotiranje iz budzeta po raznim osnovima!


Home > Proizvodi & Rešenja > Kontakt centri\nSaga je vodeća kompanija u regionu kada je u pitanju implementacija kontakt centar rešenja. Ne zavisimo od jednog proizvođača kontakt centar rešenja, već predstavljamo vendor independent contat center specijalistu. To znači da smo u prilici da svakom klijentu ponudimo maksimalno prilagođeno kontakt centar rešenje koje zadovoljava sve njegove potrebe.\nSaga je nedavno kupila kompaniju Geomant Srbija, koja je kao deo Geomant grupe učestvovala u realizaciji kontakt centar projekata širom sveta. Članovi Geomant Srbija sada su zaposleni u Sagi, a do sada su radili na realizaciji sledećih projekata:\nWestel GSM (Mađarska)\nCS Bank (Češka Republika)\nAliatel (Češka Republika)\nVIP Mobile (Hrvatska)\nGE Capital (Poljska)\nNN Poland (Poljska)\nERA GSM (Poljska)\nAlior Bank (Poljska)\nO2 (Velika Britanija)\nAlianz Insurance (Velika Britanija)\nAltec Telecom (Grčka)\nRaiffeisen banka a.d. Beograd (Srbija)\nKomercijalna banka (Srbija)\nJat Airways (Srbija)\nNIS Gazprom Neft (Srbija)\nPoreska uprava (Srbija)\nBarclays Bank (Kenija)\nEquity Bank (Kenija)\nTurkish Telecom (Turska)\nGE Money Bank (Australija)\nGE Money Bank (Novi Zeland)\nVodič za kontakt centar rešenja u bankama\nInteractive Inteligence brošure:\nCustomer Interaction Center za kontakt centar\nCustomer Interaction Center za IP telefoniju preduzeća


Intel: Podrška programu “Jedan učenik – jedan računar” | PC Press\nIntel: Podrška programu “Jedan učenik – jedan računar”\n17. septembar 2010. 19. juli 2017. PC Press\nNaglašavajući značaj razvoja ekonomije zasnovane na znanju u regionu Balkana, kompanija Intel je danas, u saradnji sa kompanijom Microsoft i gradskim vlastima u Beogradu, organizovala konferenciju Intel-Microsoft Classmate PC. Cilj konferencije bio je da istakne značaj koji obrazovanje i elektronsko učenje po sistemu jedan učenik – jedan računar ima u oblikovanju budućnosti balkanskog regiona, a posebno Republike Srbije, podstičući razvoj ekonomije zasnovanu na znanju i obrazovanju. Na događaju su objavljeni i rezultati istraživanja o zastupljenosti Classmate PC računara kompanije Intel u obrazovnim sistemima širom sveta, kao i o njihovom uticaju na učenike i nastavnike.\nClassmate PC računari kompanije Intel su otporni, pristupačni, laki za rukovanje i funkcionalni, a namenjeni su osnovcima do četvrtog razreda. Učenicima pružaju dinamične, interaktivne mogućnosti za prikupljanje informacija i kreiranje sadržaja. Kao mali, prenosivi i pristupačni računari za opštu upotrebu i pristup aplikacijama preko Interneta, oni obezbeđuju i učiteljima alatke koje olakšavaju prilagođavanje smernica i učenje rešavanjem problema. Ove računare pokreće Intel Atom procesor kompanije Intel i operativni sistem kompanije Microsoft.\nIT kompanije na Blakanu razvijaju elektronsko učenje po sistemu jedan učenik – jedan računar, pospešujući ekonomski razvoj regiona. Kompanija Intel takođe podržava obrazovne procese na Balkanu kroz obezbeđivanje odgovarajućih programa iz Intel Learning Series kolekcije hardvera, softvera i usluga specijalno dizajniranih za obrazovne svrhe.\nTagovi: Beograd, Intel, Microsoft, Obrazovanje, Škole\n← Internet Explorer 9 beta dostupan za preuzimanje\nUSB mikrotalasna pećnica →


Sudije sačekala 1.074 zaostala predmeta | Glas javnosti\nPočetna > Društvo > Sudije sačekala 1.074 zaostala predmeta\nPosle godinu i po dana održana prva sednica novog sastava Ustavnog suda Srbije\nSudije sačekala 1.074 zaostala predmeta\nBEOGRAD - Ustavni sud od 1991. godine do 31. decembra 2007. godine nije rešio 1.074 predmeta.\nPosle godinu i po dana blokade Ustavnog suda, zbog odlaska u penziju Slobodana Vučetića, juče je prvi put održana sednica kojom je predsedavala Bosa Nenadić, nova predsednica tog suda.\nOna je rekla da je prioritet najvišeg suda u Srbiji da reši predmete iz prošlog veka, kao i da će pažnja biti usmerena, između ostalog, na ustavne žalbe, koje su prvi put ustanovljene novim Ustavom.\n- Ustavnom sudu je u periodu od oktobra 2006. do decembra prošle godine izjavljeno 359 ustavnih žalbi, 250 inicijativa za ocenu ustavnosti i zakonitosti zakona i drugih pravnih akata, 193 inicijative za ocenu zakonitosti propisa lokalne samouprave i više od 100 za ocenu ustavnosti propisa privrednih društava i drugih pravnih lica. Predmeta kojima se osporavaju uredbe i drugi akti vlade ima 92, dok se 53 inicijative odnose na osporavanje opštih akata ministarstava - rekla je Nenadićeva.\nUkazavši da u prethodnim godinama nije bilo previše sporova vezanih za sukobe nadležnosti, Nenadićeva je istakla da je tokom prošle i pretprošle godine u Ustavni sud prispeo 21 predmet u kome se traži rešavanje sukoba nadležnosti između sudova i drugih državnih organa.\nOna je dodala da je želja sudija da taj sud bude efikasan i da njegove odluke budu delotvorne.\n- Potrebno bi nam bilo oko tri godine da rešimo sve zaostale predmete, ali pod uslovom da nam ne pristižu novi. Naravno, ovo ostaje samo u domenu pretpostavke - istakla je predsednica najvišeg suda.\nKako bi Ustavni sud funkcionisao normalno i efikasno, rekla je Nenadićeva, moraju se oformiti tri komisije.\n- Prav komisija je redakciona, kojom će predsedavati Katarina Manojlović-Andrić, druga komisija je za organizaciono-finansijska pitanja, a njom će predsedavati Vesna Ilić-Prelić, dok je treća komisija za praćenje propisa, a njen predsednik će biti Dragan Stojanović - navela je Nenadićeva.\nZakon o Ustavnom sudu usvojen je novembra prošle godine, nakon čega je izborom deset od predviđenih 15 članova formiran i sam sud. Pet izabranih sudija predložila je Skupština Srbije, a pet predsednik Srbije. Preostalih pet sudija treba da bude imenovano na opštoj sednici Vrhovnog kasacionog suda, od deset kandidata koje na zajedničkoj sednici predlože Visoki savet sudstva i Državno veće tužilaca. Vrhovni kasacioni sud još nije formiran, kao ni druga dva pomenuta pravosudna tela.\nNa sednici 26. decembra 2007. godine za predsednika je izabrana Bosa Nenadić, koja je bila sudija i u prethodnom sastavu Ustavnog suda.\nZablude o štetnosti vakcina šire i lekari\nDobro je da se CPC žali Strazburu


Pa sto onda ne igraju sa svojom decom samo... uefa mora odma da stavi na papir svakom profesionalnom sportisti cim potpisuje prvi put ugovor obavezu da plati 5 milijardi evra ako ikada zaigra za tu cirkus ligu pa neka sami traze decu i imaju samo svoje.. oni svoje uefa svoje i cao\nTo Rubentus ne moze da osviji LS pa mora ovako\nGlupost najveća mogu da uvedu da se igra bez golmana.\nCirkusssss.....unistice fudbalsku igruuuuuu...\nAzvezda a ce igra\nZasto da UEFA do beskonacnosti skida kajmak kad mogu oni sami uvek je lova u pozadini svega\nnecemo to gledati definitivno\nAu, kuda ide ovaj svet!!!\nOvako treba i naši klubovi da osnuju posebnu ligu i da istupe iz FS Crvene Zvezde!\nEvo sanse da ligu sampiona lakse osvoje Zvezda ili Partizan.Barba za tron sa Seviljom,Evertonom,Napolijem....\n😡 Sramota!!! Ovo ne sme da se dozvoli od strane Fife i Uefe!!! Kao ni od svakog pravog istinskog ljubitelja fudbala!!! Bojkot!!!\nPola ovih ekipa jedino ovako moze da igra ligu sampiona....\nZnaci vise ne pratimo fudbal. Ok...\nOvo je napravljeno samo da bi imali meceve svaki dan\nOvo se desi kada kapitalizam udje u overdrive. Pohlepa mocnika ce uvek biti veca od dobrobiti vecine.\na RADNIČKI Niš..nema aa\nLjudi, da li ste svesni, da ste potpisali svoju propast.


ŠTA SE DOGAĐA, ŠTA SE KRIJE: Raskrstiću sa Rusima pre nego što odem | WebTribune\nHome IZBOR ŠTA SE DOGAĐA, ŠTA SE KRIJE: Raskrstiću sa Rusima pre nego što odem\nPredsednik Barak Obama je obećao da će, pre nego što napusti dužnost u januaru, preduzeti direktne mere protiv Rusije zbog njihovog navodno mešanja u predsedničke izbore.\nU intervjuu za NPR u četvrtak uveče, Obama je obećao da će se osvetiti Rusiji, ali je odbio da detaljno objasni šta bi to značilo.\n“Mislim da nema sumnje u to da kada bilo koja strana vlada pokuša da utiče na integritet naših izbora, da mi treba da preduzmemo mere, i hoćemo – u vreme i na mestu po našem izboru. Neke od njih mogu biti eksplicitne i objavljene, a neke ne. Ali je gospodin Putin dobro svestan mojih osećanja po tom pitanju, jer sam razgovarao direktno sa njim o tome.“\nPredsednik je takođe najavio da će održati svoju završnu konferenciju za štampu u ovoj godini u Beloj kući u petak u 14:15h.\nAmerički obaveštajni zvaničnici su zaključili da su hakeri koji rade za Rusiju hakovali kompjutersku mrežu Demokratskog nacionalnog komiteta, kao i privatne e-mejlove Džona Podeste, vrhunskog savetnika demokratskog predsedničkog kandidata Hilari Klinton.\nSa pitanjem ruske krajnje motivacije za hakovanje, Obama je oprezan da ne odobri CIA-inu procenu, koja je objavljena od strane NPR i drugih medijskih kuća, u kojoj se navodi da je cilj Rusije bio da se izabere Tramp.\n“Još uvek postoji čitav niz procena koje se dešavaju među agencijama,“ rekao je Obama za NPR, pozivajući se na naredbu koju je dao američkoj obaveštajnoj zajednici da izvrši potpunu reviziju sajber napada pre Dana inauguracije. “A kada dobijem konačni izveštaj, imaćemo, ja mislim, sveobuhvatnu i najbolju pretpostavku o tim motvacijama. Ali to ni na koji način ne odstupa od osnovne tačke da su svi tokom izbora postupali precizno – da je u stvari rusko hakovanje stvorilo više problema za kampanju Klintonove nego za Trampovu kampanju.“\n“Nema sumnje da je to doprinelo atmosferi u kojoj je jedini fokus na nekoliko nedelja, meseci bio na e-mejlovima Hilari Klinton, Klinton fondaciji, političkim tračevima oko DNC,“ rekao je Obama.\nU stvari, e-mejl je bio glavni fokus od pre nego što je Klintonova formalno ušla u predsedničku trku, zbog otkrića prvobino prijavljenih od strane New York Times-a da je ona koristila privatni e-mejl server za vreme njenog mandata u Stejt departmentu. Dodatni podaci FBI istrage o serveru su se periodično pojavljivali tokom cele kampanje.\nStejt department je takođe objavljivao e-mejlove Klintonove u polu redovnim intervalima tokom kampanje, kao i konzervativna grupa Judicial Watch, koja ih je prikupila preko tužbe o slobodi informisanja.\nObama je rekao da je njegov cilj definitivan izveštaj Bele kuće po tom pitanju, koji će izdati pre nego što novoizabrani predsednik Donald Tramp preuzme dužnost 20. januara. On je takođe bio oprezan, pa je rekao da, iako su ruski hakeri doneli korist Trampu, on ne sugeriše da im je Trampova kampanja pomogla da koordiniraju napadima ili da je igrala bilo kakvu ulogu u tome, osim da ih iskoristi za političku prednost. “Oni su razumeli ono što su i svi ostali, a to je da ovo nije bilo dobro da kampanju Hilari Klinton,“ rekao je predsednik.\nObama je priznao da svaka “velika moć“ špijunira i prikupljaju podatke jedni o drugima, ali, kako je rekao: “Postoji razlika između toga i vrste zlonamernih sajber napada da se ukradu poslovne tajne ili da se bave industrijskom špijunažom, nešto što smo videli da Kinezi rade. I tu je razlika između toga i aktiviranja obaveštajaca na način koji je dizajniran da utiče na izbore.“\nObama je razgovarao o sajber zaštiti sa Vladimirom Putinom tokom 90-minutnog sastanka u sklopu G-20 samita održanog u Kini početkom septembra. Predsednik Obama je ovaj sastanak u to vreme okarakterisao kao “iskren, otvoren, poslovan.“\nDok Obama preti da će se osvetiti Rusiji, njemu je preostalo samo oko pet nedelja u Ovalnoj sobi, Tramp je odbacio – u stvari, ismejao – procene obaveštajne službe za vezivanje DNC-a i hakovanja Podeste sa Rusijom, i vodio je kampanju za poboljšanje odnosa SAD-a sa ovom zemljom.\nU razgovoru za NPR, Obama je izgledao tajnovito sa takvim stavom.\n“Ironija svega toga, naravno, jeste da je tokom većine mog predsedavanja, postojalo poprilično veliko krilo Republikanske partije koje me je stalno kritikovalo da nisam dovoljno strog prema Rusiji,“ rekao je on. “Neki od tih ljudi su tokom kampanje podržavali Donalda Trampa, uprkos činjenici da je centralni princip njegove spoljne politike bio da ne treba da budemo tako strogi prema Rusiji. I ta vrsta nedoslednosti čini da izgleda da njihov stav o Rusiji svakog dana zavisi od toga šta je politički ekspeditivno.“\nPredsednik Obama je prokomentarisao nedavnu Economist-YouGov anketu koja je otkrila da republikansi glasači Putina vide mnogo pozitivnije nego što je to bilo pre predsedničkih izbora 216. godine.\n“To je neko, bivši šef KGB-a, ko je odgovoran za rušenje demokratije u Rusiji, ućutkivanje štampe, bacanje političkih disidenata u zatvor, suprotstavljanje američkim naporima da proširi slobodu na svakom koraku; i ko trenutno donosi odluke koje vode u pokolj u Siriji. I veliki deo Republikanske partije, koji tokom Reganove ere i decenijama kasnije ponosio time da su bastion protiv ruskog uticaja, sada ga iznenada prihvataju.“\nNPR je kontaktirao Trampov tranzicioni tim zbog komentara, ali nisu dobili odgovor.


Džonson sledeće nedelje sa Makronom i Merkel?\nAvgust 16, 2019 22:35\nBritanski premijer Boris Džonson sastaće se u utorak i sredu sledeće nedelje u Parizu i Berlinu s predsednikom Francuske Emanuelom Makronom i nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, objavio je britanski Gardijan, dodajući da će to biti njegovo prvo putovanje u inostranstvo od kada je prošlog meseca stupio na novu dužnost.\nGardijanovo dopisništvo u Briselu navelo je na svom Tviter nalogu da će se Džonson sastati u utorak s Makronom u Parizu, a s Merkelovom u sredu u Berlinu, kao i da će britanski premijer telefonom razgovarati sa irskim kolegom Leom Varadkarom i predsednikom Evropskog saveta Donaldom Tuskom.\nKako navodi list, Džonson želi da ubedi lidere zemalja Evropske unije da ponovo otvore pregovore o Bregzitu kako bi se izbegao scenario da Velika Britanija napusti Uniju bez dogovora 31. oktobra, što bi, prema očekivanjima stručnjaka, izazvali ekonomske potrese, navodi Rojters.\nNemačka vlada saopštila je ranije danas da će se kancelarka Angela Merkel sastati sa Džonsonom "uskoro", ali nije precizirala datum.\nIz kancelarije francuskog predsednik Emanuela Makrona nisu imali komentar, a Džonsonov portparol rekao je da nema uvid u njegov plan putovanja.


Položaj migranata u BiH i Srba povratnika u Federaciju BiH /FBiH/ je isti - i jedni i drugi su u lošoj poziciji, "lutaju", traže poslove i bolji život, rekao je Srni predsjednik Inicijativnog odbora krovne asocijacije Srba u FBiH Mile Marčeta.\nMarčeta smatra da ni jedni, ni drugi nisu dobrodošli.\n"Srbi u FBiH, koji su većinsko stanovništvo u Drvaru, Bosanskom Grahovu i Glamoču, izuzetno teško žive. Nema zapošljavanja u državne institucije, nema infrastrukture, ni kilometar asfaltiranog puta nije urađen, nema signala za mobilnu telefoniju, vode, struje u pojedinim selima. Ovo pokazuje kako su Srbi dočekani tamo gdje su se vratili na svoja ognjišta i koliko su dobrodošli, isto kao i migranti u BiH", ukazuje Marčeta.\n"Neke nezvanične informacije da u Krajini ima više migranata nego Srba su uznemiravajuće. Očekuje se da će na područje Krajine pristići novi talas od oko 60.000 migranata", upozorava Marčeta.\nMilan Bauk, mještanin srpskog sela Gornji Tiškovac koje pripada opštini Bihać,\nrekao je Srni da se svakodnevno susreću sa migrantima koji preko ovog sela žele ući u Hrvatsku.\nOn kaže da mještani migrante prijavljuju graničnoj policiji koja, kako navodi, i ne izlazi na teren.\n"Mene lično nije strah od migranata koji svakodnevno nailaze pored naših kuća, ali u selu žive većinom stariji ljudi koji se plaše", rekao je Bauk.\n"Ispod moje kuće ima sijena, migranti tu i spavaju. U selu su kuće većinom napuštene, a vlasnici koji ne žive tu stavljaju čak i rešetke na prozore da bi spriječili migrante da provaljuju", kaže Bauk.\nPortparol Ministarstva unutrašnjih poslova Livanjskog kantona Ivica Vrdoljak rekao je Srni da je u posljednje vrijeme smanjen broj prijava o primijećenim migrantima na području ovog kantona.\n"Od decembra do februara evidentirano je oko 60 migranata na području Livanjskog kantona", rekao je Vrdoljak i dodao da su migranti prijavljeni Kancelariji za strance i upućeni u prihvatne centre.\nU razgovoru za Srnu zaposleni u Graničnoj policiji BiH koji je želio da ostane anoniman rekao je da hrvatska granična policija vraća migrante sa područja Šibensko-kninske županije u sela Gornji i Donji Tiškovac u BiH.\nPortparol Granične policije BiH Sanela Dujković rekla je ranije Srni da relacija Drvar-Bosansko Grahovo-Donji Tiškovac nije evidentirana kao ustaljena ruta ilegalnog prelaska granice sa Hrvatskom.\nmigranti Srbi FBiH\nLinta: Srbi u Federaciji treba da predlože zajedničku listu za izbore


Vjesti Dana: Jelena Marijanović: Ubica nađen obješen pogledajte!?\nJelena Marijanović: Ubica nađen obješen pogledajte!?\nKriminalac iz Borče čiji identitet policija nije saopštila, pronađen je obješen u svojoj kući, a inspektori provjeravaju da li je on eventualno povezan sa svirepim ubistvom pjevačice Jelene Marjanović. Čovek koji je pronađen mrtav u Borči je imao podebeo kriminalni dosije, a svojevremeno je bio i u zatvoru, piše “Kurir”. Mještani Borče su potvrdili da u vrijeme ubistva pjevačice on nije izlazio iz kuće i da im je to odmah bilo sumnjivo. “Pronašle su ga komšije…\nBeogradski mediji juče su pisali da jedan od izolovanih ženskih DNK tragova koji su nađeni na trenerci Jelene Marjanović pripada njenoj svekrvi Zorici Marjanović. Inače, tokom uskršnjih praznika nije bilo pomaka u istrazi. Policija i dalje traga za biciklistom od tridesetak godina, koga su snimile kamere u blizini nasipa 2. aprila, kad je poslednji put viđena Jelena, a traga se i za starijim plavim BMW.\n“Do kraja nedjelje trebalo bi da budu završeni svi rezultati, uključujući i nalaz toksikologa koji se nešto duže čeka. Nakon toga, rezultate obdukcije dostavićemo nadležnom tužilaštvu”, rečeno je iz istrage. Pjevačica Jelena Marjanović ubijena je u subotu, 2. aprila, nakon što je otišla na trčanje nasipom, gde je pronađeno njeno tijelo dan kasnije. Još nema zvaničnih informacija iz policije o ovom zločinu koji potresa Srbiju.\nMediji su u proteklih mjesec dana objavljivali najrazličitije izjave izvora iz policije, na osnovu kojih se može zaključiti samo da policija intenzivno radi na rasvetljavanju ubistva. Muž unajmio tjelohranitelje Zoran Marjanović, suprug ubijene pjevačice rekao je za “Alo” da je mjesec dana poslije tragedije odlučio da unajmi tjelohranitelje da brinu za bezbjednost njegove petogodišnje ćerke Jane, dok policija ne uhvati ubicu.IZVOR:glamurpress.com


Kovid-19 možda nikad neće nestati - kako da naučimo da živimo s njim - MojCazin\nKovid-19 možda nikad neće nestati – kako da naučimo da živimo s njim\nNaučnici su uvereni da nas virus neće napustiti. Šta to tačno znači za naše svakodnevne živote tek preostaje da se vidi – neki eksperti su ovde zamislili različite scenarije za godine koje nam predstoje.\n1 Zašto, kao prvo, ne možemo da se rešimo Kovida-19?\n2 Šta će se onda desiti sa korona virusom?\n3 Da li to znači da ćemo morati iznova i iznova se vakcinišemo, kao sa gripom?\n4 Mogu li zaključavanja da postanu redovna pojava?\n5 Hoću li i dalje morati da nosim masku?\n6 Šta je sa međunarodnim putovanjima?\n7 Da li životinje i dalje predstavljaju rizik?\n„Uz neravnomernu raspodelu vakcina, SZO neće preporučiti ‘vakcinalni pasoš‘, ali ja očekujem da će ih neke zemlje koristiti”, kaže on.\nStigli rezultati testiranja za USK: Nema novozaraženih\nJ.Lo pokazala kako izgleda bez šminke, fanovi joj poručili: Izgledaš puno mlađe


o namaprojektovanje i izvođenje termotehničkih i sprinkler instalacija\nPreduzeće za proizvodnju, promet i usluge „Sadra mont“ d.o.o. bavi se uslugama projektovanja i izvođenja termotehničkih i sprinkler instalacija.\nPored osnovne, delatnosti kojima se još bavimo su usluge stručnog nadzora nad izvođenjem mašinskih instalacija i održavanje termotehničkih instalacija. Radom, usavršavanjem i stalnim napretkom smo uspeli da se pozicioniramo na domaćem tržištu kao profesionalan, pouzdan izvođač instalacija grejanja, hlađenja, ventilacije i klimatizacije porodičnih, stambenih, poslovnih i industrijskih objekata na zadovoljstvo Investitora i korisnika.\nKontaktirajte nas i mi ćemo predložiti najbolje rešenje za grejanje, klimatizaciju ili ventilaciju vašeg prostora.


Kapitalna serija o istoriji jugoslovenskog rokenrola na RTS — Викиновости\nKapitalna serija o istoriji jugoslovenskog rokenrola na RTS\nBEOGRAD, 14. aprila 2010. (Beta) - Kapitalna dokumentarna serija "Rockovnik", koja se kroz 40 polusatnih epizoda bavi rok scenom u bivšoj Jugoslaviji, počeće da se prikazuje na Radioteleviziji Srbije od 18. aprila, saopštili su tvorci ovog projekta.\nAutori dugoočekivane serije, nastale u koprodukciji firme "Kompani" i Radiotelevizije Srbije još 2005. godine, jesu novinari Dušan Vesić i Sandra Rančić, tvorci uspešnog dokumentarca i TV serije o pokojnom vođi grupe "Ekatarina Velika" Milanu Mladenoviću.\nSerija će na prvom programu RTS-a biti svake sedmice, nedeljom u 17 sati, i kroz više od 300 intervjua, koji su praćeni izuzetno bogatom video arhivom, predstaviće najznačajnije autore i izvođače rok i pop muzike u SFRJ, sa njihovim tajnama i najbitnijim pesmama, ključnim životnim i kreativnim momentima.\nSandra Rančić je izjavila za agenciji Beta da je "Rockovnik" njeno životno delo, i ocenila da je jugoslovenska rok scena, naročito tokom 1980-ih bila "treća po važnosti u svetu", zahvaljujući "raznovrsnosti, jačini iskazivanjanja stavova i želji da se kaže neka sopstvena istina po svaku scenu". Prema njenim rečima, akteri scene "kao da su pili neki čarobni napitak".\n„Kapitalna serija o istoriji jugoslovenskog rokenrola na RTS” — [[w:Новинска агенција Бета|Новинска агенција Бета]], 14. април 2010. (српски)\nПреузето из „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Kapitalna_serija_o_istoriji_jugoslovenskog_rokenrola_na_RTS&oldid=1656326”


Sijetl: Ukrao avion i srušio se 20 minuta kasnije (video) - Sputnjik Srbija\n07:58 21 April 2021\n08:05 11.08.2018 Preuzmite kraći link\nObalska straža SAD saopštila je da je avion kompanije „Horajzon erlajns“ ukraden iz jednog hangara sa aerodroma u Sijetlu.\nUbrzo zatim, 20 minuta kasnije, stigla je druga vest da se isti taj avion srušio u blizini ostrva Ketron u državi Vašington.\nPrema navodima televizije „Ej-Bi-Si“, reč je o jednom mehaničaru koji je bio zaposlen na aerodromu i koji je nameravao da izvede trikove u vazduhu, što je i rezultiralo padom aviona, samim tim se mogućnost terorističkog napada isključuje.\n„Većina terorista ne izvodi luping“, rekao je tom prilikom lokalni šerif i dodao da je ovde reč samo o „putovanju iz snova jednog mladića koje je pošlo po zlu“.\nUprkos tome, odmah nakon poletanja, Severnoamerička vazdušna odbrambena komanda je podigla jednog lovca u vazduh kako bi ispratio ukradeni avion, te ga je on primorao da skrene sa originalnog puta i usmeri ga ka ostrvu.\nIz komande takođe tvrde da lovac ni na koji način nije uticao na to da se avion sruši.\npad aviona, avion, krađa


Hoti potvrdio ukidanje mere reciprociteta sa Srbijom\nPremijer Kosova Avdulah Hoti tokom ceremonije zvaničnog preuzimanja dužnosti predsednika Vlade Kosova (Foto: VOA))\nNovi premijer Kosova Avdulah Hoti izjavio je da će poništiti odluku bivšeg\npremijera Aljbina Kurtija da uspostavi trgovinski reciprocitet sa Srbijom kako bi se otvorio put dijalogu u Briselu, prenosi Fonet.\nOn je istakao da dijalog "garantuju međunarodni partneri", a da će ako ne bude uspešan - ponovo uvesti meru reciprociteta.\nTehnička vlada Aljbina Kurtija u je aprilu ove godine ukinula takse od 100 odsto na robu iz Srbije, ali je uvela meru da na Kosovo ne može da ulazi roba koja nema odgovarajuće oznake, poput "republika Kosovo". Zbog te odluke Kurtijeve vlade protestovao je Beograd, ali i neke zapadne zemlje.\nHoti kaže da po pitanju dijaloga neće birati između SAD i EU\nNovoizabrani premijer Kosova je najavio je da će on predvoditi dijalog sa Srbijom i podsetio na odluku Ustavnog suda iz 2019. prema kojoj Kosovo na međunarodnoj sceni predstavlja predsednik Vlade. Kazao je i da neće birati između SAD i EU, već da će u pregovorima sa Srbijom sarađivati sa obe strane.\nAvdulah Hoti iz Demokratskog saveza Kosova preuzeo je dužnost premijera pošto ga je predsednik Hašim Tači imenovao dekretom - a nakon što je izglasano nepoverenje vladi Aljbina Kurtija.\nNovi premijer Kosova je za RTK rekao da je imao kontakte sa izaslanikom EU za dijalog Miroslavom Lajčakom ubrzo nakon što je izabran za premijera.\n"Odmah nakon mog izbora imao sam kontakt sa Lajčakom. Bio sam jasan o našem opredeljenju u pogledu dijaloga. Sa njim smo uspostavili prve kontakte. Kao i sa gospodinom Boreljom i drugim predstavnicima institucija", rekao je Hoti.\nNajavio je i da će sarađivati i sa SAD i sa EU u dijalogu i da "neće praviti grešku da bira između njih".\n"Mi smo sa obe strane, nećemo ići u dijalog bez Vašingtona. Postoji ogromno interesovanje Vašingtona za sprovođenje sporazuma", ocenio je novi kosovski premijer.\nDanijel Frid: Kosovo treba da iskoristi priliku da krene napred\nDijalog Beograda i Prištine je u zastoju od novembra 2018. kada je kosovska vlada, tada pod vođstvom premijera u ostavci Ramuša Haradinaja, odlučila da uvede takse od 100 odsto na robu iz Srbije i BiH.\nBrnabić: Ukinuti sve mere da bismo se vratili dijalogu\nPremijerka Srbije Ana Brnabić rekla je posle sastanka sa šefom delegacije EU u Beogradu Semom Fabricijem da se nada da će Priština povući mere koje se odnose na robu iz centralne Srbije.\n“Pozdravila sam imenovanje Miroslava Lajčaka i sa njim smo u stalnom kontaktu i nadamo se da će se povući sve odluke koje znače da ne možemo da imamo ekonomsku saradnju. Sve odluke koje sprečavaju protok roba i ljudi da bismo se vratili dijalogu”, rekla je Brnabić, prenosi Fonet.\nOna je istakla da ne može zvanično da komentariše nezvanične tvrdnje da je Beograd obustavio kampanju za povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova, ali je napomenula da Srbija može da suspenduje te razgovore ukoliko Priština prestane da aplicira za članstvo u međunarodnim organizacijama.\nŠef delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici pozdravio je izbor nove vlasti na Kosovu i istakao da EU ne nameće rešenje odozgo, već je na dve strane da postignu dogovor u skladu sa unutrašnjim stavovima i međunarodnim pravom.\nFabrici nije želeo da komentariše najave kosovskog predsednika Hašima Tačija da neće da učestvuje u dijalogu koji vodi Miroslav Lajčak.\nAvdulah Hoti zvanično preuzeo dužnost premijera Kosova\nDačić i Godfri: Razočaranje novim potezima Prištine


Topla atmosfera u Minsku - BIGportal.ba\n8 Februara, 2020 8 Februara, 2020 0128\nAleksandar Lukašenko poteže američku kartu i traži sve više jeftine nafte i gasa u zamenu za „lojalnost“, ali niko ne zna koje je obaveze preuzeo proteklih godina u kontaktima s Amerikancima\nMinsk bi pozdravio aktivniju ulogu SAD u Belorusiji, uključujući ekonomsku sferu, rekao je u subotu, 1. februara, beloruski ministar inostranih poslova Vladimir Makej. Tom prilikom bio je u društvu američkog kolege, šefa Stejt departmenta Majka Pompea, koji je prvi gost tog ranga iz SAD u Minsku posle više od četvrt veka. Kako je u prisustvu američkog funkcionera objasnio Makej, pogledi i interesi Minska i Vašingtona se poklapaju i prepliću „u nizu pravaca“. Prema rečima beloruskog ministra, strane su razmenile mišljenja „o situaciji u regionu i perspektivama saradnje Belorusije s blokom NATO“, da bi nakon toga pozvao Vašington na aktivniju ulogu u njegovoj zemlji.\nNaravno, Pompea je primio i beloruski predsednik Aleksandar Lukašenko, a tamošnji mediji preneli su da je susret protekao u „toploj atmosferi“. „Veoma je dobro što ste vi, posle različitih nesporazuma u odnosima Belorusije i SAD, apsolutno neosnovanih nesporazuma prethodne vlasti, rizikovali da dođete u Minsk i pogledate ovu zemlju: kakav je ovde narod, kakvi su ljudi, kakva je to diktatura, kakva demokratija, da li je ima mnogo ili malo i tako dalje“, poručio je beloruski predsednik Pompeu. Predsednik se malo i našalio, opustio atmosferu u prisustvu visokog gosta iz Amerike: „Diktatura se odlikuje time što se svi odmaraju subotom i nedeljom, a predsednik radi.“\n„ZAŠTITA” OD „RUSKOG NEOIMPERIJALIZMA” Već ovih nekoliko uvodnih rečenica pokazuju osnovni pravac belorusko-američkih odnosa, opterećenih optužbama za kršenje ljudskih prava i diktaturu, kao i sankcijama koje su SAD i EU uveli Minsku, zbog čega je i Lukašenko imao zabranu ulaska u zapadne zemlje. Osim neslavne titule „poslednjeg evropskog diktatora“, ove personalne sankcije – nikada sasvim i do kraja ukinute – uvedene zbog optužbi za represije nad političkim protivnicima, ključni su razlog Lukašenkovog nezadovoljstva odnosom Zapada prema njemu. S tog aspekta, poseta Pompea mu i te kako godi.\nDržavni sekretar nije prvi američki zvaničnik u poseti Minsku od kako se u Belu kuću uselio Donald Tramp. Još krajem oktobra 2018. dolazio je Ves Mičel, tadašnji pomoćnik državnog sekretara za Evropu i Evroaziju. Dve nedelje ranije, podseća „Raša tudej“, on je na sednici Atlantskog saveta (čiji je rad zabranjen na teritoriji Rusije u julu 2019. godine) Belorusiju izjednačio s Ukrajinom i Gruzijom, naglasivši da je njihov nacionalni suverenitet „najpouzdanija zaštita od ruskog neoimperijalizma“. U avgustu 2019. Minsk je posetio i bivši Trampov savetnik za nacionalnu bezbednost Džon Bolton i tada je Lukašenko predložio da se u odnosima dve zemlje okrene „novi list“. Mesec kasnije kod Lukašenka dolazi i zamenik državnog sekretara za politička pitanja Dejvid Hejl.\nZa razliku od Rusije koja je poslednjih godina praktično prekinula odnose sa zapadnom alijansom, Minsk ih je značajno unapredio. Došlo je do toga da je 9. decembra 2019. Oleg Belokonjev, koji je samo četiri dana ranije napustio dužnost načelnika beloruskog Generalštaba, izjavio da je „Belorusija spremna za zajedničke vojne manevre sa NATO-om, i da idu pregovori o mogućim formatima“. Krajem decembra ruski mediji prenose informaciju iz Ministarstva odbrane Belorusije da su u toku pregovori s NATO-om o zajedničkim mirovnim misijama. U Minsku tvrde da saradnja s NATO-om nije na štetu odnosima s Ruskom Federacijom. To je prilično čudna ocena ako se zna da su Rusija i Belorusija dugogodišnje saveznice u okviru drugog vojnog bloka – ODKB – i imaju tesnu integraciju u okviru Savezne države i Evroazijske unije, kao i Zajednice nezavisnih država. Bilo bi zanimljivo čuti šta o tome kažu u Kremlju, da li i oni smatraju da su zajedničke vojne vežbe Belorusije, SAD i drugih zapadnih zemalja „okej“. Moskva se o ovim pitanjima do sada zvanično nije oglašavala – što je već signal samo po sebi.\nBELORUSIJA I BALTIČKO KRILO NATO-a Šef Stejt departmenta ocenio je u Minsku da se SAD i Belorusija približavaju ukidanju sankcija, ali da one za sada ostaju na snazi. Naveo je i da će SAD uskoro poslati svog ambasadora u Minsk, povučenog 2008, nakon što je Vašington uveo sankcije Belorusiji zbog stanja ljudskih prava. Pompeo je izneo ponudu da SAD snabdevaju Belorusiju naftom. To je u skladu s ranijom izjavom Lukašenka da planira smanjenje učešća Rusije u ovom snabdevanju na 30 do 40 odsto. „Razgovarali smo o ekonomskim pitanjima. Gospodin Lukašenko je rekao da Belorusi imaju svoju zemlju, suverenu i nezavisnu, i da oni ne mogu da budu deo bilo koje druge države. SAD žele da pomognu Belorusiji da bude suverena država. Naši proizvođači energenata spremni su da vas snabdeju naftom 100 odsto, po konkurentnim cenama. Mi smo najveći proizvođači energenata u svetu. Za sve što vam je potrebno, obratite se nama“, poručio je Pompeo i dodao da Vašington neće stavljati Beloruse pred izbor da li da razvijaju odnose sa SAD ili s Rusijom.\nOva politička gimnastika Lukašenka, Makeja i Pompea možda postaje jasnija ako se uzme u obzir prošlogodišnji izveštaj RAND korporacije, podsećaju ruski mediji. Ovaj istraživački centar, koji priprema izveštaje i savete Pentagonu i drugim institucijama, ocenio je da pokušaji promene režima u Belorusiji putem podrške i sponzorisanja opozicije i izazivanjem nemira nose značajne rizike i verovatno vode pogoršanju bezbednosne situacije u Evropi. „Belorusija je jedini pravi saveznik Rusije. Uspešna podrška smeni režima i promena orijentacije zemlje na stranu Zapada predstavljali bi pravi udarac za Moskvu“, navodi se u izveštaju i dodaje da za dostizanje ovih ciljeva SAD „mogu da izaberu suprotni pristup i pokušaju da iskoriste nedavne nemire da izgrade tešnje odnose sa Lukašenkovim režimom, nudeći mu ekonomsku pomoć“.\nRT podseća i na izveštaj od septembra 2019. „Džejmstaun fondacije“, koju je osnovala CIA, pod nazivom „Porast značaja Belorusije na baltičkom krilu NATO-a“. U izveštaju koji potpisuje predsednik fonda Glen Hauard, navodi se da u sadašnjoj situaciji Minsk „ne dozvoljava razmeštanje na svojoj teritoriji ruskih kopnenih i vazdušnih snaga, što već samo po sebi, čak i bez stupanja Belorusije u članstvo Severnoatlantske alijanse, zadovoljava interese NATO-a“. Hauard ističe da će, jačanjem saradnje Minska s NATO-om, biti moguće izvući ga iz saveza s Moskvom. „Radeći zajedno s Belorusijom, NATO u stvarnosti može pomoći ovoj maloj državi da postane isturena karaula na putu ruskog neoimperijalizma“, ističe se u izveštaju. Kako se vidi, iste reči – „ruski neoimperijalizam“ – pominju Ves Mičel na sednici Atlantskog saveta, i „Džejmstaun fondacija“ u svom izveštaju.\nPREVARA NA NAJGRUBLJI NAČIN Geopolitička pozicija Belorusije počinje veoma da se komplikuje. Kako smatra ruski ekspert Valerij Korovin, aktivizacija Vašingtona u Minsku izazvana je „realnom perspektivom stvaranju nove savezne države Rusije i Belorusije“. Korovin dodaje da su u Vašingtonu mogli upravo na taj način da tumače i ustavne promene o kojima je u ruskom parlamentu govorio predsednik Vladimir Putin. „Kao rezultat ustavnih promena, u Rusiji može da nastane prilično uravnotežen, razuđen sistem vlasti, što otvara mogućnost za ravnopravan savez Rusije i Belorusije. Formiranje takvog novog geopolitičkog subjekta SAD doživljavaju kao pretnju“, poručuje Korovin i upozorava Belorusiju da ukrajinski primer pokazuje da bi nade u jačanje svog suvereniteta uz pomoć SAD mogle da dovedu do upravo suprotnog rezultata. „Lukašenko će biti prevaren, pri tome prevaren na najgrublji način. Ne samo da neće dobiti naftu po cenama koje želi već oni neće dobiti ništa“, ističe ovaj stručnjak i ponavlja da bi sporazumi Minska s Vašingtonom značili „likvidaciju Belorusije kao suverene države“.\nKao uzrok nezadovoljstva Lukašenko već godinama uglavnom iznosi energetska pitanja, odnosno cene nafte i gasa po kojima nabavlja ovu robu iz Rusije. U poslednje vreme, međutim, sve češće poteže pitanje svoje političke budućnosti, navodeći da bi „utapanje“ Belorusije u zajedničku državu s Moskvom njega lišilo političke karijere i budućnosti. Navodno, „ostao bi bez posla“. Idući suprotnom logikom, neko bi onda rekao da bi savez s Vašingtonom i NATO-om održao njegovu političku karijeru i produžio njegov posao na čelu države. Lukašenko, po svemu sudeći, poteže američku kartu i pokreće trgovinu: traži sve više jeftine nafte i gasa u zamenu za svoju „lojalnost“. Niko ne zna koje je obaveze preuzeo proteklih godina u svojim kontaktima s Amerikancima, mada je očigledno smanjen opozicioni talas koji se podiže protiv njega. Ako je Lukašenko i pored svih upozorenja preterao i napravio pogrešnu računicu u svojim kombinacijama, atmosfera u Minsku, koja je počela da bude „topla“ dolaskom Pompea, dolivanjem američke nafte može postati veoma vruća.


Migranti na livadi, Lipa puna kao šibica - BIGportal.ba\nMigranti na livadi, Lipa puna kao šibica\n9 Septembra, 2020 9 Septembra, 2020 073\nPripadnici policije USK prebacili su grupu od 106 migranata iz centra “Bira” na lokalitet prihvatnog kampa Lipa, dvadesetak kilometara od Bihaća, ali oni nisu primljeni u taj kamp.\nPomenuta grupa migranata, kako saznajemo, nalazi se na livadi ispred ulaza u Lipu, s obzirom na to da iz Međunarodne organizacije za migracije (IOM), koja upravlja tim kampom, kažu kako ove aktivnosti nisu dogovorene niti koordinirane s njima, te da u Lipi nema kapaciteta za nove korisnike.\n“U centru imamo više od hiljadu korisnika i to je više od naših kapaciteta. Imamo dosta migranata koji uđu preko ograde tokom noći, s obzirom na to da sada nema prisustva policije, pa ujutro uvijek nalazimo nove korisnike. Kada se radi o migrantima koji su dovezeni iz ‘Bire’, ne znamo šta ćemo s njima, jer sada nemamo mogućnosti da ih smjestimo”, istakao je za “Nezavisne” Dražen Rozić, koordinator pomenute međunarodne organizacije.\nAle Šiljdedić, portparol MUP-a USK, kaže kako je policija u protekli ponedjeljak izvršila naredbu o prebacivanju migranata u Lipu te dodaje kako ostale aktivnosti, u vezi s prijemom i smještajem migranata, nisu njihova briga.\n“Policija čeka dalja uputstva i ukoliko stigne naredba o tome da se i preostali migranti prebace mi ćemo je izvršiti”, istakao je Šiljdedić.\nKako saznajemo, u toku su pregovori Operativne grupe za migrantsku krizu USK s Međunarodnom organizacijom za migracije o tome da primi migrante u Lipu, ali do zaključenja ovoga broja “Nezavisnih” nismo dobili potvrdu da li je dogovor postignut.\nOpćinsko vijeće Velika Kladuša zakazalo je za 17. septembar tematsku sjednicu, na kojoj će se raspravljati o zahtjevu Operativne grupe da se odredi lokacija van gradskog područja, gdje bi se po uzoru na Lipu oformio novi prihvatni kamp.\nUz policiju u USK, posla u vezi s migrantima imale su juče i njihove kolege u Kantonu Sarajevo, gdje je pretresen privremeni prihvatni centar u Blažuju, gdje je zatečeno oko 1.500 osoba.\n“Pronađene su tri bezbjednosno interesantne osobe koje se dovode u vezu s izvršenjem više krivičnih djela. Izrečena im je mjera protjerivanja iz BiH i stavljeni su pod nadzor u Imigracioni centar Službe za poslove sa strancima. Radi se o jednom državljaninu Alžira i dva državljanina Maroka”, saopšteno je iz Službe za poslove sa strancima BiH.\nI to nije sve – nakon provedenog postupka izrečena je mjera protjerivanja za još 15 migranata, od kojih su četiri državljana Avganistana, po tri Pakistana i Indije, dva Alžira, po jedan Maroka, Gvineje i Irana.\n“Radi se o licima za koje su pronađeni materijalni dokazi o njihovom identitetu, te drugi dokazi koji se mogu koristiti u postupku readmisije i njihovog udaljenja iz BiH”, istakli su iz Službe za poslove sa strancima.\nKod Atine buknuo veliki šumski požar


Porast evroskepticizma, većina protiv pregovora sa Prištinom\nU Srbiji raste evroskepticizam, pokazalo je poslednje istraživanje javnog mnenja, koje je sprovela agencija Faktor plus na uzorku hiljadu građana: naspram svega 41 odsto građana koji misle da je Srbiji mesto u EU, čak 46 odsto ispitanika smatra da Srbija neće postati članica EU zbog visoke nacionalno državne cene koju treba da plati.\nPosle odluke kosovske skupštine o uzimanju Trepče, 62 odsto građana smatra da Srbija treba da napusti pregovore o normalizaciji odnosa sa Prištinom u Briselu, dok upola manje – 31 odsto ispitanika misli da pregovori nemaju alternativu.\nKako pokazuje danas predstavljeno istraživanje agencije Faktor plus, među onima koji su za prekid pregovora, 32 odsto smatra da ih treba napustiti dok se ne ponude rešenja koja će uvažiti i srpske interese, dok 30 odsto misli da nije ni trebalo pregovarati, jer je EU na strani Albanaca. Ipak, većina ispitanika, njih 52 odsto, veruje da će pregovori u Briselu biti nastavljeni, izjavio je politički analitičar Dejan Vuk Stanković:\n"Kao posledica i kao refleksija, ne samo kosovske priče, nego i opštih kretanja vezanih za regionalne odnose, migrantsku krizu, krizu u EU, po prvi put registrujemo rasr skepticizma u pogledu vrednosnog opredeljenja za EU. Svega 41 odsto građana misli da Srbija treba da postane članica EU."\nPredstavljajući rezultate vezane za stav građana o evrointegracijama, Stanković je ocenio da EU sve manje postaje relevantna politička referenca - protiv ulaska u EU je 30 odsto ispitanika, a još 29 odsto nema stav o tome:\n"46 posto građana smatra da je malo verovatno da će Srbija postati članica Evropske unije zbog visoke nacionalno-državne cene evrointegracija."\nPo istraživanju agencije Faktor plus, samo 14 odsto ispitanika veruje da će Srbija, u razumnom roku od pet do sedam godina postati član EU, ako nastavi da sprovodi reforme i EU ponovo otvori proces proširenja.\nA danas je počeo i trodnevni, šesti po redu Beogradski bezbednosni forum, koji će se baviti pitanjima demokratije i krize svetskog poretka. Planirano je da se održi 25 diskusija sa više od 100 govornika i 700 učesnika, predstavnika vlada, međunarodnih organizacija i civilnog društva.\nCentralni događaj skupa će biti dijalog o budućnosti albansko-srpskih odnosa i stabilnosti jugoistočne Evrope, a u okviru kojeg će premijeri Aleksandar Vučić i Edi Rama odgovarati na pitanja profesora Univerziteta Kolumbija, Miše Glenija.


Otvoreno pismo naučnika: Imamo tri godine da sprečimo katastrofu - Sputnjik Srbija\n20:40 04 Jul 2020\nOtvoreno pismo naučnika: Imamo tri godine da sprečimo katastrofu\n11:34 04.07.2017 (osveženo 11:55 04.07.2017) Preuzmite kraći link\nPlaneta uništena klimatskim promenama nije potencijalni scenario daleke budućnosti, nego vrlo bliska realnost, a neke promene osećamo već danas, upozorava grupa od šest uglednih naučnika koji su napisali otvoreno pismo, govoreći kako opasnost raste.\nMeđu ovim naučnicima se nalazi i nekadašnja šefica odseka za klimu u UN Kristijana Figeres, kao i fizičar Stefan Ramstorf, a napisali su da ako se globalne emisije plina trajno ne smanje do 2020. godine, temperature širom sveta će verovatno dostići nepovratno visok nivo, prenosi „Biznis insajder“.\n„Svetski lideri i političari treba da se vode naučnim činjenicama, a ne da guraju glavu u pesak, jer će to sutra biti svet njihove dece i unuka. Koliko god novca tada imali, ništa im neće pomoći“, ističu u pismu, prenosi B92.\nNavode kako je ceo sistem već počeo da se urušava, led na Arktiku sasvim sigurno nestaje, dok koralni grebeni umiru od vrućine.\nNjihov plan uključuje šest ciljeva koje treba ostvariti do 2020. godine, ako ne želimo da se pomirimo s time da ćemo gledati kako svet brzo umire:\nplaneta, zemlja, svet


Telekom Srbija za Insajder: Kupili smo kablovskog operatora, ali ne i televiziju Kopernikus | Insajder\nTelekom Srbija za Insajder: Kupili smo kablovskog operatora, ali ne i televiziju Kopernikus\nKompanija Telekom Srbija, čiji je većinski vlasnik država, kupila je Kopernikus Technology, drugog po veličini kablovskog operatora u Srbiji. Telekom Srbija je na pitanja Insajdera odgovorio da je investicija koštala manje od 1.000 evra po korisniku interneta i multimedije i da je plaćena je delom iz sopstvenih prihoda, delom iz kredita. Kako je Insajderu potvrđeno u Komisiji za zaštitu konkurencije, Telekom Srbija je dobio saglasnost za preuzimanje.\nFoto: Srđan Ilić / Telekom Srbije\nTelekom Srbija AD kupio je 100 odsto udela u kompaniji Kopernikus Tehnology od poljskog investicionog fonda Abris, koji je bio vlasnik 51 odsto udela i kompanije Kopernikus Corporation LTD koja je kao manjinski vlasnik posedovala 49 odsto akcija.\nNa pitanje Insajdera koliko je tačno plaćen Kopernikus Technology, u ovoj kompaniji nisu saopštili ukupan iznos, već podatak da je plaćeno manje od 1.000 evra po korisniku interneta i multimedije. Prethodno je Telekom Srbija u saopštenju za medije naveo podataka da Kopernikus Technology ima više od 200.000 televizijskih i internet korisnika.\nU odgovoru za Insajder, Telekom Srbije je naveo da nije preuzeo televiziju Kopernikus, već samo kablovskog operatora.\n"Transakcija je finansirana delom iz sopstvenih sredstava, a delom iz kreditnog aranžmana, po izuzetno povoljnim tržišnim uslovima" , kažu u Telekomu.\nU ovoj kompaniji je Insajderu rečeno i da je Komisija za zaštitu konkurencije dala saglasnost za akviziciju operatora Kopernikus Technology.\nIako to rešenje još nije objavljeno na zvaničnom sajtu Komisije za zaštitu konkurencije, u ovoj instituciji je Insajderu potvrđeno da je Telekom Srbije dobio saglasnost.\n"Rešenje Komisije o ovoj akviziciji biće dostupno javnosti na sajtu čim postane pravosnažno" , naveli su u Komisiji.\nKako se može videti u zvanično objavljenim dokumentima u Agenciji za privredene registre, kompanija Telekom Srbija je 2. novembra 2018. podnela registracionu prijavu, kojom se upisuje kao vlasnik 100 odsto udela u Kopernikus Tehnology. Istovremeno je umesto Srđana Milovanovića za novog direktora imenovan Boris Ivežić.


Nastavak promocije Partnerstva za otvorenu upravu - Open Government Partnership\nNa radnim sastancima učestvovali su predstavnici lokalnih samouprava iz Mačvanskog, Sremskog i Šumadijskog okruga kao i predstavnici samih upravnih okruga, MDULS-a, organizacija civilnog društva, OEBS-a i lokalnih medija. Radni sastanci su bili namenjeni prevashodno radi upoznavanja učesnika sa Nacrtom lokalnog akcionog plana kao i sa inicijativom Partnerstvo za otvorenu upravu i dosadašnjim procesom implementacije inicijative u Republici Srbiji. Osim toga učesnici su imali priliku da se upoznaju sa novim pilot projektom Partnerstva i novim trendovima u širenju Partnerstva i na lokalni nivo vlasti.\nPoseban segmenat radnih sastanaka bio je namenjen predstavljanju Nacrta modela lokalnog akcionog plana kao i Uputstva za izradu lokalnog akcionog plana. Predstavnici CRTA-e su zajedno sa učesnicima prošli kroz sve delove i odeljke Nacrta lokalnog akcionog plana kako bi prikupili što više kometara, sugestija i primedbi za dalje unapređenje Nacrta. Deo radnog sastanka bio je namenjen i predstavljanju konkretnih rešenja koja mogu biti implementirani od strane jedinica lokalne samouprave a u cilju unapređenja pružanja javnih usluga,fiskalne transparentnosti i odgovornosti lokalnih vlasti. Na kraju radnog sastanka usledila je moderirana diskusija u kojoj su se mogli čuti predlozi, kometari i sugestije na izrađeni Nacrt lokalnog akcionog plana kao i na predloge mera za model Lokalnog akcionog plana.\n« Javni poziv za davanje komentara na Privremeni godišnji izveštaj\nObjavljen javni poziv za članstvo u radnoj grupi »


KK Partizan - Karte za Galatu od 500 dinara - Sportske.net\nKK Partizan - Karte za Galatu od 500 dinara\nKošarkaški klub Partizan saopštio je da će ulaznice za predstojeći meč sa Galatasarajem u Evroligi moći da se kupe po ceni od 500 do 4000 dinara kao i da su vlasnici godišnjih karata u obavezi da preuzmi karte za preostale mečeve koje crno-beli igraju u "Areni" do kraja TOP 16 faze.\nProdaja karata za predstojeći duel Partizana i Galatasaraja koji se igra u okviru 7. kola TOP 16 faze Evrolige biće obavljana na svim prodajnim mestima kompanije "Eventtim".\nCena karata za duel sa istanbulskim klubom staje od 500 do 4000 dinara a iz Humske poručuju da vlasnicima godišnjih karata ističe rok za preuzimanje pojedinačnih ulaznica za TOP 16 fazu EL.\nOd utorka 18. februara u periodu od 10 do 16 časova zaključno sa danom odigravanja utakmice, moguće je zameniti sezonske propusnice isključivo u prostorijama kluba, Humska 1 stadiona Partizana.\nTom prilikom će vlasnicima sezonskih karata biti obeležena godišnja ulaznica, koja naravno ostaje u njihovom posedu, a biće zapisan serijski broj. Godišnje ulaznice samim tim neće važiti za predstojeće mečeve u "KombankAreni", već samo numerisane ulaznice koje budu bile preuzete u naznačenom periodu.\nSvaki sektor iz hale "Pionir" (plava loža, bela loža, vip loža, parter i tribine) imaće svoja odgovarajuća mesta u Areni. Vlasnici godišnjih karata za tribine imaće mogućnost da odaberu da li žele kartu jug nivo 200 ili nivo 400.\nUtakmica Partizan - Galatasaraj igra se 20. februara, u četvrtak, sa početkom od 20 časova i 45 minuta.


Kako je inženjer Microsofta ukrao 10 miliona $ od kompanije prodajom Xbox poklon kartica\nNa sudu je inženjer pokušao da tvrdi da je masovna krađa jednostavno bila eksperiment za povećanje prodaje u digitalnoj prodavnici.\nVolodimir Kvašuk verovatno nije ime koje ste čuli ranije. Da je njegova šema protekla po planu, tako bi i ostalo. Ali sada je u središtu priče Bloomberga koja detaljno opisuje kako je Microsoft bio žrtva digitalne pljačke koju je organizovao sada već bivši inženjer u kompaniji.\nPrevid u kontroli naloga koji se koriste za testiranje Microsoftovih platnih sistema omogućio je ovom inženjeru da ukrade nešto više od 10 miliona dolara, tako što je tokom dve godine prodavao Xbox poklon kartice za bitkoin.\nSve je počelo kada je Kvašuk otkrio propust na lažnim nalozima koji se koriste za testiranje platnih sistema Microsofta. Inženjeri inače koriste lažne naloge kako bi simulirali kupovine u njihovim digitalnim prodavnicama. Sistem obično ove lažne naloge korišćene za simulaciju označava kao takve i sprečava slanje fizičke robe, ali postojao je propust — sistem je slao digitalna dobra, kao što su 25-cifreni kodovi za Xbox poklon kartice.\nKvašuk je ovaj problem mogao da prijavi svojim šefovima, ali sa neograničenim besplatnim kodovima na dohvat ruke, inženjer je odlučio da napravi program koji mu je pomagao da automatizuje svoju prevaru i generiše ogroman broj kodova.\nKako je Bloomberg pisao, u početku je Kvašuk generisao pregršt kodova, vrednosti svega 5 ili 10 dolara. Međutim, ubrzo je uvideo da postoji prilika da zaradi ogromne sume novca. Počeo je da prolazi i kroz testerske naloge koji pripadaju njegovim kolegama, kako bi sakrio tragove, automatizujući proces prevare pomoću softvera koji će tužioci kasnije opisati kao softver „stvoren za jednu svrhu i samo jednu namenu: da automatizuje proneveru i omogući prevaru i krađu ogromnih razmera”.\nKvašuk je potencijalne kupce za ove kodove nalazio na raznim kripto berzama, poput Paxful-a, gde ih je prodavao na veliko sa manjim popustom, a ti kupci bi zatim preprodavali kodove. Veb lokacije za pranje novca poput ChipMixer-a pomagale su mu da sakrije svoj trag, a zaradu od kodova koristio je za sve raskošniji način života.\nDošao je do tačke u kojoj je njegova šema za pravljenje para bila, prema tužiocima, „direktno odgovorna za globalne oscilacije cena Xbox poklon kartica na tržištima preprodavaca”.\nMicrosoft je shvatio šta Kvašuk radi nakon što je primetio oštar skok u transakcijama ovih poklon kartica. Otpušten je 2018. godine, a savezni agenti su pretresli njegov dom u julu 2019. Na sudu je Kvašuk pokušao da tvrdi da je masovna krađa jednostavno bila eksperiment za povećanje prodaje u Microsoftovoj digitalnoj prodavnici.\nFebruara prošle godine Kvašuk je osuđen na 9 godina zatvora za 18 saveznih krivičnih dela, preti mu deportacija nazad u Ukrajinu i moraće da plati odštetu od 8,3 miliona dolara. Trenutno je u zatvoru, a trebalo bi izađe marta 2027. godine.\npetak, 2. Jul, 2021.


MERKELOVA "OHLADILA" ZELENSKOG: Teški dani za ukrajinskog predsednika, iz Berlina se vratio praznih ruku\n13. 07. 2021. u 21:45\nPREDSEDNIK Ukrajine Vladimir Zelenski se vratio iz Berlina praznih ruku. Nijednu njegovu molbu nemačka kancelarka Angela Merkel i njeni ministri nisu podržali.\nZelenski je mogao da čuje još jedanput da nema odustajanja od gasovoda "Severni tok 2" jer je on skoro završen i, kako je još jednom ponovila Merkelova, radi se o čisto ekonomskom, a ne političkom projektu.\nTako je poslednja nada za Zelenskog ostala da će na susretu predsednika SAD DŽoa Bajdena i Merkelove 15. jula, lider iz Vašingtona ubediti nemačku kancelarku da je zaustavljanje "Severnog toka 2" i nastavak tranzita ruskog gasa kroz Ukrajinu u interesu bezbednosti Evrope.\nSa Zelenskim se nije sastao u Berlinu ni ministar odbrane Nemačke od koga je ukrajinski predsednik nameravao da traži oružje i podršku za ulazak u NATO. Nemačka je protiv toga, jer ne želi da zbog tvrdoglavog rukovodstva u Kijevu ulazi u sukob sa Rusijom.\nSRBIJA U EU: Angela Merkel ostavila amanet svojim naslednicima\nZelenski je molio Angelu Merkel da se na prvom narednom sastanku tzv. Normandske grupe u koju ulaze predstavnici Francuske i Nemačke kao i Rusije i Ukrajine, stavi na dnevni red tranzit gasa kroz Ukrajinu. Inače, želja Zelenskog je da se tom formatu pregovora priključi i SAD kako bi pritisak na Putina bio veći.\nNa kraju je ispalo da je jedina želja Zelenskog koju je ispunila Merkelova ona da će Nemačka poslati Ukrajini 1,5 miliona vakcina protiv kovida 19.\nVladimir Zelenski Ukrajina vesti Nemačka vesti Angela Merkel


Kratka istorija Međunarodnog dana žena - EKO KUCA magazin\nPrvobitno se zvao “Međunarodni dan zaposlenih žena”, a prva proslava ovog dana je bila 28. februara 1909. godine u Njujorku kada je 15.000 dama, uključujući mnoge imigrante, marširalo kroz grad u znak sećanja na štrajk Međunarodne unije žena tekstilnih radnica 1908. godine, zahtevajući socijalna i društvena prava.\nGodine 1910. organizovana je prva Međunarodna konferencija žena, koja je bila održana u Kopenhagenu u organizaciji Socijalističke Internacionale. Inspirisana američkom akcijom povodom ovog pitanja, nemačka levičarka, Luiz Cic, predložila je organizovanje Međunarodnog dana žena. Inicijativu sprovođenja ideje praznika u delo preuzela je slavna nemačka feministkinja i levičarka, Klara Cetkin, te je predlog prihvaćen i ustanovljen je “Međunarodni dan žena”, sa strategijom promovisanja jednakih prava, uključujući i demokratsko pravo glasa za žene.\nIzvor: Natonal Geographic Srbija\nPrethodni članak Dodeljena prestižna Abelova nagrada za matematiku: Šta je TEORIJA TALASIĆA?\nSledeći članak Životinje koje čovek uzgaja ove godine uneće više antibiotika od ljudi


Konferencija o saobraćaju na visokom nivou u petak u Budvi - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nKonferencija o saobraćaju na visokom nivou u petak u Budvi\nKonferencija o saobraćaju na visokom nivou, koju organizuje Ministarstvo kapitalnih investicija, biće održana u petak u hotelu Maestral u Pržnu.\nNa tom skupu će, kako je saopšteno iz Ministarstva, učestvovati ministri iz oblasti saobraćaja država članica Centralnoevropske inicijative (CEI) i Zapadnog Balkana\nU pozivnom pismu svim učesnicima, koje potpisuje resorni minister Mladen Bojanić, navodi se da će prva sesija biti posvećena Izvještaju o napretku akcionih planova Transportne zajednice, koji će uključivati kratku prezentaciju, nakon čega će uslijediti intervencije Evropske komisije (EK) i ministara zaduženih za transport zemalja u jugoistočnoj Evropi.\nNa drugoj sesiji učestvovaće ministri, odnosno predstavnici na visokom nivou iz članica CEI, ministri zemalja članica Transportne zajednice iz jugoistočne Evrope i predstavnici Stalnog sekretarijata Transportne zajednice, koji će učestvovati kao posebni gosti crnogorskog Predsjedništva CEI.\nTa sesija će biti fokusirana na poboljšanje i jačanje povezanosti na Zapadnom Balkanu i među članicama CEI.\nBojanić je u pozivnom pismu naveo da vjeruje da zemlje jugoistočne Evrope i šireg regiona CEI dijele zajedničke izazove vezane za nadogradnju saobraćajnih mreža.\n„Izazovi se kreću od administrativnih reformi potrebnih za transpoziciju i primjenu pravnih tekovina EU, preko izgradnje kapaciteta i obuke administracije, do projektovanja i izgradnje zelenijih i održivijih transportnih mreža“, rekao je Bojanić.\nOn smatra da će konferencija biti dobra prilika za diskusiju o načinima koji će ojačati dalje saobraćajne veze, uključujući olakšavanje procedura graničnih prelaza, kao i za poboljšanje regionalne integracije sa transportnim mrežama EU.\nPrema njegovim riječima, cilj Ministarstva je dalje jačanje regionalne saradnje koja bi mogla dovesti do razmjene stručnosti i znanja o saobraćaju.\n„Stoga su potrebni zajednički napori kako bi se popunile praznine u poboljšanju mehanizama koordinacije, stvaranju savremenih transportnih politika i stimulisanju prevoznika da postanu konkurentniji na međunarodnim tržištima“, zaključio je Bojanić.\nU Maestralu konferenicija o prekograničnoj saradnji u krivičnim stvarima\nHotel Maestral lider po profitu, utvrđeno analizom poslovanja sedam najznačajnijih hotelsko-turističkih\nFestival investicija i nekretnina FREI 2014


U 22. minutu pao je prvi pogodak posle neverovatnog karambola posle kojeg je Kristijano Ronaldo zakasnio da gurne loptu u mrežu, te je ona stigla do Alvara Arbeloe koji je povratnim pasom aktivirao Iska, te je član mlade selekcije Španije sa ivice šesnaesterca pogodio desni donji ugao.\nReal jeste imao veliku inicijativu, ali nije uspevao da udvostručio prednost što je bio uslov da se uđe u mirniju završnicu, ali se La Korunja nije dala, makar ne u prvom poluvremenu, ali je u drugom bedem još jednom popustio.\nArbeloa je prošao po desnoj strani, produžio pas za Kristijana Ronalda koji je stigao da dohvati loptu i prosledio je do Karima Benzeme, a Francuz je elegentno u 73. minutu prebacio golmana gostujuće ekipe, izbegao kontakt sa defanzivcem i postavio konačnih 2:0.\nSevilja je u prvom poluvremenu rešila utakmicu nakon što je Kričovjaku 38. minuta doneo vođstvo protiv Kordobe, a onda je Baka minut pre odmora udvostrčio prednost, tako da je trener gostiju Miroslav Đukić morao da menja nešto u igri svoje ekipe.\nZamenu nije dobro izabrao pošto je Ekang, koji je ušao u 46. minutu, zaradio direktan crveni karton samo devet minuta kasnije. Kričovjak je takođe morao da napusti ranije igru, jer je u 73. minutu isključen, tako da je još uvek postojala šansa da gosti odnesu bod.\nIpak, zaključni udarac Sevilje zadao je Ibora u 76. minutu trećim golom, te je udardio i pečat pobedi svog tima.


Ešton o izborima: Krupan korak Srbije ka EU\nNaslovnica Balkan Srbija Ešton o izborima: Krupan korak Srbije ka EU\nSrbija – Visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbjednost Ketrin Ešton izrazila je jutros zadovoljstvo zbog jučerašnjih uspješno održanih ponovljenih izbora u severnoj Kosovskoj Mitrovici i izjavila da je učinjen krupan korak na putu Srbije ka EU.\n“Zadovoljni smo što vidimo da preliminarni rezultati iz severne Mitrovice počinju da pristižu, iako još nemamo potpunu sliku o ishodu izbora, koji su protekli mirno”, rekla je Ešton novinarima uoči današnjeg sastanka ministara spoljnih poslova EU u Briselu.\n“To je važna etapa na putu Srbije i Kosova ka EU”, istakla je ona.\nOčekuje se da Ešton danas ukratko izvesti ministre o toku lokalnih izbora na Kosovu, čiji je drugi krug zakazan za 3. decembar, ali s obzirom na to da izborni proces još nije završen, ministri danas neće diskutovati o ovoj temi.\nVeći deo dvodnevnog sastanka ministarskog saveta biće posvećen situaciji u Siriji i izgledima za uspjeh pregovora o iranskom nuklearnom programu, kao i problemu izbeglica i stanju u Bosni i Hercegovini.\nKada je reč o procesu pridruživanja Srbije, ključni sastanak ministara EU biće održan polovinom sledećeg meseca, uoči evropskog samita zakazanog za 20. decembar.\nMinistri do tada treba da usaglase nacrt platforme za pregovore sa Srbijom i predlog odluke o datumu održavanja prve međuvladine konferencije, što označava formalni početak pregovora.\nOd kamena izradili Cvijet Srebrenice koji se vidi i iz aviona


„Korakom predaka, korakom pobede“: Konferencija povodom 80 godina od početka Drugog svetskog rata - Sputnjik Srbija\n© Sputnik / Radoje Patović\n11:15 06.04.2021 (osveženo 11:45 06.04.2021) Preuzmite kraći link\nTakođe, na taj način obeležiće se i 22. godišnjica NATO agresije na SR Jugoslaviju i 6. april – dan kada je 1941. godine bombardovan Beograd.\nNa konferenciji učestvuju ambasador Rusije u Srbiji Aleksandar Bocan-Harčenko, ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović, zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, rukovodilac Izvršnog komiteta „Besmrtni puk Rusija“ Artjom Hutorskoj, direktor Ruskog centra za nauku i kulturu u Beogradu „Ruski dom“ Evgenije Baranov.\nTakođe, učešće na konferenciji će uzeti i predsednik SUBNOR-a Srbije, general-major Vidosav Kovačević, heroj protivvazdušne odbrane Vojske Jugoslavije u toku odbrambenog rata sa NATO paktom, pukovnik Zoltan Dani i predsednik poslaničke grupe prijateljstva sa Srbijom u Savetu Federacije Ruske Federacije Valerij Rjazanski. Moderator konferencije je Ljubinka Milinčić, glavna urednica informativnog portala Sputnjik.\nNa konferenciji se govori o odlučujućoj ulozi koju su Srbija i Rusija, kao herojske zemlje i dva bratska naroda imali u oslobođenju Evrope i konačnom porazu nacističke Nemačke u Drugom svetskom ratu.\nGlavna urednica informativnog portala Sputnjik Ljubinka Milinčić na zum-konferenciji povodom 80 godina od početka Drugog svetskog rata\nTema konferencije je i ukazivanje na stradanja koje je u savremenoj istoriji doživeo srpski narod u borbi za zaštitu svog suvereniteta i slobodarskog duha. Zajedno sa pokretom „Besmrtni puk“, konferenciju organizuju Grad Beograd i Ruski centar za nauku i kulturu u Beogradu.\nPogledajte i svedočanstvo o šestoaprilskom bombardovanju i herojima koji su omogućili Beogradu da se ponovo uzdigne iz pepela\nNenad Popović, Aleksandar Bocan-Harčenko, 6. april, Drugi svetski rat, obeležavanje, Besmrtni puk


25/07/2019 - Istok\nSvih deset bolnica u Republici Srpskoj je tokom prošle godine poslovalo negativno i u finansijskim izveštajima prikazali su ukupan gubitak od 20,5 miliona konvertibilnih maraka. ... Više\nSkoro pet mjeseci je prošlo od podnošenja inicijative načelnika Milana Miličevića za raspuštanje Skupštine opštine Teslić, a još nije došlo do izjašnjavanja Narodne skupštine Republike ... Više\nGrađanima u Bosni i Hercegovini ne preostaje ništa drugo osim da se zadužuju. Plate stagniraju, potrošačka korpa vrtoglavo raste, samim tim, i zaduženja su logičan ... Više\nJU „Kulturno – sportski centar“ Gacko u saradnji sa košarkašem Obradom Tomićem, organizuje zvanični „Basket 3h3 Masters tour Gacko“. Turnir će se održati u ... Više\nOd putne infrastrukture do elektro-energetskog sektora, Bosna i Hercegovina najveće projekte polako prepušta kineskim investitorima uz, do sad, najnepovoljnije uslove! Pritom, domaći političari se u ... Više\nNovinarka Maja Nikolić za platformu Diskriminacija.ba pripremila je priču o Slaveni Rajić, mladom psihologu koja radi u vrtiću u Bijeljini. Zbog cerebralne paralize koju ima često je ... Više\nProšle godine sam mnogo teže obilazio domove u parohiji. Nisam bio u kondiciji. Potonjih par mjeseci igram fudbal, lakše se krećem. Ove godine ću pokušati ... Više


Vučić u Bratislavi: Za dan sam dobio šest molbi da ne pominjem veliku Albaniju - Sve o Srpskoj\nVučić u Bratislavi: Za dan sam dobio šest molbi da ne pominjem veliku Albaniju\n„NISAM NAIVAN PA DA POVERUJEM DA ZAPADNE ZEMLJE NEMAJU SNAGE DA NETERAJU HARADINAJA DA UKINE TAKSE“\n„Svi znaju da je Velika Albanija deo strategije kosovskih vlasti. To će se nastaviti i to nije slučajnost, ni usputna stvar. To postaje njihova strateška politika“\nOtkrio da su ga učesnici konferencije Globsec pitali o odnosima Srbije i Rusije. Dodao je da drugi mogu da rade šta hoće, a njega pitaju kako ćete vi sa Rusijom. Naglasio je da im je odgovarao da ga više ne pritiskaju oko toga\nNajavio je da će sutra razgovarati telefonom sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel i rekao da će tema biti Kosovo, kao i na predstojećem samitu u Parizu, ali da će on tražiti pomoć za privlačenje nemačkih investicija i za evropski put Srbije\nPREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da je oslobođen svake vrste pritiska i da, što je veći pritisak, oseća se slobodnije, jer ima odgovornost prema zemlji pošto zna koliko je važno da se sačuva mir.\nU obraćanju novinarima posle jednog panela u okviru međunarodne konferencije Globsec u Bratislavi Vučić je rekao da zna koliko je važno da se sačuva stabilnost.\n„Znajući koliko je važno da sačuvamo mir, koliko je važno da sačuvamo stabilnost, trudim se da nikada ne pređemo tu granicu i da uvek štitimo naše nacionalne interese“, rekao je Vučić.\nOn je rekao da su ga pitali o odnosima Srbije i Rusije, uz opasku da drugi mogu da rade šta hoće, a njega pitaju kako ćete vi sa Rusijom. On je rekao da je odgovarao da ga više ne pritiskaju oko toga i najavio da će takođe sutra razgovarati telefonom sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel.\n„Šta može da bude tema razgovora, Kosovo naravno. Pitaću je i za dodatnu podršku i pomoć Nemačke, i za nemačke investicije, ali naravno da će tema biti Kosovo“, rekao je Vučić novinarima.\nVučić je u Bratislavi razgovarao i sa članicom Izvršnog odbora Svetskog ekonomskog foruma Martinom Larkin kao i sa bivšom šeficom evropske diplomatije Ketrin Ešton.\n„I ja bih želeo rešenje, ne možete kazati hoćete rešenje, a ne dižete takse“, rekao je on.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je danas da zapadne zemlje znaju da je neophodno da Priština ukine takse kako bi se nastavio dijalog, i da „nije naivan da veruje da nemaju snagu da ubede premijera Kosova Ramuša Haradinaja da to uradi“.\n„Ja sam ukazao da je neophodno da ukinu takse, sve ostalo je stvar razgovora. Oni to znaju i nisam naivan da verujem da nemaju snagu da ubede Haradinaja. Moja molba je da to učine snažnije i na način da će Priština morati da to sprovede u delo“, rekao je Vučić u Bratislavi nakon razgovora sa v. d. pomoćnikom državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju Filipom Rikerom i američkim senatorom Ronom Džonsonom.\nVučić je kazao i da je imao poruku za predsednika SAD Donalda Trampa „da dođe da poseti Srbiju“, jer je „malo zemalja gde on ima podršku većine naroda“ i da bi njegov dolazak bio „velika promena u odnosima“.\nZamoljen da prokomentariše „sve češće pominjanje Velike Albanije od strane nekih albanskih i kosovskih funkcionera“, on je kazao da je danas dobio „šest molbi da ni slučajno ne pominje veliku Albaniju“, a da svi znaju da je Velika Albanija deo strategije kosovskih vlasti“.\n„To će se nastaviti i to nije slučajnost, ni usputna stvar. To postaje njihova strateška politika“, naveo je Vučić.\nKomentarišući izjavu Haradinaja na Tviteru „da pozicija Kosova nikada nije bila jača“, Vučić je naveo da se „ne bi kladio u to“.\n„Kada je vaša pozicija jaka, onda ne morate stalno da ponavljate to“, kazao je Vučić.\nDodao je i da su Beograd i Priština „daleko od dogovora i bilo kakvih ozbiljnih razgovora“.\nTagoviGlobsec Albanija Aleksandar Vučić bezbjednost Bratislava Velika Albanija Zapad Kosovo i Metohija Priština Ramuš Haradinaj Slovačka Srbija takse