Održano predavanje na temu on-line marketinga - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Održano predavanje na temu on-line marketinga\nOdržano predavanje na temu on-line marketinga\nGoran 20 октобра, 2021\tDruštvo Napiši komentar 32 Pregledi\nNa Paliću je juče održan forum na temu on-line marketinga u turizma u okviru projekta “Panona net- Model upravljanja destinacijom”.\nFokus jučerašnjeg predavanja koje je okupilo predstavnike projekta i vlasnike malih biznisa iz Subotice i Palića, bio je na prezentaciji mogućnosti i potencijala digitalnog marketinga. Prisutni su imali priliku da se upoznaju sa aktuelnim trendovima iz ove oblasti, kao i sa tim šta je to šta mogu da urade odmah u domenu postojećih resursa koristeći digitalne kanale promocije.\nPredavanje je održano u okviru projekta “Panona net- Model upravljanja destinacijom” koji se realizuje u okviru Intereg IPA programa Hrvatska -Srbija koji realizuju Otvoreni univerzitet, Udruženje “Slap” iz Osijeka, Fond Turistički klaster mikroregije Subotica- Palić, Grad Vukovar i Opština Velika. Jučerašnje predavanje je drugo od 3 planirana tematska foruma za lokalne aktere iz Subotice i Palića.\nProjekat se nakon 28 meseci implementacije završava 14. novembra, a edukativne aktivnosti pod njegovim okriljem se završavaju narednog utorka predavanjem na temu “ Standardi kvaliteta u turizmu- integracija turističke ponude”, koje je namenjeno svim pružaocima turističkih usluga u Subotici i na Paliću.\nPrethodna Prva generacija tehničara za operativnu forenziku\nSledeća Otvaranje izložbe „Mirror for a blind man“ u petak u Savremenoj galeriji


Melita Jano�ev Psihoterapija ili Savetovanje?\nObično ljudi ne prave su�tinsku razliku izmedju psihoterapije i savetovanja. Najče�će podrazumevaju da će se susreti sa stručnom osobom koja će imati odgovore na pitanja koja ih opterećuju već neko vreme.\nSmatram da bi bilo od koristi da neko ko tra�i psiholo�ku ili psihoterapijsku pomoć sazna su�tinsku razliku.\nPsihoterapijski proces, zahteva kontinuirani, najčesće du�i vremenski anga�man. Reč je o procesu samospoznaje osobe koja je u psihoterapiji, koji se posti�e postupnim razvojem terapijske relacije i studioznim praćenjem fenomenologije psihičkog do�ivljavanja u nizu raznovrsnih �ivotnih situacija u kojima se osoba nalazi. Osoba time ima priliku da transformi�e svoje saznajne, osećajne, samoregulativne i pona�ajne resurse, izgradi pro�ireni identitet, sa novim kvalitetom do�ivljavanja na sopstvenom planu (relacioni self).\nPsiholo�ko savetovanje obično se odvija u ograničenom vremenskom periodu, gde između seansi mogu da postoje i vremenske pauze. Fokus je na razumevanju specifičnog �ivotnog konteksta u kome se nalazi ličnost osobe koja je u tretmanu u odnosu na druge relevantne subjekte, svet u kome �ivi, vlastite planove, ciljeve, op�ti psihofizički i psiholo�ki plan. Cilj ovog postupka je u kristalizovanju psiholo�kog polo�aja osobe.


Za novi sistem nadogradnje Androida N potrebne particije - VolimoNet\nZa novi sistem nadogradnje Androida N potrebne particije\n21. мај 2016. 07.24.20 CEST\nZa novi sistem nadogradnje Androida N potrebne particije, sadašnji telefoni ne mogu da ga podrže\nJedna od najinteresantnijih novih karakteristika Android N operativnog sistema su jednostavna ažuriranja, ili bolje rečeno automatska ažuriranja, ali i dalje postoji niz pitanja na temu: šta će to konkretno značiti za korisnike?\nZa sada niko ne može da kaže da li će ovakva ažuriranja biti brža, ili će korisnici i dalje morati da čekaju prilagođavanje proizvođača i testiranje operatera. Međutim, neke informacije vezane za novi sistem ažuriranja se već sada mogu saznati, a one nisu dobre...\nKako navodi Android Police, Google je poručio da sadašnji Nexus telefoni neće podržavati novi sistem nadogradnje, a samim tim nijedan trenutni Android uređaj neće moći da podrži novi sistem. Google kaže da nova ažuriranja zahtevaju sistem sa dve particije, a čini se da to ipak nije nešto što samostalno mogu da urade krajnji korisnici.\nNovi sistem ažuriranja pozajmljuje metod iz Chrome OS platforme u kome dve sistemske particije postoje na uređaju u svakom trenutku. Dok se jedna particija upotrebljava na telefonu u realnom radu, druga će služiti za novi sistem nadogradnje.


Ulagati u kulturu uprkos krizi - Dnevni list Danas\n0Piše: J. T. 20. aprila 2017. 18.15\nOna je posetila izložbu replika eksponata iz čuvenog atinskog Benaki muzeja u beogradskom Etnografskom muzeju, kojom je danas započela desetodnevna manifestacija „Grčki dani u Beogradu“. Vukosavljević i Lidija Koniordu, pre ministarske karijere poznata grčka glumica i reditelj, juče su zajedno obišli i Narodno pozorište u Beogradu, gde su razgovarali sa upravnikom nacionalnog teatra Dejanom Savićem, direktorom Drame Željkom Hubačem, predsednik Upravnog odbora NP Aleksandrom Gatalicom i glumcima Olgom Odanović, Ivanom Bosiljčićem i Slobodom Mićalović.\n– U Grčkoj se uprkos krizi i dalje ulaže u kulturu, valjalo bi slediti taj primer – bez obzira na činjenicu da uvek nedostaju sredstva, ljudi neumorno stvaraju, kreativni su i kulturom se bore protiv svega što se dešava. Upravo zbog toga treba biti otvoren za nove ideje i nove glasove, čiji će rezultati možda kroz generaciju-dve prerasti u remek-dela – rekla je gošća iz Grčke, koja je obišla Muzej NP i prisustvovala probi predstave „Ričard Treći“ u režiji Snežane Trišić, saopšteno je iz NP.\nZa sutra su najavljeni zvanični razgovori dvoje ministara, a Lidija Koniordu trebalo bi da obiđe i postavku replika eksponata iz Muzeja kikladske umetnosti u Atini koja se popodne otvara u Skupštini grada u okviru „Grčkih dana u Beogradu“. Kako je saopšteno iz Grčke ambasade, zbirka Muzeja kikladske umetnosti obuhvata „mermerne figure i vaze, neke od najstarijih umetničkih predmeta na Egeju, kao i grnčariju za svakodnevnu ili ceremonijalnu upotrebu, koji datiraju iz 3.000 pre Hrista“.\nkultura, ministar kultureBeograd


RS i Rusija privržene Dejtonskom sporazumu - NTV Arena Bijeljina\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik ocijenio je da je večerašnji sastanak u Beogradu delegacije Republike Srpske sa ministrom inostranih poslova Rusije Sergejom Lavrovim bio uspješan, te naveo da će o temama o kojima je večeras bilo riječi govoriti sljedeće sedmice sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom, kada bude posjetio Moskvu.\n“Sve što smo kreirali kao naš put saradnje se ostvaruje. Želim da izrazim visok stepen zahvalnosti Rusiji za svu pomoć tokom epidemije virusa korona, a prije svega za političku osjetljivost i nepropuštanja prilike da zaštite istinu što se tiče razvoja situacije ovdje na Balkanu, pogotovo što se tiče srpskog naroda u Savjetu bezbjednosti UN”, rekao je Dodik novinarima.\nDodik je izrazio zadovoljstvo što će biti nastavljeni projekti izgradnje gasovoda, koji je za Srpsku važan ekonomski projekat.\n“Ovo je bila dobra prilika da nakon epidemije virusa korona rehabilitujemo naša uvjerenja o tome da na ruskoj strani imamo velikog prijatelja, ljude koji razumiju situaciju i ponašaju se tako da ne žele drugima da naprave štetu”, istakao je Dodik.\n“Za Republiku Srpsku je posebno važno da razgovaramo sa nekim ko je diplomata svjetskog formata, kojem ne morate objašnjavati kako stvari stoje, jer to on /Lavrov/ odlično zna, i što, u krajnjem slučaju možemo da se oslonimo na to što će Rusija spriječiti da se desi neka nova istorijska greška koja bi mogla koštati Republiku Srpsku ili srpski narod”, rekla je Cvijanovićeva.\nVIŠKOVIĆ: ZAHVALNOST RUSKOJ FEDERACIJI ZA POMOĆ SRPSKOJ\n“Zahvalili smo Lavrovu za sve što je Rusija radila na pomoći Srpskoj u proteklom periodu, u Savjetu bezbjednosti UN i tokom pandemije virusa korona”, rekao je Višković novinarima nakon sastanka u Beogradu.\nOn je podsjetio da je ruski tim boravio u proteklom periodu u Republici Srpskoj i da je to u znatnoj mjeri ublažilo posljedice epidemije.\nU Ambasadi Rusije u Beogradu večeras je održan sastanak ministra spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova sa delegacijom Republike Srpske koju su činili srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, predsjednik Srpske Željka Cvijanović i premijer Srpske Radovan Višković.\nZvaničnici Republike Srpske su se tokom jednodnevne posjete Beogradu odvojeno sastali sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i Njegovom svetosti patrijarhom srpskim Irinejem.\nTags: milorad dodik, radovan viskovic, rs, rusija, sergej lavrov, zeljka cvijanovic, zemlja


Janis donio titulu Milvokiju\nMilvoki je do svoje drugi titule u istoriji došao tako što je u prvoj rundi "počistio" Majami (4-0), potom u sedam utakmica bio bolji od favorizovanog Bruklina (4-3), a onda u finalu Istoka i od Atlante (4-2).\nU finalu su Finiks pobijedili vrativši se iz minusa od 0-2.\nPremijer liga: Završava jesenja sezona\nUtakmicama Tuzla siti – Radnik i Željezničar – Široki brijeg danas će biti završena jesenja polusezona u M:tel Premijer ligi Bosne i ...\n"Zmajevi" ne putuju u SAD?! Okršaj u Karsonu mogao bi da bude otkazan\nPrijateljska utakmica između reprezentacija Sjedinjenih Američkih Država i BiH, koja je planirana za 18. decembar, mogla bi da bude otkazana. Prema ...\nNikola Mektić i Mate Pavić, najbolji dubl svijeta koji nastupa za Hrvatsku, uspio je savladati srpski dvojac Novaka Đokovića i Filipa Krajinovića ...\nĐoković sačuvao Srbiju protiv Hrvatske – dubl odlučuje!\nTeniske reprezentacije Srbije i Hrvatske igraju u Madridu polufinale Dejvis kupa.Ovo je treći međusobni susret dva tima, a Srbija je dobila oba prethodna sa ...\nDušan Lajović poražen je od Borne Goje u prvom singl meču polufinalnog duela Dejvis kupa između Srbije i Hrvatske. Trenutno 279. igrač svijeta je ...\nTeniseri Srbije plasirali su se u polufinale Dejvis kupa. Srbija je u četvrtfinalu u Madridu savladala Kazahstan ukupnim rezultatom 2:1. Bodove Srbiji ...\nMuška teniska reprezentacija Srbije danas od 16 sati igra protiv Kazahstana u četvrtfinalu Dejvis kupa u Madridu. Srbija je grupnu fazu u Insbruku ...\nOsnivač Vilijamsa, jednog od najtrofejnijih timova u istoriji Formule 1, ser Frenk Vilijams preminuo je u nedjelju u 80. godini života. Vilijams, koji je ...


Saopštenje: SBB je korisnicima u skladu sa Zakonom dao popust za elektronske račune - Advertiser Serbia\nS ovim u veziMedijiMinistarstvo trgovineSBBtelevizijaTVUnited Group\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija poništilo je rešenje Tržišne inspekcije koja je tvrdila da SBB naplaćuje izdavanje računa i krši Zakon o zaštiti potrošača, što je od pojave ove dezinformacije kompanija SBB oštro demantovala.\n„Poništavanjem rešenja potvrđeno je da je poslovnom odlukom da odobri popust za elektronske račune, SBB u potpunosti postupio u skladu sa zakonom.\nOvim je stavljena tačka na višemesečnu hajku protiv SBB-a i onemogućeni su pokušaji da se kazne građani koji koriste naše usluge i da im se zabrani popust.\nMinistarstvo je poništilo prethodno izdato rešenje sa obrazloženjem da inspekcija nije pravilno i potpuno utvrdila činjenično stanje koje se ticalo odobravanja popusta od 100 dinara za korišćenje elektronskih računa od strane SBB-a. Zbog toga je inspekcija izvela nepravilan zaključak da SBB naplaćuje izdavanje računa, što je dovelo i do toga da ona pogrešno primeni Zakon o zaštiti potrošača. Podsećamo, SBB je sve vreme tvrdio da se radi o popustu radi podsticanja prelaska na e-račun, a ne o naplati računa kako je Inspekcija i deo javnosti to pogrešno predstavila. Praksa odobravanja popusta za korisnike e-računa je dobro poznata u poslovanju vodećih svetskih kompanija, a SBB je ovim odricanjem od dela prihoda pružio svoj doprinos digitalizaciji i bespapirnoj ekonomiji štiteći istovremeno i životnu sredinu.\nTokom proteklog perioda izdavali smo elektronske račune u skladu sa našom poslovnom odlukom, umanjene za 100 dinara, jer smo želeli da pokažemo da SBB nije prekršio ni jedan zakon, kao i da podržimo naše korisnike koji su u velikom broju zajedno sa nama odlučili da štite životnu sredinu i daju doprinos ovoj važnoj temi.\nU skoro dve decenije dugoj istoriji donosili smo promene na tržištu naše zemlje, a sa tim inovacijama koje će uvek u fokusu imati korisnike i njihovo zadovoljstvo, nastavićemo i dalje,“ navodi se u saopštenju.


Naknada štete u saobraćaju - Advokatska kancelarija Đorđević\nAdvokat Dragana Đorđević » Advokatske usluge » Naknada štete » Naknada štete u saobraćaju\nNaknada štete u saobraćaju mora biti isplaćena oštećenim licima u slučajevima postojanja zakonske obaveze zaključenja ugovora o obaveznom osiguranju između osiguravajućeg društva i vlasnika prevoznog sredstva.\nUslovi i postupak naplate naknade štete u saobraćaju, kao i granice odgovornosti osiguravajućih društava u pogledu maksimalnog iznosa naknade štete, koji su dužne da isplate regulisani su Zakonom o obaveznom osiguranju u saobraćaju.\nOdredbama Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju utvrđene su sledeće vrste obaveznog osiguranja u saobraćaju:\nPod vlasnikom prevoznog sredstva podrazumeva se i korisnik ili drugo lice na koje je registrovano prevozno sredstvo u skladu sa propisima.\nVlasnici prevoznih sredstava kojima se obavlja javni prevoz putnika i vlasnici drugih prevoznih sredstava (motornih vozila, vazduhoplova i čamaca), dužni su da sa osiguravajućim društvom zaključe ugovor o obaveznom osiguranju pre nego što se prevozno sredstvo stavi u saobraćaj.\nDinarska protivvrednost sume osiguranja, odnosno osigurane sume, odštetnog zahteva za male štete i učešća u šteti, obračunava se po srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan nastanka štetnog događaja.\nPutnici u javnom prevozu, u smislu Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju su:\nlica koja su obavila putovanje i napustila prevozno sredstvo, a nalaze se u neposrednoj blizini prevoznog sredstva, u krugu stanice, pristaništa, luke ili aerodroma.\nPutnicima smatraju se i lica koja imaju pravo na besplatnu vožnju.\nPutnicima se ne smatraju lica kojima je mesto rada na prevoznom sredstvu.\nza slučaj smrti putnika – 8.000 EUR\nza slučaj trajnog gubitka opšte radne sposobnosti (invaliditeta) putnika – 16.000 EUR\nza slučaj privremene sprečenosti za rad i stvarnih i nužnih troškova lečenja – 4.000 EUR.\nPutnik koga zadesi nesrećni slučaj, odnosno određeni korisnik prema uslovima osiguranja u slučaju smrti putnika, ima pravo da zahteva da društvo za osiguranje sa kojim je zaključen ugovor o osiguranju neposredno njemu izvrši svoju obavezu iz ugovora o osiguranju.\nAko vlasnik prevoznog sredstva nije zaključio ugovor o osiguranju ili je zaključio ugovor o osiguranju sa društvom za osiguranje nad kojim je pokrenut stečajni postupak, a desio se nesrećni slučaj, lice može zahtevati isplatu osigurane sume iz sredstava Garantnog fonda, u skladu sa odredbama Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju.\nOsiguranje putnika u javnom prevozu od posledica nesrećnog slučaja »\nVlasnik motornog vozila dužan je da zaključi ugovor o osiguranju od odgovornosti za štetu koju upotrebom motornog vozila pričini trećim licima usled smrti, povrede tela, narušavanja zdravlja, uništenja ili oštećenja stvari, osim za štete na stvarima koje je primio na prevoz. Izuzetno osiguranje od autoodgovornosti pokriva i štete na stvarima koje su primljene na prevoz, ukoliko te stvari služe za ličnu upotrebu lica koja su se nalazila u vozilu.\nPod štetom podrazumeva se i šteta koja je pričinjena trećem licu usled pada stvari sa motornog vozila.\nOsiguranjem od autoodgovornosti obuhvaćene su i štete prouzrokovane upotrebom motornog vozila koje je koristilo, odnosno kojim je upravljalo neovlašćeno lice.\nPo osnovu osiguranja od autoodgovornosti, pravo na naknadu štete u saobraćaju nema:\nvlasnik motornog vozila čijom mu je upotrebom pričinjena šteta, za štete na stvarima\nvozač motornog vozila čijom mu je upotrebom pričinjena šteta\nlice koje je svojevoljno ušlo u motorno vozilo čijom mu je upotrebom pričinjena šteta, a koje je znalo da je to vozilo protivpravno oduzeto\nlice koje je štetu pretrpelo:\n– upotrebom motornog vozila za vreme zvanično odobrenih auto-moto i karting takmičenja i delova tih takmičenja na zatvorenim stazama, na kojima je cilj postizanje maksimalne brzine, kao i na probama (treningu) za ta takmičenja\n– usled dejstva nuklearne energije tokom prevoza nuklearnog materijala\n– usled vojnih operacija, vojnih manevara, pobuna ili terorističkih akcija, ako postoji uzročna veza između tih dejstava i nastale štete.\nNaknada štete u saobraćaju prouzrokovane upotrebom motornog vozila inostrane registracije\nNaknada štete u saobraćaju od neosiguranog motornog vozila inostrane registracije


Faktor | Ko je Adel Kabaš za kojim se traga zbog sinoćnjeg ubistva: Poznat pod drugim imenom...\nKo je Adel Kabaš za kojim se traga zbog sinoćnjeg ubistva: Poznat pod drugim imenom...\n13.12.2021. / 12:02\nSarajevska policija traga za 30-godišnjim Adelom Kabašem, koji je sinoć bio na mjestu pucnjave u kojoj je, iz vozila u pokretu, ubijen 25-godišnji Mehmed Ramić.\nZbog sumnje da je počinio ovo ubistvo, uhapšen je Amel Jašarević, zvani Šaja, koji je, navodno, policiji priznao da je on pucao u Ramića.\nJavnosti je poznatiji pod njegovim ranijim identitetom: Radi se o Adelu Murtoviću, zvanom Dasta, koji je hapšen nebrojeno puta zbog raznih krivičnih djela, među kojima su i neke od pucnjava u Sarajevu.\nNaime, u oktobru 2011. godine, dogodila se tuča i pucnjava ispred kafića "Music" u ovom naselju, kada su ranjeni Muamer Helać, Adnan Korora i Amir Suljović. Policija je tada privela Suljovića, ali i Adela Murtovića, koji su bili osumnjičeni za pucanje na Helaća.\nVEZANI TEKST - Nakon sinoćnjeg ubistva na Pofalićima: Policija traga i za 30-godišnjim Sarajlijom\nDan poslije pucnjave od 20. oktobra ispred kafića "Music" je aktivirana ručna bomba.\nMeđutim, ni tu nije bio kraj obračunima u Pofalićima jer je dan poslije u istom naselju u ulici Ruđera Boškovića ispred kuće Adela Murtovića aktivirana eksplozivna naprava, a nekoliko sati poslije tog događaja upućena je (lažna) dojava o postavljenoj bombi u kafiću "Music".\nMurtović je još kao maloljetnik hapšen zbog sumnje da je u naselju Pofalići pucao na Kerima Hadžovića (22).\nHadžoviću je tada u ulici Reisa Fehima Spahe sasut rafal iz automatske puške "kalašnjikov" u noge.\nubistvoMehmed RamićAmel JašarevićPofalićiMUPKS


Tokom aprila /Među najgorim u regiji: U BiH blokirana svaka treća firma / Radio Sarajevo\n22. 06. 2017. u 21:24:00 Radiosarajevo.ba\nSvaka treća firma u BiH je bila blokirana u aprilu, stoji u opsežnom istraživanju kompanije Bisnode, u kom se ističe i da je BiH druga najgora država regiona kada je riječ o broju novoosnovanih kompanija u tom mjesecu.\nIstiče se kako je najviše novoosnovanih preduzeća u aprilu 2017. godine registrovano u Sloveniji, tačnije njih 1.19 posto, a druga po broju novoosnovanih preduzeća je Srbija sa 0.44 posto. Najgora u regionu jeste Hrvatska, sa povećanjem od svega 0.06 posto, dok se BiH nalazi na predzadnjem mjestu, sa 0.41 posto.\nTo praktično znači da se jedna nova kompanija u Sloveniji otvori na svakih 85 postojećih, dok je u Hrvatskoj razlika drastična, jer novo preduzeće se osniva na svakih 1.700 postojećih.\nTokom aprila, Srbija je u regionu imala najniži procenat obrisanih firmi 0,14 posto, a najviše je imala Hrvatska 0,9 posto, što znači da u Hrvatskoj na svakih 100 dolazi jedna obrisana firma, a u Srbiji na svakih 700.\nU Sloveniji je taj procenat iznosio 0,47 posto, dok za BiH uopće ne postoje takvi podaci.\nPrema podacima o stečajnim postupcima u četvrtom mjesecu ove godine, najveći procenat novih i insolventnih firmi zabilježen je u Sloveniji i BiH, po 0,21 posto, dok je najniži imala Hrvatska 0,09 odsto.\nTo znači da je u Sloveniji novi stečajni postupak započet na svakih 450 firmi, dok je u Hrvatskoj rezultat jedan stečajni postupak na svakih 1.100 firmi. Podatak za Srbiju u ovoj kategoriji nije naveden.\nKada je riječ o blokiranim preduzećima, najveći procenat u aprilu je imala BiH (30,23 odsto), a najniži Slovenija (4,95 posto), što znači da u BiH blokade bilježi svaka treća kompanija.\nU Srbiji je, kako se navodi u analizi, u aprilu bila blokirana svaka četvrta firma (24,81 posto), u Hrvatskoj svaka jedanaesta (9,24 posto), a u Sloveniji tek svaka dvadeseta kompanija.\nTagovi: BiH ekonomija istraživanje regija kompanije\nSSSBiH / Danas ističe Opći kolektivni ugovor: Šta će biti s pravima radnika\nCEFTA / Dobra vijest za izvoznike: Olakšana trgovina između BiH i zemalja regije


Dobra knjiga - Srednji kurs arapskog jezika za samostalno učenje - Rečnici, leksikoni, enciklopedije -\nSrednji kurs arapskog jezika za samostalno učenje\n- Početnike ili one koji poznaju osnovne reči na arapskom.\nKurs arapskog jezika za samostalno učenje\nKurs arapskog jezika za apsolutne početnike! Učenje jezika nikada nije bilo jednostavnije! Više vam nije potrebno da odvajate vreme i novac kako biste pohađali kurseve jezika. Eurotalk softver za ...\nSrednji kurs kineskog jezika za samostalno učenje\nKurs kineskog jezika za samostalno učenje\nKurs kineskog jezika za apsolutne početnike! Učenje jezika nikada nije bilo jednostavnije! Više vam nije potrebno da odvajate vreme i novac kako biste pohađali kurseve jezika. Eurotalk softver za ...\nKurs hebrejskog jezika za samostalno učenje\nKurs hebrejskog jezika za apsolutne početnike! Učenje jezika nikada nije bilo jednostavnije! Više vam nije potrebno da odvajate vreme i novac kako biste pohađali kurseve jezika. Eurotalk softver ...\nKurs francuskog jezika za samostalno učenje\nKurs francuskog jezika za apsolutne početnike! Učenje jezika nikada nije bilo jednostavnije! Više vam nije potrebno da odvajate vreme i novac kako biste pohađali kurseve jezika. Eurotalk softver ...\nKurs srpskog jezika za samostalno učenje\nKurs srpskog jezika za apsolutne početnike! Učenje jezika nikada nije bilo jednostavnije! Više vam nije potrebno da odvajate vreme i novac kako biste pohađali kurseve jezika. Eurotalk softver za ...


Međunarodno takmičenje : Južne vesti\nČetvorica Nišlija deo srpskog tima na takmičenju "GovGames" u Emiratima\n08:51, 8. 11. 2021.\nČetvorica Nišlija koji već godinama žive u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, deo su sedmočlanog tima iz Srbije koji će se početkom decembra takmičiti na takmičenju "GovGames" koje pred učesnike stavlja seriju mentalnih i fizičkih izazova koje treba da reše kao tim. Ronjenje, igre memorije, savladavanje fizičkih prepreka, brzina i izdržljivost, samo su neke od veština potrebne za popularne igre bez granica.\nKajakaši Gusara uspešni na takmičenju u Severnoj Makedoniji\n08:05, 25. 5. 2021.\nNa međunarodnom takmičenju u Skoplju IKAS 2021 u konkurenciji takmičara iz 6 zemalja Marko Đorđević iz niškog KKK Gusar osvojio je srebrnu medalju, a izborio je i mesto u reprezentaciji Srbije. U reprezentaciju će i njegov klupski kolega Miloš Jevtić, koji je u finalnoj trci na takmičenju bio četvrti.\nPola godine bez treninga na ledu, pa medalja - Sofija Rodić srebrna u Mađarskoj\n15:06, 30. 9. 2020.\nNa takmičenje u Budimpešti 10-godišnja klizačica iz Niša Sofija Rodić otišla je kako bi uživala i osetila led, kažu njeni roditelji, jer od marta nije imala nijedan jedini trening. Uprkos tome, osvojila je srebrne medalje u trkama na 333 m i 500 m, pa je i u ukupnom plasmanu u svojoj kategoriji bila druga.\nTri takmičenja u tri države i dve medalje za klizačicu iz Niša\n08:04, 25. 2. 2020.\nSarajevo, mađarski grad Jasberenj, pa Zagreb - to su bila stajališta Sofije Rodić iz Niša tokom poslednje tri nedelje. 10-godišnja klizačica se nadmetala u svakom od ovih gradova, u Bosni i Hercegovini je osvojila zlato, u Hrvatskoj srebro, dok su na teškim trkama u Mađarskoj padovi uzeli danak, te je nadmetanje završila kao šesta.\nPirotski osnovci dobili nagradu za mini-film\n12:10, 25. 12. 2019.\nU konkurenciji preko 90 videa koji su snimili učenici osnovnih škola iz različitih delova sveta, mini-film đaka Osnovne škole "8. septembar" iz Pirota zauzeo je 3. mesto. Njihov video najpre se našao u užem izboru od 15 snimaka, da bi ga profesori sa univerziteta u Kembridžu i Oksfordu izabrali za trećeplasirani.\nSkoro 500 plivača na mitingu "Sveti Nikola", Nišlija oborio državni rekord\n13:22, 24. 12. 2019.\nTakmičari iz Grčke, Malte, Bugarske, Severne Makedonije i Srbije nadmetali su se ovog vikenda na bazenu "Čair", na plivačkom mitingu "Sveti Nikola". Ekipni pobednik bio je beogradski 11. april, a i organizator PK Sveti Nikola ima čime da se pohvali - Bogdan Mitić iz ovog kluba oborio je državni rekord do 10 godina u disciplini 200 m delfin stilom.


Posle dva teška poraza, rukometaši Dubočice sutra na svom terenu dočekuju Radnički iz Kragujevca - JuGmedia\nPosle dva uzastopna teška poraza protiv rukometaša Vojvodine i Metaloplastike, ekipa Dubočice 54 već sutra će imati priliku da se vrati u igru i osvoji dva nova boda u utakmici 12. kola plej ofa ARKUS lige, kada će na svom terenu u Leskovcu od 19 sati dočekati rukometaše Radničkog iz Kragujevca, koja se trenutno nalazi na poslednjem mestu na tabeli sa 4 boda.\n„Nakon serije loših rezultata što zbog kadrovskih problema, što zbog slabije pripreme i igre, nadam se da ćemo u subotu da pružimo neku bolju partiju, da smognemo snage da odigramo što bolje protiv ekipe Radničkog. Moram da napomenem da smo u tom nekom takozvanom prvom delu sa njima odigrali nerešeno u Kragujevcu, imali loptu za pobedu, nismo uspeli da donesemo dva boda, uzeli smo bod, međutim to je ekipa sličnog kvaliteta kao i mi i nadam se uz jednu veliku borbenost, želju i htenje da slavimo na ovoj utakmici, naravno ostaje žal što publika i dalje ne može da prati naše utakmice“, izjavio je trener Dubočice Saša Pejčić i dodao da je ovoga puta njegova ekipa favorit.\nJedan od najboljih igrača leskovačke Dubočice Andrija Atanasković nije mogao da kaže da su oni favoriti, jer, kako je istakao, to nikada ne radi, ali smatra da su oni kao ekipa ispunili cilj još decembra i ostali u ovoj ligi.\n„Dolazi nam veoma nezgodna ekipa, sad trener je rekao da smo mi favoriti, ja nikad nas ne stavljam kao favorite, izaći ćemo na teren, igrati, ovo je ipak Super liga i uvek je sve moguće, takav je sport. Mi smo naš cilj, po meni, naravno mišljenja se razlikuju, ispunili još decembra i ostali u ovoj ligi, trudićemo se naravno da završimo prvenstvo što bolje plasirani“, kazao je Atanasković.\nSrednji bek Dubočice smatra da mnogi klubovi koji brzo polete brzo i padaju i da su oni klub koji će tek u narednom nekom vremenskom periodu biti zanimljiv, kako igračima sa strane, tako i deci.\n„Dosta nam nedostaje publika, nadam se da će se uskoro i ova pandemija završiti i zbog toga želim da pozovem ljude da se vakcinišu da bi se sve što pre vratilo u normalu, da bi napunili halu i tako se što više dece zainteresovalo za rukomet“, dodao je Atanasković.\nNjegov saigrač Marko Radulović izjavio je da u subotu očekuju jednu pravu utakmicu, rukometnu predstavu i nadaju se pobedi.\n„Pozivam sve, pošto publika još uvek nije dozvoljena, da gledaju preko web linka na jutjubu i nadamo se da osvojimo dva boda“, poručio je Radulović.\nInače, ekipa dubočice se trenutno nalazi na 5. mestu zajedno sa ekipama Rudara i Dinama jer su sve tri ekipe u dosadašnjem takmičenju sakupile po 6 bodova.


Tanja Fajon: Sudstvo u Srbiji nije nezavisno, mediji nisu slobodni | Autonomija\nTanja Fajon: Sudstvo u Srbiji nije nezavisno, mediji nisu slobodni\n"Stvaranje uslova za nesmetan rad novinara i pluralizam medija, predstavlja osnovu za funkcionisanje demokratije"\nPoslanica grupe socijalista i demokrata u Evropskom parlamentu Tanja Fajon izjavila je da su vladavina prava, sloboda medija i poštovanje ljudskih prava osnovni preduslovi za brzi proces pridruživanja Srbije Evropskoj uniji.\n“Sudski procesi u Srbiji traju veoma dugo, neke od veoma bitnih istraga nikada ne dobiju epilog i sve to ukazuje na odsustvo načela nezavisnosti sudstva i na prevagu interesa, a ne isključivo pravde i zakona”, kazala je Tanja Fajon u intervjuu za beogradski dnevni list Danas.\nOna je poručila da je od samog usvajanja zakona i reformi mnogo važnije njihovo poštovanje i realizacija u praksi.\nPrema njenim rečima, društvo u kome pravda ne važi podjednako za sve i u kome sistem pravosuđa građanima Srbije ne nudi zaštitu koju diktira zakon, udaljava se od osnovnih demokratskih vrednosti.\nTanja Fajon je navela da je u brojnim razgovorima sa predstavnicima civilnog društva u Srbiji čula mnogo primedbi kada je u pitanju sloboda medija.\n“Žale se na nepravedno finansiranje medija, gde oni koji su bliski vlastima dobijaju više, oni koji kritikuju manje ili smešne, simbolične sume, zbog čega su pre ili kasnije primorani da ugase svoj medij. U Evropskom parlamentu već godinama upozoravamo na ovaj problem, ali, nažalost, stiče se utisak da se situacija samo pogoršava, ne samo u Srbiji, već u celom regionu. Rad lokalnih medija je još veći problem usled nedostatka finansijskih sredstava i lokalnih vlasti u rukama vladajuće stranke. Tu je, naravno, i bezbednost novinara i ostvarivanje uslova koji bi im omogućili nesmetan istraživački rad. Nažalost, još uvek imamo otvorene predmete koji nisu razjašnjeni kada su u pitanju verbalne i fizičke pretnje novinarima, kao i njihova ubistva. Stvaranje uslova za nesmetan rad novinara i pluralizam medija, kao i omogućavanje podjednakog medijskog prostora bez obzira na kritike vlasti, predstavlja osnovu za funkcionisanje demokratije. Tokom predstojeće posete u Beogradu ću učestvovati na konferenciji o slobodi medija i bezbednosti novinara i jako me zanima iskustvo novinara i šta će imati da kažu o izazovima sa kojima se susreću u radu”, najavila je ona.\nTanja Fajon će danas i sutra učestvovati na sednici Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje EU i Srbije.


Vučić i Harčenko dočekali kontingent od 100.000 doza sputnjika: Dokaz bratske saradnje Srbije i Rusije | Radio Kosovska Mitrovica\nVučić i Harčenko dočekali kontingent od 100.000 doza sputnjika: Dokaz bratske saradnje Srbije i Rusije\n1. March, 2021 08:35 |\nNa beogradski aerodrom “Nikola Tesla sleteo je avion “Er Srbije” sa kontingentom od 100.000 vakcina “sputnjik”. Predsednik Aleksandar Vučić uputio je zahvalnost ruskom predsedniku Vladimiru Putinu i ruskim prijateljima na saradnji i pomoći u nabavci vakcina. Ruski ambasador Aleksandar Bocan-Harčenko istakao je da je saradnja potvrdila i potvrđuje da dve zemlje imaju bratske odnose.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i ambasador Rusije Aleksandar Bocan-Harčenko dočekali su na beogradskom aerodromu isporuku kontingenta od 100.000 doza ruskih vakcina protiv koronavirusa.\nVakcine će, kako je najavljeno, odmah biti transportovane u Institut “Torlak”, odakle će u ponedeljak biti distribuirane u centre za vakcinaciju širom Srbije.\nPredsednik Srbije je, tokom obraćanja medijima, rekao da je reč o 100.000 druge doze “sputnjika”, dodajući da se prva i druga doza razlikuju u komponentama.\n“Naši ruski prijatelji su sve ono što smo se dogovorili poštovali, na vreme i beskrajno smo zahvalni”, naveo je Vučić ističući posebnu zahvalnost predsedniku Rusije Vladimiru Putinu.\n“Kada je to malo teže krenulo, a znamo sa koliko problema se Rusija suočavala vezano za pandemiju, pronašli su dovoljno razumevanja za Srbiju i način da pomognu, molio sam da više, snažnije, jače pomognu Srbiju, ovo je rezultat i naših razgovora, ali i njegove volje i želje da pomogne Srbiji”, naglasio je Vučić.\nZahvalnost je izrazio i ambasadoru Bocan-Harčenku, kao i ministru Nenadu Popoviću, ali i onima u Moskvi koji su se, kaže, svakog dana borili da dobijemo ove vakcine.\nVučić je rekao da u narednom periodu predstoji suštinski važan posao, a to je proizvodnja “sputnjika” u Beogradu do kraja godine.\n“To bi dugoročno rešilo probleme, jer korona neće da ode i nestane, samo ćemo morati redovno da se vakcinišemo i da nam ne predstvlja nabavka problem. To je veliki i težak zadatak i beskrajno sam zahvalan ruskim prijateljima”, naglašava predsednik.\nDodaje da bi kapaciteti “Torlaka” bili do 20 miliona doza te da bi sve preko pet-šest miliona doza podelili svima u regionu.\nPrema njegovim rečima, Srbija je od početka nabavila ukupno 2.600.000 doza vakcina, što je dovoljno za oko 1.400.000 ljudi jer, kako kaže, “Astra Zeneka” druga doza ide tek za 12 nedelja.\n“Obezbedili smo vakcinaciju i revakcinaciju za 1,4 miliona ljudi. Ponosan sam na Srbiju, njene građane, naš rad, uspeli smo da obezbedimo, to je više od 20 odsto stanovništva, a punoletnog preko 25, 26 odsto. Uspeli smo da obezbedimo zahvaljujući prijateljima i našoj slobodarskoj politici”, napomenuo je Vučić.\nBocan-Harčenko: Saradnja potvrdila da imamo bratske odnose\nAleksandar Bocan-Harčenko zahvalio je predsedniku Vučiću zbog njegovih visokih ocena saradnje dve zemlje.\n“Današnji događaj pokazuje da se naša saradnja u suzbijanju pandemije i posledica pandemije odvija prema planu, plodno, konstruktivno i u skladu sa ugovorima na najvišem nivou između predsednika Rusije Putina i predsednika Srbije Aleksandra Vučića”, rekao je ambasador.\nIstakao je da je saradnja potvrdila i potvrđuje da smo mi prijatelji i da imamo bratske odnose.\n“Zadovoljan sam zbog toga što je isporuka došla na vreme i ona će doprineti procesu vakcinacije u Srbiji”, kaže Bocan-Harčenko.\nŠto se tiče proizvodnje “sputnjika” u Srbiji, poručio je da će Rusija napraviti sve što je moguće na osnovu ugovora i dogovora da što brže, možda već u junu, Srbija ima mogućnost da pakuje i distribuira vakcine, a do kraja godine, kako se nada, i da proizvodi “sputnjik”.


HERCEGNOVSKI TRG OD ĆIRILICE uveličao i pesnik Nenad Grujičić – Pokreni\nU Herceg Novom, na trgu Belavista (lep pogled), u okviru kulturno-duhovne manifestacije „Trg od ćirilice“, nastupio je pesnik Nenad Grujičić iz Novog Sada, upravo ovenčan nagradom „Velika bazjaška povelja“ u Rumuniji. Grujičićevo pesničko veče održano je pod nazivom „Sremskokarlovačke tercine“, što je ustvari naziv njegove najnovije knjige. Veče je započelo čuvenom Grujičićevom pesmom „Sremski Karlovci“, koja je nastala i objavljena podaleke 1993. godine.\nTrg od ćirilice i\nZatim je nastavljeno tercinom „Bermet“, koja je napisana u slavu kultnog karlovačkog slatkog vina ispijanog i na austrougarskim i evropskim dvorovima. Pesnik je naveo ne baš prijatnu „anegdotu“: pre poletanja sa aerodroma Surčin, oduzeta mu je iz torbe s knjigama flaša patrijaršijskog „Bermeta“ iz Sremskih Karlovaca, koju je bio namenio darivati domaćinima u Crnoj Gori, uz istoimenu pesmu.\nDabome, knjiga tercina sadrži i pesme posvećene čuvenim Karlovčanima, najpre, Branku Radičeviću, Pavlu Markoviću Adamovu, Jovanu Živanoviću i drugima, ali i Karlovačkoj gimnaziji Karlovačkoj bogosloviji, Kapeli mira, česmi „Četiri lava“, Karlovačkoj berbi… Kao pesničke posvete, tercine obuhvataju i važne ličnosti, goste i prijatelje Brankovoga kola koji više nisu medju živima: Miroslav Antić, Desanka Maksimović, Pekić, Mihiz, Medaković i drugi.\nU nastavku, pesnik je naizust govorio svoje duhovne pesme koje su nastajale tokom cele njegove dosadašnje karijere: Golub i zmija, Mleč, Svetlica i druge. Osvetlio je i „mučenički manastir“ Bazjaš pred kojim je neki dan u Rumuniji primio pomenutu nagradu. Čule su se i pesme koje povezuju dva pesnikova zavičaja, dinarski i panonski: Nedelja, Korindjaši i druge. Na samom kraju, kao pravi pesnički krešendo, uz duge aplauze, bila je poema Pokrivanje kuće sa povremeno pevanim narodnim, krajiškim stihovima ojkače: „Oj, barabo, ko ti kuću čuva?/ Vetar duva pa mi kuću čuva!“ Pesnika je predstavila i program vodila Branka Denda.\nOznake: brankovo kolo, herceg novi, nenad grujičić, trg od ćirilice\nKnjiževnica otkrila zašto FEMINISTKINJE PREĆUTKUJU žensku PATRIOTSKU tradiciju u književnosti\nAutor: Redakcija / 23.08.2021.


Moskva: Osuđujemo napade na tankere u Omanskom zalivu ko god da stoji iza njih - 14.06.2019, Sputnik Srbija\nMoskva odlučno osuđuje napade na tankere u Omanskom zalivu, nezavisno od toga ko je ih je organizovao, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije. 14.06.2019, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, iran, ministarstvo inostranih poslova rf\n16:15 14.06.2019 (Osveženo: 16:34 14.06.2019)\n„Odlučno osuđujemo napade koji su se dogodili, ko god da stoji iza njihove organizacije“, navedeno je u saopštenju.\nMoskva je pozvala sve međunarodne aktere da se suzdrže od brzopletih zaključaka o napadima na tankere i da sačekaju da se okonča istraga.\n„Smatramo da je neophodno suzdržati se od brzopletih zaključaka. Optuživati bilo koga da je umešan u te incidente pre završetka pažljive i nepristrasne međunarodne istrage je nedopustivo“, naglasilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije u saopštenju.\nU saopštenju se dodaje da je Moskva zahvalna Teheranu za pomoć u spasavanju ruskih mornara s jednog od tankera. Ministarstvo je dodalo da su svi mornari uspešno evakuisani s broda zahvaćenog požarom i da su upućeni u luku Džask.\nPrethodno je predsednik SAD Donald Tramp optužio Iran da stoji iza napada na naftne tankere u Omanskom zalivu, dok je šef iranske diplomatije Mohamed Džavad Zarif izjavio da su takve optužbe neosnovane.\nIranski i arapski mediji su 13. juna saopštili da su u Omanskom zalivu napadnuta dva naftna tankera. Prema nekim informacijama, reč je o napadu torpedima, zbog čega je na tankerima došlo do eksplozija i požara. Svi članovi napadnutih brodova evakuisani su na teritoriju Irana. Prema rečima vlasnika jednog od tankera, na palubi jednog od brodova bilo je 11 Rusa, a niko od njih nije povređen.


USTAVNI SUD: Do izbora predsjednika, na čelu Ustavnog suda Hamdija Šarkinović, kao najstariji sudija\nAkcija Elektroprivede (EPCG), Podijelimo teret 5, počeće 1. novembra 2017. godine, saopšteno je iz kompanije.\nVLADA CG: Utvrđen Prijedlog zakona o zdravstvenoj inspekciji, donijeta Odluka o izmjenama Odluke o Savjetu za vladavinu prava, usvojeni polugodišnji izvještaji o realizaciji akcionih planova za poglavlja 23 i 24\nVlada Crne Gore je, na devetoj sjednici održanoj 19.01.2017. godine, dala saglasnost na Operativni plan Investiciono razvojnog fonda Crne Gore A.D. za 2017. godinu.\nNACRT PROGRAMA EKONOMSKIH REFORMI ZA CG 2017-2019: Predstavnici poslodavaca su istakli neophodnost donošenja novog Zakona o radu za povećanje fleksibilnosti na tržištu rada\nU sklopu javne rasprave o Nacrtu Programa ekonomskih reformi za period od 2017-2019. godine – najvažnijeg Vladinog ekonomskog dokumenta strukturiranog i rađenog prema metodologiji Evropske komisije –20. januara 2017. godine je održan Okrugli sto na kojem su učestvovali predstavnici udruženja privrednika, udruženja sindikata, nevladinog sektora, univerziteta, lokalne samouprave, resornih ministarstava u Vladi Crne Gore i Delegacije EU u Crnoj Gori.\nPOČINJE PREDSTAVLJANJE JAVNOG POZIVA IPARD LIKE 2.2 POTENCIJALNIM KORISNICIMA PO OPŠTINAMA\nPredstavnici Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja ove sedmice počeće sa predstavljanjem projekta IPARD like 2.2 po crnogorskim opštinama, kako bi potencijalnim i zainteresovanim proizvođačima i prerađivačima poljoprivrednih proizvoda pojasnili mogućnosti, uslove i kriterijume novog projekta bespovratne podrške investicijama u preradu.\nU PRIPREMI UREDBA O BLIŽIM KRITERIJUMIMA ZA ODREĐIVANJE RANJIVIH KUPACA ELEKTRIČNE ENERGIJE I GASA: Udruženje mladih sa hendikepom traži da bude uključeno u proces konsultacija prilikom pripreme Uredbe\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore poziva nadležne državne organe da prilikom izrade Uredbe o bližim kriterijumima za određivanje ranjivih kupaca električne energije i gasa i subvencijama za ranjive kupce koji su zdravstveno i socijalno ugroženi na precizan i potpun način definiše navedene kategorije kupaca, te da u proces konsultacija prilikom pripreme Uredbe uključi i konsultuje organizacije osoba s invaliditetom.


UHAPŠENE U AKCIJI PROFIT DOVODE U TUŽILAŠTVO: OVO SU IMENA UHAPŠENIH | Hayat.ba\nUHAPŠENE U AKCIJI PROFIT DOVODE U TUŽILAŠTVO: OVO SU IMENA UHAPŠENIH\nPripadnici Države agencije za istrage i zaštitu (SIPA), nakon krim-obrade u prostorijama te agencije, počeli su predavati Tužilaštvu KS uhapšene u akciji "Profit".\nNakon jučerašnjih pretresa uhapšeno je ukupno 14 osoba.\nKako smo ranije objavili, istragom je, nakon proširenja, obuhvaćeno 18 osoba i devet firmi.\nUhapšeni se terete za organizovani kriminal u vezi sa krivičnim djelima prevara u privrednom poslovanju, pranje novca, prevara i zloupotreba položaja ili ovlaštenja.\nPrvoosumnjičena u ovom predmetu je Smiljka Jusufranić, supruga preminulog Ibrahima Jusufranića, nekadašnjeg direktora GRAS-a i vlasnika Internacionalnog univerziteta u Travniku.\nJutros je Tužilaštvu predat njen brat i nekadašnji Jusufranićev suoptuženik u predmetu “GRAS” Branislav Petrović, koji je novo ime i dosad se nije spominjao kao osumnjičeni u ovom slučaju.\nSmiljka Jusufranić, Edin Dizdar i Zijad Blekić se sumnjiče da su organizirali grupu, čiji članovi su postali ostali osumnjičeni, koji su imali svoje uloge u njenom funkcioniranju, piše Faktor.ba.\nOVO SU IMENA UHAPŠENIH U AKCIJI SIPA-E ‘PROFIT’\nFiktivni ugovori, pozajmice, cesije, milionske transakcije: Tužilaštvo KS objavilo za šta se terete uhapšeni u akciji “Profit”\nTakođer, pripadnici SIPA-e privremeno su obustavili raspolaganje novčanim sredstvima na dva računa u iznosu od 1.988.900,44 u КM valuti i iznosu od 1.884.007,40 u EUR valuti, koja su locirana na računima 19 osoba.


21.04.2021 / 20:00 Ekonomija - Ekonomski pokazatelji\nSa novim zaduženjem Republike Srpske od 300 miliona eura na londonskoj berzi, ukupan dug manjeg bh. entiteta će dostići rekordan iznos od oko 6,6 milijardi КM.\nUz to ukupan dug RS je premašio ukupan dug Federacije BiH, unatoč tome što Federacija BiH ima dvostruko više stanovnika. Javni dug, mjeren po glavi stanovnika, pokazuje dramatičnu razliku u korist Federacije. Naime, novim zaduženjem svaki građanin RS će biti dužan oko 5.800 КM, dok je svaki građanin FBiH dužan oko 2.600 КM.\nJoš ranije smo pisali da je FBiH za RS u ekonomskom smislu ono što je Zapadna Njemačka bila za Istočnu Njemačku, a na sceni je i sličan (iako zakonom nije definisan) “princip solidarnosti“ po kojem Federacija BiH praktično na “leđima“ nosi Republiku Srpsku. Nepravednom raspodjelom samo u 2019. godini se iz Federacije BiH u RS "prelilo" između 750 i 780 miliona KM, kada se saberu sve godine radi se o milijardama KM za koje je Federacija BiH oštećena zbog raspodjele u korist RS.\nDanas Federacija BiH od svojih uplata u suštini finansira ne samo sebe već i državu, Brčko Distrikt i sve povrate poreza. Čak i u uslovima pandemije, prema dostupnim podacima, u cijeloj Evropskoj uniji, samo Estonija, Bugarska i Luksemburg trenutno imaju manji udio duga u bruto domaćem proizvodu, nego što je to slučaj u Federaciji BiH. Poređenja radi, udio javnog duga RS u bruto domaćem proizvodu iznosi 54 posto, dok udio javnog duga Federacije BiH u BDP-u iznosi 26 posto.\nPrema podacima Porezne uprave FBiH, porezni obveznici u prva tri mjeseca ove godine uplatili su 1.323.870.559 KM javnih prihoda, što je u odnosu na isti period prošle godine više za 43 miliona KM. Ovi pozitivni ekonomski trendovi pokazatelj su da se ekonomija FBiH oporavlja zahvaljujući ekonomskim mjerama Vlade FBiH.


KS: Danas isplata naknada korisnicima socijalnih davanja - BHRT\nYou are here: Home / Finansije / KS: Danas isplata naknada korisnicima socijalnih davanja\n07.12.2018. By Off 12\nKorisnici socijalnih davanja u Kantonu Sarajevo danas će u poslijepodnevnim časovima moći podići svoje naknade za mjesec novembar u odabranim bankama, saopštili su iz Ministarstva za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice KS.\nZa ove naknade iz Budžeta KS uplaćeno je 1.061.976,21 KM za 4.550 korisnika stalne novčane pomoći, novčane naknade za pomoć i njegu od strane druge osobe, jednokratne pomoći, izuzetne pomoći, naknade za smještaj u drugu porodicu, kao i za smještaj u ustanove socijalne zaštite.\nTakođe, izdvojena su novčana sredstva za naknade za zdravstvenu zaštitu, naknade za osposobljavanje za život i rad, te refundaciju ljekarskih pregleda, saopšteno je iz Ministarstva za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice KS.\nIntenzivne aktivnosti HS BiH za "EYOF", "Happy Hockey Days" i SP 07.12.2018.\nKorupcija jedan od najvećih izazova na euroatlantskom putu BiH 07.12.2018.\nEkonomisti tvrde: BiH je umjereno zadužena zemlja\nVanjski dug FBiH na kraju 2018. iznosio 4,7 milijardi KM\nUIOBiH: U januaru prikupljen 621 milion KM indirektnih poreza\nRS: Počela isplata povećanih januarskih penzija


Drugo Srpsko filantropsko gala veče održaće se 12. novembra 2021. godine u svečanoj sali istorijskog zdanja „Gotham Hall” u Njujorku u organizaciji Srpskog filantropskog udruženja, čiji tim veruje u ljude i njihov potencijal, kao i da je obrazovanje ključ napretka i najbolja investicija u budućnost. Vođeni time, na drugoj Srpskoj filantropskoj gala večeri prikupljaće se donacije za IT Bootcamp, besplatnu IT školu za prekvalifikaciju u IT sektoru u Srbiji. Ovaj projekat Fondacije Ana i Vlade Divac već četiri godine pruža mogućnost za društveni napredak pojedincima koji nisu imali priliku za formalno IT obrazovanje i na taj način povećava produktivnost srpske privrede kroz kvalifikovanu IT radnu snagu. Do sada je 995 polaznika upisalo školu, od kojih je njih 458 uspešno našlo zaposlenje u struci, zahvaljujući kursevima koji su fokusirani na praktičnu primenu.\nI ove godine biće uručena priznanja pojedincima čiji je dobrotvorni rad doprineo boljitku života srpske zajednice u Srbiji i u dijaspori. Na prvoj Srpskoj filantropskoj gala večeri održanoj 2019. godine nagrade su dobili Anka Erne, za doprinos iz dijaspore, Milorad Jurković svima poznatiji kao stolar Mile za doprinos filantropiji u Srbiji i Zorka Milić za dugogodišnji doprinos srpskoj zajednici u Njujorku.\nPored svog humanog karaktera, ovo veče predstavlja i jedinstvenu priliku da se ljudi srpskog porekla koji žive i rade u Sjedinjenim državama okupe i zajedno uživaju u čarima naše kulture i tradicije, kao i da upoznaju pojedince sličnih afiniteta vođene željom da pomognu i doprinesu očuvanju srpske kulturne baštine.


Bolest o kojoj svi danas pričaju\nMedicina 13.07.2019. - 18:17h Autor: Stil/ pharmamedica.rs\nHematolozi volime da kažu da svaka akutna leukemija ima svoju "ličnu kartu" na osnovu koje je možemo svrstati u grupu dobre, srednje ili loše prognoze.\nKada govorimo o postavljanju dijagnoze, moramo reći da ne postoji tipična anamneza koja bi sa sigurnošću ukazivala na postojanje akutne leukemije. Simptomi se gurbo mogu podeliti u nekoliko grupa. Jednu grupu simptoma predstavljaju takozvani opšti simptomi i za njih su odgovorni citokini koji se oslobađaju iz tih nezrelih, leukemijskih ćelija. Tu spadaju povišena temperatura (mada ona može biti i odraz različitih infekcija), preznojavanje, bolovi u kostima, opšte loše stanje. Zaposedanje koštane srži nezrelim ćelijama i usled toga potiskivanje zdravih ćelija koštane srži dovodi do anemijskog sindroma, sklonosti ka infekcijama i/ili sklonosti ka krvavljenju (zbog manjka i funkcionalnog nedostatka zdravih eritrocita, leukocita i trombocita).\nUz anamnezu i klinički pregled, početno ispitivanje podrazumeva kompletnu krvnu sliku sa razmazom periferne krvi. Važno je istaći da u slučaju akutne leukemije, osim izrazito povećanog broja leukocita, kojih može biti i preko 100×109/l, dijagnozu ne isključuju takozvane "aleukemične" krvne slike, kada je broj leukocita izrazito nizak. Od izuzetnog značaja je takozvana diferencijalna krvna slika, odnosno leukocitarna formula gde nam odnosi u njoj mogu sa velikom verovatnoćom biti put ka dijagnozi. Zbog potiskivanja plemenitih loza hematopoeze, najčešće se u krvnoj slici bolesnika sa akutnom leukemijom viđa veći ili manji pad vrednosti hemoglobina i eritrocita, odnosno trombocita. Dalje i presudno ispitivanje jeste analiza kostne srži, aspirat ili biopsija sa dodatnim pretragamaimunofenotipizacijom, citogenetikom i molekularnim analizama.\n(Tekst je preuzet sa sajta pharmamedica.rs, autor teksta dr Marija Elaz, ceo tekst pročitajte OVDE)\nAkutna leukemijaleukemijasimptomi leukemijesimptomi akutne leukemijeSiniša Mihajlovićbolestrak krvirak


Crater VFX Training Center | Autodesk Max Maya Masterclass\nNakon CGA Belgrade konferencije, kao još jedna u nizu dobrih inicijativa ovog meseca, u Beogradu će se 30. novembra održati - Autodesk Max Maya Masterclass. Za to možemo da zahvalimo Autodesku, slovačkom distributeru Boneheadz i srpskom reselleru PMO i Autodesk ekspertima Rolandu Reyeru (Maya) i Alexu Horstu (3ds Max).\nU okviru ove konferencije predavanje "Maya / MEL proceduralni sistem" od 12.05h održaće Bogdan Amidžić, Lead compositing artist Crater Studio i predavač Crater VFX Training Center.\nUlaz na ovaj događaj je besplatan uz obaveznu registraciju!\nViše informacija i registracije na:


Ko je koga prevario? Toresova šansa da pobedi Real, Galijanijev lukavi plan i pobeda nad Interom\nPoznati su praktično si detalji velike trampe zimskog prelaznog roka između Milana i Atletika.\nIznenađujuća trampa između Milana i Atletika je lepa najava za start zimske fudbalske pijace u Evropi. Čelnici dva kluba su sinoć dogovorili razmenu prema kojoj će se Fernando Tores posle osam godina vratiti kući, dok će Alesio Ćerći posle neuspešne polusezone u Madridu obući dres Milana. Ostalo je još da se utanače i sitni detalji, ali je jasno da će Tores i Ćerći biti božićni pokloni za navijače Rosonera i Kolčonjerosa.\nZanimljivo je da su oba kluba na sebe preuzeli obavezu da plaćaju godišnje zarade igrača koje su poslali na pozajmicu. Milan je letos doveo Toresa na dvogodišnju pozajmicu iz Čelsija. Zbog slabijih platežnih mogućnosti italijanskog kluba, Tores je tada prihvatio smanjenje plate sa sedam na četiri miliona evra godišnje. Mada, mora se istaći da mu je Čelsi neposredno pred odlazak već isplatio 1,5 miliona evra kao deo plate za novu sezonu, tako da je Tores praktično izgubio samo milion i po evra za ovu sezonu. Ali, posle samo šest meseci Milan je pozajmljenog igrača pozajmio Atletiku. Tores je i po tome čudesan slučaj. S obzirom da igrač može da bide registrovan za tri kluba, ali da ne sme da igra za više od dva u toku jedne sezone, nema ni bilo kakvih birokratskih problema za realizaciju trampe.\nPrema dogovoru Milana i Atletika, Tores i Ćerći su u trampi poslati na 18-mesečne pozajmice. Do juna 2016. godine. Poznati su i detalji daljih finansijskih obaveza prema dvojici fudbalera. Milan će i dalje plaćati Toresovih četiri miliona evra po sezoni, Atletiko je na sebe preuzeo obavezu da isplaćuje Ćerćiju 2,2 miliona godišnje. Sa finansijske strane, nema sumnja da je Atletiko bolje prošao.\nAli, ni u Milanu nemaju razloge da budu nezadovoljni. Naprotiv. Reklo bi se da je Galijani i ovoga puta odigrao partiju monopola dirigujući telefonski iz Rio de Žaneira gde provodi praznike. Letos je tražio Ćerćija od Torina, nudio je oko 10 miliona evra, cenjkao se nedeljama sa Torinovim predsednikom Kairom i nije uspeo. Kairo je zacepio cifru od 20 miliona, Milan je kao utešnu nagradu pozajmio Toresa od Čelsija, da bi Torinov gazda pod pritiskom u finišu prelaznog roka prodao Ćerćija u Atletiko za 16 miliona evra plus klauzulu o bonusima vrednu tri miliona evra.\nSamo šest meseci kasnije, Milan dobija tog istog igrača za smešne pare. Istina, na pozajmicu, ali jasno je da ni otkupna klauzula neće biti „jača“ od desetak miliona evra. Ono što je Galijani hteo pre pola godine, sada je i ostvario. Uzput, izdejstvovao je svoju omiljenu opciju da ne mora da plati obeštećenje već da benefite izvlači od pozajmljenog igrača. Nešto što u slučaju Ćerćija nije mogao ni da sanja pre šest meseci. Takođe, poput slučaja sa Bonaventurom, zadao je i uadarac gradskom rivalu Interu čiji trener Manćini se nadao dovođenju Ćerćija kojeg je jurio još dok je bio strateg Mančester Sitija.\nKada se baci pogleda na jesenji deo sezone, može se zaključiti da u Milani nisu preterano ni računali na Toresa i možda su ga i doveli samo da ga lukavo iskoriste već u sledećem prelaznom roku. Inzagi je još na pripremama forsirao fromaciju bez klasičnog centarfora, Toresu je dao minimalnu šansu i potom ga zakucao na klupu. Sada je dobio igrača koji se savršeno uklapa u njegov ofanzivni sistem „lažnih devetki“ sa Menezom, Bonaventurom, Hondom i El Šaravijem.\nAtletiko je sa druge strane dobio pojačanje koje je trener želeo. Simeone je prošlog leta pridodao Grizmana i Meksikanca Himeneza kao podršku Mandžukiću, ali se oni u većem delu sezone nisu najbolje pokazali, mada se Francuz polako budi u poslednje vreme. Tores bi trebalo da odigra ulogu Vilje iz prošle sezone kada je iskusni Španac sjajno delovao kao podrška Dijegu Kosti. Ćerći je u toj ulozi bio neupotrebljiv...\nZvanična potvrda transfera se očekuje 27. decembra posle praznika, kada će biti poznata i visina otkupne klauzule za Ćerćija. Tores je dobio šansu da karijeru oživi tamo gde ju je i započeo. U dresu kluba za koji je dao 91 gol i gde je dve godine bio saigrač sa sadašnjim trenerom Dijegom Simeoneom koji očigledno jedini i dalje veruje u njega. Očekuje se da El Ninjo za Jorgandžije ponovo debituje 7. januara u osmini finala Kupa kralja protiv Real Madrida! Tokom prvog mandata u Atletiku je odigrao devet gradskih derbija i nijednom nije slavio trijumf, a postigao je samo jedan gol. Sada je dobio novu šansu da oseti slast pobede nad najvećim rivalom. Ovako je to El Ninjo nekada radio...\nObjavio Vukašin у 10:47


Fini: Smene u RTV zabrinjavajući signal | Autonomija\nFini: Smene u RTV zabrinjavajući signal\nSmene urednika šalju zabrinjavajuće signale koji ne doprinose demokratskim vrednostima\nAmbasadorka Australije Džulija Fini (Julia Feeney) izjavila je danas u Novom Sadu da smene urednika i novinara koje su se nedavno desile na Javnom servisu Radio televiziji Vojvodine šalju zabrinjavajući signale koji ne doprinose demokratskim vrednostima, kao ni težnjama Srbije da se priključi EU.\nUpravni odbor RTV smenio je nedavno programskog direktora te medijske kuće Slobodana Arežinu, ostavke na funkcije dali su i generalni direktor RTV Srdjan Mihajlović i glavna urednica Prvog programa televizije Marjana Jović, a nakon toga usledile su nenajavljene smene 14 urednika i novinara, zbog čega su organizovani i protesti.\nFini je povodom ovih dešavanja rekla da se nada da će biti obezbedjena veća transparentnost ovih procesa, kako bi novinari bili zaštićeni od toga da budu „instrumenti politike“.\n„Integritet novinara se mora sačuvati po svaku cenu“, rekla je Fini na predstavljanju Bele knjige posvećene konkursnom sufinansiranju medija u Srbiji i dodala da se to posebno odnosi na Javne servise, koji u zemljama u tranziciji imaju posebnu težinu u medijskom prostoru.\nPrema njenim rečima, vlast i cela država treba u potpunosti da podržavaju nepristrasnu ulogu Javnih servisa RTV i RTS, jer su oni „prva vrata ka informacijama za celokupnu javnost“.\n„Uredjivačka politika javnih servisa treba da bude u potpunosti nezavisna, kako bi ispunili svoju ulogu, koja sa sobom donosi i veliku odgovornost prema javnosti“, kazala je Fini.\nKako je obajsnila, od kada je došla u Srbiju, neprestano sluša pozitivne komentare o kvalitetu programa na pokrajinskom javnom servisu RTV i izrazila nadu da će se taj pozitivan trend nastaviti i „u vremenima koja dolaze“.\nDodala je da Australija snažno podržava slobodu medija i unapredjenje pravnog okvira za povećanje te slobode.\n„Slobodni mediji su osnovni stub svakog demokratskog društva. Sloboda izražavanja i mišljenja omogućava da se čuju različiti glasovi, bilo da podržavaju ili kritikuju vlast, kako bi se celokupno društvo uključilo u donošenje odluka i tako stvorilo aktivnu demokratsku zajednicu“, objasnila je Fini.\nBela knjiga konkursnog sufinansiranja javnog interesa u sferi javnog informisanja rezultat je projekta Medijske koalicije, obuhvata period od aprila 2015. do aprila 2016. godine, a izradjena je uz podršku ambasada Australije i Velike Britanije.\nMedijsku koaliciju čine Nezavisno udruženje novinara Srbije, Udruženje novinara Srbije, Nezavisno društvno novinara Vojvodine, Lokal pres i ANEM.


IZVEŠTAJ O UZROKU NESREĆE POSTOJI ALI JOŠ NIJE JAVAN I TUMAČE GA VEŠTACI – Aleksinac biz\nIZVEŠTAJ O UZROKU NESREĆE POSTOJI ALI JOŠ NIJE JAVAN I TUMAČE GA VEŠTACI\nAutor:T. TasićIzvor:Južne vesti\nKako je došlo do nesreće u rudniku mrkog uglja „Soko“ kod Sokobanje, u kojoj je pre skoro dva meseca nastradalo osam rudara, pokazuje izveštaj stručne komisije. Iz Osnovnog tužilaštva u Aleksincu navode da su pribavili taj dokument, ali da ne mogu da objave njegovu sadržinu zbog nesmetanog vođenja predistražnog postupka.\nOsam rudara je poginulo, a povređen 21 kada se 1. aprila obrušio deo jame rudnika mrkog uglja Soko, a šta je izazvalo nesreću trebalo bi da pokaže izveštaj Ministarstva rudarstva i energetike, Sektora za inspekcijski nadzor, Odeljenja geološke i rudarske inspekcije u Beogradu i Republičkog rudarskog inspektora Zorice Vukadinović.\nOsnovno javno tužilaštvo u Aleksincu obaveštava javnost da je u odnosu na prethodno saopštenje, u međuvremenu pribavljen Izveštaj stručne komisije o uzroku rudarske nesreće u jami rudnika uglja „Soko“ – piše na sajtu Tužilaštva.\nDodaju da u ovoj fazi postupka, a zbog nesmetanog vođenja predistražnog postupka, ne mogu da se izjašnjavaju o sadržini pribavljenog izveštaja republičkog rudarskog inspektora.\nBudući da je isti dostavljen Univerzitetu u Beogradu, Rudarsko geološkom fakultetu, gde je u toku analiza pribavljenih podataka na osnovu kojih će Komisija veštaka sačiniti nalaz i mišljenje o tačnom uzroku nastanka nesreće – navode iz Tužilaštva.\nPodsetimo, zaposleni u tom rudniku su nedavno naveli da su ostali bez odgovora na mnoga pitanja, a rudar Milan Stojanović je istakao da su radnici uplašeni i da razmišljaju o otkazu.\nIz organizacije „Tri tačke“ su naveli da več 50 dana nema odgovora o uzrocima i odgovornima za tragediju u rudniku „Soko“.\nRudnik Soko kod sokobanjskog sela Čitluk je od otvaranja zadesilo nekoliko nesreća, a najveća se dogodila 16. januara 1998. godine kada je u jakoj eksploziji poginulo 29 rudara, a 27 povređeno.\nBy Redakcija|Aleksinac, Crna hronika, Niš, Ražanj, Sokobanja, Svrljig|Коментари су искључени на IZVEŠTAJ O UZROKU NESREĆE POSTOJI ALI JOŠ NIJE JAVAN I TUMAČE GA VEŠTACI\nSTRAŠAN UDES KOD SUBOTINCA , JEDAN POGINUO , 10 POVREDJENIH\nUNICREDIT BANKA TRAŽI ŠEFA EKSPOZITURE U ALEKSINCU


Poziv producentima u kreativnim industrijama na besplatnu internetsku obuku\nSvi zainteresovani za učešće u Programu trebaju popuniti prijavni formular dostupan na internetskoj stranici British Councila, te prijavu podnijeti najkasnije 22. novembra 2021. godine do 23:59 po srednjoevropskom vremenu\nBritish Council Bosna i Hercegovina objavljuje javni konkurs za učešće u programu Creative Producers. Kandidati iz zemalja Zapadnog Balkana (Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo, Sjeverna Makedonija i Srbija) mogu slati svoje prijave do 22. novembra 2021. godine. Na učešće u Programu biće pozvano ukupno 20 producenata iz navedenih zemalja Zapadnog Balkana.\nOvaj dvosedmični Program osmišljen je s ciljem razvoja profesije producenta u kreativnim industrijama, kao i dobre umjetničke prakse u svim uključenim zemljama i u Velikoj Britaniji. British Council želi nove producente podržati u osposobljavanju za rad u kreativnim industrijama, te ohrabriti umjetničko eksperimentisanje i rad u različitim formama umjetnosti.\nUčesnici Programa će steći vještine osmišljavanja ideje za projekte u kreativnim industrijama i naučiti kako da svoju ideju efikasnije prenesu ciljnoj publici i svim učesnicima projekta. Razumjeće i šta sve treba razmatrati u smislu konkretnih rezultata: gdje će se, kada i kako projekat realizovati. Najbolje projektne ideje dobiće finansijsku podršku i mentorstvo.\nModerator Programa je Curated Place, britanska agencija za produkciju u kreativnim industrijama. Ova agencija se rukovodi prvenstveno umjetničkim kriterijima, a specijalizovala se za međunarodne javne programe, javne instalacije velikih razmjera, originalne narudžbe, profesionalni razvoj umjetnika, muzičku strategiju, organizaciju događaja i održive produkcije.\nSvi zainteresovani za učešće u Programu trebaju popuniti prijavni formular dostupan na internetskoj stranici British Councila, te prijavu podnijeti najkasnije 22. novembra 2021. godine do 23:59 po srednjoevropskom vremenu. Imena izabranih kandidata biće objavljena 6. decembra 2021. godine.\nKontakt za sve informacije i medijske upite: Stefan Jokanović na stefan.jokanovic@britishcouncil.org\n#british council#u fokusu


Štampač za kreiranje savršene haljine - Tetka\nHome/Kafa sa tetkom/Štampač za kreiranje savršene haljine\nŠtampač za kreiranje savršene haljine\n18. mar 2013. Kafa sa tetkom Leave a comment 0 Views\nNema žene koja nije, gledajući u svoj ormar krcat garderobom, zavapila kako nema šta da obuče, žaleći se da joj je nešto malo, nešto veliko, nešto izmodelo. I nema one koja u tom trenutku nije poželela čarobni štapić kojim bi u sekundi sebi stvorila idealnu haljinu za izlazak, ili idealni poslovni komplet koji bi joj odjednom vratili osmeh na lice.\nDžošua Haris, dizajner, smatra da će biti miljenih svih žena sveta ukoliko mu pođe za rukom da u delo sprovede ono što mu je na umu, a to je štampač kojim će svaka žena, u svojoj kući, moći da ima haljinu kakvu poželi. Čista naučna fantastika, rekli bismo.\nSvrha ovog štampača bi, kako Džošua kaže, bio da žene učini srećnima, smanji troškove kupovine i isporuke i smanji otpad. Ovaj revolucionarni štampač će pomoći ženi da, nakon što na Internetu odabere haljinu koja joj se dopada, izabere tkaninu, boju i veličinu, jednim jednostavnim klikom tu odabranu haljinu odštampa kod kuće.\nAko se pitate kako je to moguće, Džošua objašnjava da će se to postići upotrebom posebnih kertridža u kojima će boja za štampanje biti zamenjena pamukom, vunom, svilom ili nekom drugom vrstom tkanine koji će se zamenjivati, kada se potroše, isto kao svi ostali kertridži. Sve ovo bi smanjilo potrošnju materijala i reciklažu neupotrebljive odeće i, naravno, usrećilo žene.\nIako ovo spade u domen naučne fantastike, Džošua tvrdi da nije tako, da će se ovi štampači pojaviti u bliskoj budućnosti, već 2050. godine, na nama je samo da sačekamo.\nŠtampač umesto ormara\nIzvo vesti i fotografija: donna.fanpage.it\nPrevious Priče za laku noć\nNext Vesti iz sveta


“Banini” kupila “Jaffa” – TV Kikinda\n“Banini” kupila “Jaffa”\nJavnog nadmetanja za prodaju kikindskog “Baninija” u stečaju nije ni bilo jer je jedini ponuđač Fabrika biskvita “Jaffa” iz Crvenke kupila kikindsku konditorsku fabriku po početnoj ceni od 15 miliona evra. Bojan Knežević generalni direktor “Jaffe” istakao je da je početna cena visoka, jer “Banini” ima velika dugovanja.\n-Kikindska fabrika je ušla u stečaj i velike probleme među kojima je preko 40 miliona evra duga bankama i 10 miliona evra dobavljačima.Uprkos tome odluka rukovodstva “Jaffe” je bila da predložimo akviziciju našem vlasniku jer verujemo u potencijal proizvoda “Jaffe” i “Baninija”.Prvo ćemo sagledati postojeće stanje, a analize su te koje će pokazati šta su najbolji poslovni modeli funkcionisanja. Fabrika bez radnika nam ne znači ništa, a u ovom momemntu ne mogu da znam koliko zaposlenih će raditi – rekao je Bojan Knežević, generalni direktor fabrike “Jafa”.\nNovi vlasnik “Baninija” ističe da ih čeka veliki posao. Primarni cilj je podizanje proizvodnje u kikindskoj fabrici u kojoj će biti zadržan sadašnji program slatkih i slanih proizvoda.\nStečajna upravnica Dragana Galić napomenula je da stečaj “Baninija” još uvek nije okončan:\n-Stečaj će se završti pošto se obavi papirološki deo i kada ponuđač uplati kompletnu cenu .U Srbiji postoje stečajevi koji traju od pet do 10 godina, a u “Baniniju” je ovaj postupak završen u rekordnom roku za 11 meseci što je odlično.\nJavnom nadmetnju prisustvovali su predstavnici radnika, poverilaca, banaka, kao i gradske uprave jer je “Banini” značajan za grad i u ovoj fabrici zaposleno je oko 500 radnika.\n-Kao lokalna samouprava očekujemo da novi vlasnik bude jednako društveno odgovoran kao što su to bili prethodnici, da se firma ustali, vrati na tržište i ponovo osvoji pozicije koje je do sada imala. “Jaffa” je velika konditorska firma, pa očekujem da će “Baniniju” biti pružena nova šansa. Interes grada je da što veći broj zaposlenih koji su i do sada bili angažovani u “Baniniju” ostanu i dalje na svojim mestima i da firma ponovo postane brend i ponos Kikinde – dodao je Saša Tanackov, član Gradskog veća.\nFabrika biskvita “Jaffa” posluje već 40 godina,a poslednjih 15 godina je u sastavu “Kappa Star Group”. U okviru ove holding kompanije posluje pet firmi: Fabrika kartona “Umka”, Fabrika hartije ,Papir servis, Fabrika ambalaže “Avala Ada” sve iz Beograda i Fabrika biskvita “Jaffa” iz Crvenke. Bojan Knežević napominje da u kompletnoj grupaciji ima oko 2.000 radnika i da nijedna fabrika u holdingu nije zatvorena .\n21 marta, 2017 Aleksandra Djuran\n← Nagrađeni roman „Arzamas“ Ivane Dimić predstavljen Kikinđanima Obeležen Svetski dan osoba sa Daunovim sindromom →


[ 24/01/2021 ] Džoni Roten: Serija o Seks Pistolsima će uništiti ugled benda\tVesti\n[ 24/01/2021 ] Restitucijom najviše oranica vraćeno u Bačkoj Topoli, Bečeju i Kikindi\tDRUŠTVO\n[ 24/01/2021 ] Đukanović: Srbija ugrožava suverenitet svojih suseda\tRegion\n[ 24/01/2021 ] Mega posle drame pobedila Cibonu (VIDEO)\tSport\n[ 24/01/2021 ] Drijan: Uvesti sankcije Rusiji\tVesti\nHomeEkonomijaFiskalni savet: Srbija nije blizu fiskalne krize, ali budžet je trebalo opreznije planirati\n01/12/2020Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti0\nFiskalni savet smatra da je, uprkos trenutnim čvrstim javnim finansijama Srbije, budžet za 2021. godinu trebalo planirati restriktivnije zbog velikih neizvesnosti koje donosi naredna godina.\nU objavljenim ocenama budžeta za 2021. godinu, Fiskalni savet (FS) ističe da Srbija, i pored svetske zdravstvene krize, trenutno nije blizu opasnosti izbijanja fiskalne krize i da će država sigurno moći i u narednom periodu uredno da izvršava sve svoje finansijske obaveze.\nFiskalni savet objavio ocene budžeta za 2021. godinu\nTo je, kako se navodi, neposredan rezultat uspešno sprovedene fiskalne konsolidacija i bolnih mera koje su opravdano sprovedene.\nFiskalni savet ipak ukazuje na neke rizike koje nosi 2021. godina.\nSavet podseća da se predlogom budžetskog zakona predviđa deficit Republike od 178,5 milijardi dinara (3,0 posto BDP-a) i neznatno veći deficit na nivou opšte države od oko 180,3 milijardi dinara.\nSavet dodaje da taj plan počiva na optimističnoj pretpostavci da će rast BDP-a u 2021. biti visokih 6,0 procenata, što zbog neizvesnosti vezanih za razvoj epidemiloške situacije može da bude dovedeno u pitanje.\nU slučaju nižeg privrednog rasta, kako upozoravaju, javni prihodi se ne bi realizovali po planu, pa bi deficit mogao da se poveća na blizu 4,0 posto BDP-a, dok bi učešće javnog duga u BDP-u, umesto smanjenja, moglo da poraste na preko 60 odsto.\nUkoliko se u 2021. nastave nepovoljne epidemiološke okolnosti, možda će biti neophodan i novi, svakako manji, paket pomoći privredi koji bi dodatno opteretio javne finansije, navodi se u ocenama.\n„Zbog toliko mnogo neizvesnosti ocenjujemo da je budžet za 2021. trebalo opreznije da se planira, s deficitom do 2,0 posto BDP-a“, ocenjuje Fiskalni savet.\n„Najveći problem budžeta prevelika izdvajanja za subvencije i plate u javnom sektoru“\nPrema mišljenju Fiskalnog saveta, opreznije planiranje je moglo da se postigne zamrzavanjem zarada u javnom sektoru i odlaganjem ili odustajanjem od projekata koji u 2021. nisu hitni, među koje svrstava troškove opremanja bezbednosnog sektora, izgradnju aerodroma u Trebinju, subvencije za elektronske fiskalne kase, subvencije za taksiste, izdvajanja za privlačenje investitora…\nSavet preporučuje Vladi da projekte za 2021. koji nisu prioritetni počne da realizuje tek kada i ako se uveri u snažan privredni oporavak, kako bi se sprečilo preveliko povećanje deficita i javnog duga u idućoj godini.\nKao najveće strukturne probleme unutar budžeta za 2021, Savet vidi „prevelika izdvajanja za subvencije i plate u javnom sektoru“.\nNapominje da četiri velike rashodne stavke u budžetu predstavljaju: izdaci za zdravstvenu zaštitu, penzije, zarade u javnom sektoru i subvencije i neto budžetske pozajmice.\nSmatra da su povećani izdaci za zdravstvo i penzije, iako su znatno iznad održivog nivoa, načelno opravdani i da ne bi trebalo da predstavljaju trajan izvor nestabilnosti javnih finansija.\n„Vlada je u otežanim uslovima krize uspela da nabavi izuzetno velike količine potrebne zdravstvene opreme, da uloži u postojeće objekte i izgradnju novih, a planira da nastavi s tim i u 2021, što je olično“, ističe FS.\nSavet takođe podržava planirano povećanje penzija u 2021, pod uslovom da Vlada nastavi dosledno da se pridržava „švajcarske“ formule i nakon završetka krize.\n„Najbolji element budžeta povećanje izdvajanja za javne investicije“\nKao najbolji element predloženog budžete, Fiskalni savet izdvaja dalje povećanje izdvajanja za javne investicije koje su u 2021. planirane na veoma visokom nivou.\n„Budžetom za 2021. predviđeni su rekordni kapitalni rashodi Republike od 274 milijardi dinara, a na nivou konsolidovane države planiraju se ukupne investicije od oko 330 milijardi dinara (oko 5,5% BDP-a)“, konstatuje FS.\nNaglašava da ulaganja države u putnu i železničku infrastrukturu nisu bila umanjena ni tokom krizne 2020, te ocenjuje da to znači da je u ovoj krizi izbegnuta jedna od većih grešaka ekonomske politike Srbije nakon završetka svetske ekonomske krize iz 2008, kad su javne investicije smanjene, umesto da se povećaju.\nRizik po budžetski deficit su, kaže FS, subvencije i plate u javnom sektoru.\nDa bi se taj rizik otklonio, potrebno je da plate u javnom sektoru duži niz godina rastu sporije od privrednog rasta i od plata u privatnom sektoru, a da se najvažnija javna i državna preduzeća temeljno restrukturiraju.\nU tom kontekstu, FS primećuje da se skoro svake godine pojavljuju neka javna i državna preduzeća kojima je potrebna pomoć iz budžeta zbog nagomilanih dugova i obaveza usled neuspešnog poslovanja, navodeći poimence „Er Srbiju“, „Elektroprivredu Srbije“, „Petrohemiju“, „PEU Resavicu“…\nJoksimović: Srbija za aktivno učešće u Konferenciji o budućnosti Evrope\nRestitucijom najviše oranica vraćeno u Bačkoj Topoli, Bečeju i Kikindi\nĐukanović: Srbija ugrožava suverenitet svojih suseda\nMega posle drame pobedila Cibonu (VIDEO)\nDrijan: Uvesti sankcije Rusiji


Investicije u oblast zaštite životne sredine u Srbiji trebalo bi da se povećaju za 500 miliona evra godišnje, što je 1,3 odsto bruto domaćeg proizvoda, izjavio je predsednik Fiskalnog saveta Srbije Pavle Petrović i objasnio da je taj iznos jednak godišnjim ulaganjima države u poljoprivredu ili trećini budžeta Ministarstva prosvete.\nReč je o ukupnim investicijama od osam do devet milijardi evra za 15 godina, istakao je Petrović na konferenciji za novinare, koja je održana u utorak u Beogradu i procenio da će već u 2019. godini biti budžetskog prostora za povećanje investicija u oblast zaštite životne sredine za 350 do 400 miliona evra, odnosno oko jedan odsto BDP.\nOn je izjavio da je nužno ulaganje u zaštitu životne sredine, jer Srbija u tu oblast trenutno ulaže tri puta manje od zemalja centralne i istočne Evrope, a kako je dodao, Srbija je među najzagađenijim zemljama u Evropi, što ugrožava zdravlje stanovništva, smanjuje životni vek i pogoršava kvalitet života.\nDa bi se u oblast zaštite životne sredine investiralo dodatnih 500 miliona evra godišnje, neophodno je da se iz republičkog budžeta izdvaja oko 350 do 400 miliona, a da preostala sredstva obezbede lokalne samouprave i javna i državna preduzeća, rekao je Petrović i dodao da bi EPS, koji najviše zagađuje, u narednih deset godina trebalo bi da investira oko milijardu evra u oblast zaštite životne sredine.\nPetrović je rekao i da bi u narednih deset do 15 godina u sektor voda trebalo da se investira oko šest milijardi evra, u sektor otpada milijardu i po evra, a u smanjenje zagađenja vazduha oko 2,3 milijarde.\nPo njegovim rečima, problem zaštite životne sredine moraće kad-tad da se rešava - ne samo zbog zdravlja stanovništva, već i zbog obaveza prema EU, jer će u suprotnom Srbija plaćati penale u toj oblasti.\nU Fiskalnom savetu su izračunali i da bi 1,3 odsto BDP ulaganja u ovu oblast dovelo do ubrzanja rasta BDP od najmanje 0,5 odsto.\nČlan Fiskalnog saveta Vladimir Vučković je rekao da bi trebalo da se donesu strategije u oblasti vazduha i klimatskih promena, kao i da bi neke postojeće trebalo promeniti. On smatra i da bi Ministarstvo za zaštitu životne sredine trebalo da dobije veće nadležnosti, kao i da sredstva od ekoloških taksi i naknada treba da se troše isključivo za pitanje životne sredine.


Junkerov plan: Evropski fond za strateška ulaganja će mobilisati preko 177 milijardi evra novih investicija\nVi ste ovde:Početna»Vesti iz Brisela»Junkerov plan: Evropski fond za strateška ulaganja će mobilisati preko 177 milijardi evra novih investicija\nBy Jovan objavljeno\t 14/03/2017 Vesti iz Brisela\nOčekuje se da Junkerov plan mobiliše preko 177 milijardi ukupnih investicija. Ove cifre su objavljene nakon prošlonedeljnog sastanka Saveta direktora Evropske investicione banke.\nSamo dve godine nakon što je Junkerova Komisija pokrenula Plan, u okviru njega je već mobilisano više od polovine prvobitno postavljenog cilja od 315 milijardi evra.\nOdobrene aktivnosti u okviru Evropskog fonda za strateška ulaganja imaju opseg finansiranja od preko 32 milijarde evra u svih 28 država članica. Evropska investiciona banka je odobrila 197 projekata u okviru fonda čija je ukupna vrednost 24 milijarde evra.\nEvropski investicioni fond je odobrio 264 sporazuma za podršku malim i srednjim preduzećima ukupne vrednosti od osam milijardi evra u okviru Evropskog fonda za strateška ulaganja. Očekuje se da prednosti ovih sporazuma ostvari preko 400.000 malih i srednjih i preduzeća srednje tržišne kapitalizacije.\nKomisijin predlog o proširenju Evropskog fonda za strateška ulaganja (takozvani predlog EFSI 2.0) već ostvaruje dobar napredak. Evropski savet je na decembarskom sastanku pozdravio dogovor ministara finansija EU da podrže predlog i pozvao kozakonodavce da ga usvoje u prvoj polovini 2017.\nPredsednik Junker je uvrstio predlog EFSI 2.0 među zakonodavne prioritete i u tom kontekstu s nestrpljenjem očekuje blisku saradnju sa Evropskim parlamentom na njegovom brzom usvajanju.


Tanjug 27. januara 2021. 22:08\nBEOGRAD – Komisija za zaštitu konkurencije saopštila je večeras da su joj se obratile kompanije Telekom Srbija a.d. i Telenor Srbija sa zahtevom za pojedinačno izuzeće od zabrane ugovora o ograničenoj i definisanoj poslovnoj saradnji u određenom segmentu poslovanja, ističući da nije reč o spajanju te dve kompanije.\n„Kako bi sprečili dalje pogrešno informisanje javnosti, ističemo da ovde nije reč o koncentraciji (spajanju) dva ili više tržišna učesnika, već o izuzeću od zabrane ugovora o ograničenoj i definisanoj poslovnoj saradnji u određenom segmentu poslovanja“, navodi se u saopštenju.\nKomisija za zaštitu konkurencije ističe da u postupanjima po ovakvim zahtevima, prvo utvrđuje svoju nadležnost, a zatim odlučuje o ispunjenosti uslova za izuzeće dostavljenog sporazuma u skladu sa zakonom propisanim uslovima (čl. 11, 12, 13. i 14. Zakona o zaštiti konkurencije), što će, navodi, učiniti i u slučaju ovog primljenog zahteva.\nU saopštenju se napominje da je Komisija i u dosadašnjoj praksi već postupala po zahtevima za pojedinačno izuzeće ugovora zaključenih između učesnika aktivnih na tržištu elektronskih komunikacija Telenor – VIP mobile, Telenor – SBB, itd.\n„Imajući u vidu da je reč o specifičnom tržištu, za čiji razvoj i funkcionisanje su nadležna i sektorska regulatorna tela, Komisija će kao i do sada, u saradnji sa njima, postupati po ovom zahtevu za pojedinačno izuzeće“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da, u skladu sa Zakonom o zaštiti konkurencije, a u interesu vođenja postupaka, kao i zaštite prava stranaka u tim postupcima, Komisija ne može u ovom trenutku da iznese više informacija, niti da prejudicira rokove i svoje postupanje.


Vučić svečano otvorio Lidl! Predsednik poručio: Ovo nisu obične prodavnice, lepše izgleda nego u Bugarskoj | Srbija | Vesti\nRTV Pančevo Vesti Region Vučić svečano otvorio Lidl! Predsednik poručio: Ovo nisu obične prodavnice, lepše izgleda nego u Bugarskoj\nVučić svečano otvorio Lidl! Predsednik poručio: Ovo nisu obične prodavnice, lepše izgleda nego u Bugarskoj\nPANČEVO, 11. oktobar 2018. (TV Pančevo) – U 12 gradova Srbije otvoreno je 16 prodavnica „Lidla“, najvećeg trgovinskog lanca u Evropi. Svečanom otvaranju jedne od pet „Lidlovih“ prodavnica u Beogradu prisustvovao je i predsednik Srbije. Ovo je dan kada pravimo veliki korak napred ka boljem i kvalitetnijem životu, poručio je Vučić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao je danas jednu od 16 prodavnica kompanije „Lidl Srbija“, koje su svečano otvorene tačno u 8 sati.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je da ovo nije običan dan i da se ne radi o običnoj prodavnici, jer je ovo dan kada pravimo veliki korak napred ka boljem i kvalitetnijem životu.\nPoručio je da od „Lidla“ možemo mnogo da naučimo, posebno u organizaciji rada, logostici i modernom načinu vođenja posla, ne samo trgovisnkih lanaca.\nUkazao je, na primer, na najsavremeniji „Lidlov“ logistički centar u Novoj Pazovi, kao i na to da Lidlove prodavnice imaju različite temperaturne zone usklađene sa vrstama robe i proizvoda.\nPodsetio je da je cela investicija „Lidla“ u Srbij ivredna 205 miliona evra i da je zaposleno 1.553 radnika, a da je obuka za neke poslove trajala i do dve i po godine.\n„Imao sam prilike da razgovaram sa radnicima, oni su nasmejani i zadovoljni. Nadaju se da će moći da napreduju, obezbede budućnost za sebe i svoju decu“, rekao je predsednik.\nVučić je prilikom obilaska ocenio da je objekat lepši nego u Bugarskoj.\n„Lepše izgleda nego u Bugarskoj, bio sam pre 6-7 godina i ovaj je mnogo lepši i veći“, rekao je Vučić.\nIstakao je da će cena naših proizvoda sigurno biti niža nego drugih, a nama bi značilo uvrštavanje proizvoda u asortiman „Lidla“ i otvaranje novih radnih mesta.\n„U cene će se potrošači moći uveriti sami. Video sam danas, a ne idem često u prodavnicu, dva proizvoda koji su uradili zajedno sa Nemcima. Kafa sa našom užičkom kompanijom i domaće pile iz Žitišta. Bilo bi lepo da vi Nemci ponudite to i na drugim tržištima, na primer Bugarskoj i Rumuniji“, rekao je Vučić tokom obraćanja.\n„Sa Nemačkom imamo najveću trgovinsku razmenu. Zahvaljujući nemačkim investicijama i fabrikama imamo jednu od najbržih rastućih ekonomija u Evropi. Molim vas da podržite dalji dolazak nemačkih investitora, a mi ćemo omogućiti najbolje uslove za njihov dolazak i opstanak“, rekao je predsednik.\nPosebno se obratio penzionerima, koji su, kaže, najbrojniji kupci u jutarnjim časovima, te poručio da će uskoro uz uvećane penzije, koje će iz godine u godinu biti sve veće, moći svojim unucima da ostavljaju novac za džeparac i dobru čokoladu, i u „Lidlu“ i na svakom drugom mestu.\n„Uredili smo državnu kasu, sproveli smo neophodne reforme, napravili ono što decenijama nismo. Danas dinar držimo čvrsto pod kontrolom i danas možete da planirate šta ćete da uradite sutra“, rekao je Vučić.\nGeneralni direktor „Lidl Srbija“ Tomislav Šapina kaže da je ova kompanija prvi savremeni diskontni lanac u našoj zemlji, koji na tržište donosi novo jedinstveno iskustvo kupovine.\n„Mi smo jednostavni, bolji, povoljniji“, poručio je Šapina i naveo da veruje da će „Lidl Srbija“, kroz pažljivo odabrani asortiman proizvoda, sa najboljim odnosom cena i kvaliteta, uspešno odgovoriti na potrebe potrošača.\n„Ponudićemo vam Lidl brendove, sveže voće i povrće, pecivo iz ‘Lidlovih’ pekara, više od 350 proizvoda domaćih proizvođača, a pre svega ponudićemo vam najpovoljniju potrošačku korpu u Srbiji“, naglasio je Šapina.\nNaveo je da je danas važan dan, kada „Lidl“ počinje poslovanje u Srbiji, ali poručuje da je to tek početak.\n„Tu smo da ostanemo i da se zajedno razvijamo. Slušaćemo vas potrošače kako bismo bili bolji iz dana u dan“, rekao je Šapina i nagalsio da je izuzetno ponosan na sve zaposlene.\nPonosan je, kaže, na sve što je „Lidl Srbija“ do sada uradio i dodao da je „Lidl“ dao sve od sebe, a ono najbitnije da su svi u Srbiji radili srcem i da su svi uzbuđeni, srećni i ponosni.\nLidl primer razvoja saradnje\n„Samim tim je Lidl primer kako se razvija privredna saradnja Srbije i Nemačke“, kazao je Šib na otvaranju Lidl prodavnice u ulici Vojislava Ilića na Zvezdari i dodao da u Srbiji posluje 400 nemačkih kompanija u kojima radi 50.000 ljudi, a da su od 2000. godine investirale u Srbiji dve milijarde evra.\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić podsetio je da je prvi novinski tekst o tome da „Lidl“ planira da dođe u Srbiju objavljen 2007. godine, te da se posle 10 godina u Srbiji otvara prvi savremeni diskontni lanac.\n„Sada kada je ‘Lidl’ došao u Srbiju otvorila se nova polemika, a to je šta to znači za srpsku privredu. Pre svega, to znači za naše potrošače zbog veće konkurencije, imaće veću mogućnost izbora, samim tim očekuje se borba među trgovcima za kupce, potrošače tako da moraju nuditi pristupačnije cene i kvalitetniju uslugu“, rekao je Ljajić.\nDolazak „Lidla“ u Srbiju znači, kaže Ljajić, i da će trgovinski lanci morati da ponude i veće plate dobrim radnicima, trgovcima, da bi ih pridobili za sebe.\nOtvoreno pet objekata u Beogradu\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić istakao je da je sjajna vest otvaranje „Lidla“ u Srbiji i dodao da sa tom kompanijom dolazi i dobar kvalitet, dobre cene i nova radna mesta.\n„Naša želja je da svaka opština u Beogradu ima Lidl prodavnicu“, rekao je Radojičić i dodao da će do kraja godine u prestonici Srbije biti otvorena i šesta, dok će sledeće godine glavni grad imati sedam „Lidl“ prodavnica.\nU Beogradu je otvoreno pet maloprodajnih objekata – na Konjarniku, na Novom Beogradu, Vidikovcu, Zvezdari, Trošarini i u Borči.\nVrata ovog trgovinskog lanca otvorena su i u Boru, Kragujevcu, Nišu, Leskovcu, Smederevu, Subotici, Somboru, Užicu, Šapcu, Novom Sadu i Zrenjaninu.\nDo kraja godine, kako je najavljeno, biće otvoreno još sedam „Lidl“ radnji – u Vršcu, Inđiji, Pančevu, Kikindi, Kruševcu, Jagodini i na još jednoj lokaciji u glavnom gradu.\nProdavnice „Lidla“ radiće do 22 časa. Zaposleni će imati petodnevnu radnu nedelju, a zahvaljujući elektronskoj evidenciji, kompanija će plaćati i poštovati svaki minut njihovog rada, poručuju iz „Lidla“.


Zaposleni u Activision-Blizzard donirali 1,6 miliona dolara humanitarnim organizacijama - PLAY!\nActivision-Blizzard možda iz ovog ili onog razloga važi za omraženu kompaniju u gejming industriji, ali zato ima i onu humanu stranu. Zaposleni u ovoj kompaniji su se udružili kako bi u humanitarne svrhe donirali čak 1,6 miliona dolara.\nBobi Kotik, direktor Activision Blizzard grupe pokrenuli su Holiday Giving incijativu u kojoj je svaki zaposleni u Activision Blizzard dobio po 200 dolara koje je mogao donirati bilo kojoj organizaciji koju poželi. Odziv je bio izuzetno velik i 8,013 radnika je odabralo neku od 3200 humanitarnih ogranizacije koje su ukupno dobile 1,6 miliona dolara u donacijama.\nZaposleni su oduševljeni ovom akcijom i rado su se odazvali na poziv. Većina kompanija bi trebala ispratiti primer koji je sada dao Activision Blizzard, ma šta god mislili o ovoj kompaniji.\nActivision-Blizzard svakako ima razloga da pomogne mnogima, pošto iza sebe ima izuzetno uspešnu 2020. godinu. Call of Duty: Warzone i premijum ostvarenje Black Ops Cold War su doneli ogroman priliv kapitala, dok je uspeh Shadowlands ekspanzije za World of Warcraft doveo više igrača nego ikada.\nRelated Items:activision, Activision-Blizzard, Blizzard, donacija, humanitarne svrhe


Episkop bački Irinej: Zorana Mihajlović otuđena od Crkve – NovostiDana.rs\nEpiskop bački Irinej: Zorana Mihajlović otuđena od Crkve\nEpiskop bački Irinej izjavio je da se stavovi potredsednice vlade i predsednice Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorane Mihajlović o pravu žena na radjanje mogu tumačiti kao njena „otudjenost od te Crkve“.\nKako se navodi u saopštenju SPC, „svakom iole dobronamernom čoveku upoznatom sa činjenicom da svake godine u Srbiji umre 30.000 ljudi više nego što se rodi“ nesporan je apel patrijarha Irineja „da preporučimo našim materama da su dužne da radjaju decu, po Božjem blagoslovu i daru datom majkama, da na taj način ostanemo u istoriji“.\nEpiskop Bački smatra da Zorana Mihajlović ne raspolaže kriterijumima na osnovu kojih bi mogla „meritorno“ da procenjuje sadržaj poruka patrijarha Irineja i da se njena kritika poglavara SPC „može tumačiti i kao njena otudjenost od te Crkve, Crkve njenih predaka“.\n„Kao ubedjena privrženica evropskih, možda i evroatlantskih vrednosti i standarda, ona je i veliki poštovalac ljudskih prava, naročito ženskih prava, iako verovatno ne zna da je tim pravima izvor u hrišćanskoj etici, odnosno u hrišćanskom učenju o neprikosnovenoj vrednosti i dostojanstvu svake ljudske ličnosti. Zna se, medjutim, da osnovno ljudsko pravo jeste pravo na život. Zato pitam gospodju ministarku da li embrion, nerodjeno dete, novo ljudsko biće u utrobi majke, ima pravo na život?“, naveo je episkop Bački i upitao gde je su tu moral i savest.\nOn dodaje da je Mihajlovićeva tvrdnjom „da treba pustiti žene da radjaju onda kada one to hoće“, poruku patrijarha Irineja stavila u kontekst ratova i stradanja.\n„Time je gospodja Mihajlović potpuno svesno podržala nemačku književnicu Hertu Miler, koja je samo dan ranije za ratove u bivšoj Jugoslaviji optužila srpski narod i Srpsku pravoslavnu crkvu“, smatra episkop bački.\nPrema njegovim rečima, motivacija Herte Miler „zasnovana na istorijskim kompleksima i porodičnom vaspitanju jasna je i neupitna“, dok motivacija Zorane Mihajlović da „izvrće reči o deci i blagoslovu i radosti radjanja“ nije politička.\nPatrijarh Irinej je na Sajmu knjiga, kako je preneo list „Alo“, rekao da je dužnost da se „preporuči našim materama da su dužne da radjaju decu po božjem blagoslovu“.\nPredsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović posle tih izjava, poručila je da treba pustiti žene da radjaju onda kada one to hoće.


Voleonteri prilikom obilaska ugroženih porodica (Foto OG)\nDezinfikovani parkovi i stambene zgrade\nOpština Gračanica odlukom Кriznog štaba za vanredne situacije sprovodi pojačane higijenske mere u borbi protiv koronavirusa. Radnici javnih službi danas su dezinfikovali stambene zgrade i dečije parkove na teritoriji ove lokalne samouprave, navodi se u saopštenju.\n"Dezinfikovani su ulazi i hodnici stambenih zgrada u Gračanici, Кišnici, Lapljem Selu, i Donjoj Gušterici. Sutra će biti nastavljena dezinfekcija preostalih stambenih zgrada", ističe se u saopštenju opštine Gračanica.\nU proteklim danima dezinfikovane su zdravstvene i obrazovne institucije, kao i ustanove kulture, javne površine, kao i površine ispred javnih objekata.\n"Brašno, zejtin i ostale životne namirnice dobilo je sedam porodica iz Lipljana i Rabovca", ističe se u saopštenju.\nU saopštenju se napominje da su tokom posete utvrdili činjenično stanje i napravili spisak neophodnih namirnici koje će u narednom periodu dopremiti staračkim domaćinstvima.\nOpština Gračanica i Krizni štab pozivaju svoje mešatane da se pridržavaju uputstva za zaštitu od koronavirusa.\n05.12.2021 Četiri prva mesta za balerine iz Gračanice (330)\n05.12.2021 U Srbiji još 41 smrtni ishod (109)\n05.12.2021 Na Kosovu jedan smrtni slučaj, dva novozaražena (107)


Kvoterbek Dalasa Toni Romo najpre je proigrao najboljeg hvatača ekipe Deza Brajanta za tačdaun, a potom je predvodio ekipu i u još jednom napadu, onom koji je završen preciznim šutem Dena Bejlija sa 40 jardi za konačnih 20:19 u korist Kaubojsa - baš kada je vreme za kraj meča isticalo.\nHeroja je bilo i na istoku SAD. Karolina, otpisana od mnogih zbog samo tri pobede u dosadašnjem toku sezone, ugostila je Atlantu koja je do ovog vikenda imala samo jedan poraz. A imala je i nešto što je jako nerviralo igrače Karolina Pantersa - kvoterbeka Meta Rajana.\nRajan je dobio nadimak "ledeni" jer, iako relativno mlad, hladnokrvno vodi svoju ekipu do brojnih pobedničkih napada u završnicama utakmice. No, Met Rajan je uradio nešto što je za Pantere bilo nedopustivo u prvom ovosezonskom meču ovih rivala: posle pobede Atlanta Falkonsa na sopstvenom terenu, prišao je igračima Karoline i počeo da ih tera. Upravo uz reči koje bi, u slobodnom prevodu, glasile "Marš sa našeg terena".\nA Panteri takve stvari pamte. Iako su nastupili bez četiri svoja startera i iako imaju 13 igrača koji su sezonu okončali pre vremena zbog povreda, Panteri su napravili senzaciju i dobili Atlantu sa 30:20. Zvezda večeri bio je prošlogodišnji najbolji novajlija, Kem Njuton, koji je uz 287 "bačenih" jardi i dva tačdauna, istrčao jedan dug 72 jarde.\nLakov "rival" na ovogodišnjem draftu, drugi pik Robert Grifin Treći, briljirao je u dresu Vašingtona većim delom ove sezone, a kada se povredio u meču sa Baltimirom čiji je zaštitni znak tradicionalno snažna odbrana, na scenu je stupio njegov zamenik. Kirk Kazins, koji je do sada nije uspevao da se nametne jer je na istom ovogodišnjem draftu izabran kao 102. pik, dobio je šansu kada se povredio RGIII, a onda je dovršio započeti posao. Pola minuta pre kraja pronašao je Pjera Garsona za tačdaun, pretvaranje za dva poena je sam uspešno okončao izborišvi produžetak, u kome je Vašington savladao Rejvense sa 31:28.\nPosle najdužeg niza poraza u poslednje 42 godine, Filadelfija je savladala Tampa Bej sa 23:21 takođe zahvaljujući rezervnom kvoterbeku. Umesto Majkla Vika, Iglse se predvodio Nik Fols koji je bio odgovoran za dva tačdauna u poslednja četiri minuta, uključujući završni, dodavanjem za Džeremija Meklina, sekund pre kraja utakmice.\nTrčanje je bilo presudno i u pobedi Minesote nad Čikagom od 21:14, u kojoj je Adrijan Piterson sa 154 osvojene jarde i dva tačdauna pokazao ne samo da je njegova operacija prošlost, već da je realno da do kraja ove sezone osvoji i 2.000 jardi probojima kroz protivničke odbrane. Ovoga puta ni sjajna defanziva "medveda" nije uspela da ga zaustavi.


Sećanje na Milana Mladenovića: EKV tribute koncert benda Deca iz vode - Mikser House\nSećanje na Milana Mladenovića: EKV tribute koncert benda Deca iz vode\nU subotu, 5. novembra, obeležava se 22. godine od odlaska velikog muzičara, pesnika, pevača, umetnika čije pesme i danas znače mnogo u antologiji domaće rok muzike, pa će se tog dana i tim povodom u Mikser House-u okupiti „Deca iz vode“ i održati četvrti tradicionalni beogradski koncert u znak sećanja na Milana Mladenovića i putem sviranja, video spotova, reči i fotografija, evocirati uspomene na Milana i njegov umetnički opus.\nSam koncert će trajati oko tri sata, a na repertoaru će se naći pesme sa svih šest studijskih albuma EKV-a, uključujući prvenac kao Katarina II i pesme Šarla Akrobate. Pored matičnog benda koji čine Zoran Mladenović (gitara, vokal) Luna Škopelja (klavijatura), Lazar Ostojić (bas) i Nikola Rajović (bubnjevi) na bini će se po tradiciji naći i brojni gosti afirmisani muzičari koji će samostalno ili sa bendom svirati pesme EKV-a, Neki od potvrđeni su gudaćki kvartet Intermeco, Škopi (U škripcu, Babe) i Trut (Babe, E-play), Marko Aleksandar Gajić.\nSpecijalni gost biće Ivan Ranković Raka bubnjar EKV.a u periodu (1985 – 1987) koji je snimio sa bendom treći album „S vetrom uz lice“ i „Live in Kulušić 1986“. On će svirati dve pesme sa „Decom iz vode“, a pre toga će prisutne pozdraviti i upoznati sa nekim činjenicama i zanimljivostima o radu Ekatarine Velike u periodu kad je bio njihov član.\nDeca iz vode / EKV tribute band project / nastao je pre tri godine u Beogradu sa idejom da se koncertno, audio i vizuelno reafirmiše opus Milana Mladenovića i grupe Ekatarina Velika i prve dve godine održavao je koncerte u klubu Blue Moon, dok je prošle godine napravio veliki događaj u Mikser House.u kojem je prisustvovalo preko 800 ljudi uz projekciju filma, fotografija, spotova i goste. Od tada sa tim programom i projektom obilaze dosta gradova u Srbiji a taj program imali su priliku da vide i ljubutelji EKV-a i u Zagrebu, Rijeci i Skoplju a uskoro i u Crnoj Gori i Sloveniji..\nZa kratko vreme ceo projekat i bend je pobrao simaptije kako publike tako i stručne i muzičke javnosti i često dobijaju epitet najvernijeg i najboljeg EKV tribute benda koji je ikad postojao. Sa bogatijim i novim programom „Deca iz vode“ vas pozivaju na još jedno veče divnog druženja i uživanja u pesmama koji volimo, a po rečima večine učesnika ovakvi koncerti ostaju u pamćenju dugo vremena jer je atmosfera fenomenalna, energija sa bine odlična a publika po pravilu euforična.\nUlaz na manifestaciju je od 21h, i nakon interesantnih fan video spotove pesama koje bend neće svirati,sledi koncert je najavljen za posle 22h. Karte su u pretprodaji u Mikser House-u (Karađorđeva 46), Felix shopu (TC Sremska i sprat) i Žila shopu (Čumićevo sokače I sprat) po početnoj ceni od 400 din.\n← Love Mystical Balkan: Predstavljanje nove M Design kolekcije\nVeliki beogradski koncert ZAA u Mikser Hausu →


Savić sa mladim snagama protiv Španije - Vaterpolo vesti\nPočetna » Nacionalna selekcija » Savić sa mladim snagama protiv Španije\nSavić sa mladim snagama protiv Španije\nReprezentacija Srbije vratila se posle jedne godine pauze u takmičenje Svetske lige i odmah sa tri pobede u grupi obezbedile plasman na završni turnir osam najboljih ekipa koji će se od 11. do 16. juna igrati u Rusiji. Meč 5. kola bez rezultatske važnosti Srbije će igrati 27. marta u Barseloni protiv Španije, a selektor Dejan Savić odlučio je da na taj duel povede mlađe snage, dok će pozdani i provereni reprezentativci odmarati. Među vaterpolistima koji će prvi put u senirskoj konkurenciji obući kapicu Srbije su i braća Strahinja i Viktor Rašović koji igraju odlično u redovima Crvene Zvezde, kao i Dušan Marković iz kragujevačkog Radničkog. Među onima koji su već bili na pragu najboljeg tima, ali nisu dobili priliku u Barselonu putuju Marko Matović i Nikola Eškert. U ekipi će se naći i drugi golman Partizana Stefan Živojinović, kao i već dokazani reprezentativci Boris Vapenski i Aleksa Šaponjić.\nOd igrača koji su bili u sastavu početkom februara u Novom Sadu kada je pobeđena Nemačka tu su Miloš Ćuk, Dušan Mandić i Nikola Dedović, a centar Vojvodine Nemanja Ubović ponovo će biti u bazenu sa Špancima pošto je u u prvom duelu u oktobru u Beogradu već bio deo tima.\nSrbija je u Grupi B u tri dosadašnja duela dva puta savladala Nemačku i jednom Španiju. Pošto su dva rivala igrala nerešeno u prvom međusobnom meču Srbija je dva kola pre kraja obezbedila prvu poziciju i plasman na završni turnir u Rusiji. Siguran učesnik od evropskih selekcija je i reprezentacija zemlje domaćina, a najviše šansi da im se pridruže imaju Crnogorci i Mađari.\nNa spisku koji je u četvrtak objavio selektor Savić su : Gojko Pijetlović, Branislav Mitrović, Stefan Živojinović, Nemanja Ubović, Nikola Eškert, Miloš Ćuk, Dušan Mandić, Nikola Dedović, Viktor Rašović, Strahinja Rašović, Marko Matović, Dušan Marković, Boris Vapenski i Aleksa Šaponjić.\nPutovaće 13 igrača i stručni štab u kojem su pored Savića još treneri Dejan Stanojević, Vladimir Pavlović, Stefan Ćirić i tim menadžer Goran Čanković.\nReprezentacija Srbije je najuspešnija ekipa od kada 2001. počela da se igra FINA Svetska lig sa 6 titula pobednika.