Vučić: 'Vratio sam Zakon o eksproprijaciji u Skupštinu; Zakon o referendumu biće dorađen'\nIzvor: B92, 08.Dec.2021, 08:05\nVučić: "Vratio sam Zakon o eksproprijaciji u Skupštinu; Zakon o referendumu biće dorađen"\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obratio se u sredu uveče javnosti iz Palate Srbija.\nObraćanje je bilo posvećeno aktuelnim protestima i kompaniji Rio Tinto.\n"Prethodne dve godine i prethodnih sedam su neke od godina u kojima možemo da se pohvalimo brzim razvojem naše zemlje, stopa rasta biće nam 2,7 odsto. Očekujemo da nam do 14. decembra dva poglavlja budu otvorena ili ceo jedan klaster. Moguće je da Srbija bude jedina zemlja kojoj će poglavlja biti otvarana", >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << rekao je Vučić.\n"Ja sam ponosan na sve rezultate koje smo postigli, ali znam da smo mogli još više da nije bilo aljkavosti nekih ljudi, ali i birokrtaskih problema", rekao je.\n"U samom zakonu, kao što sam rekao prilikom prethodnih obraćanja i uprkos činjenici da sam od retkih predsednika koji je vraćao zakone Skupštini, poput Zakona o vodama", rekao je.\n"Dogodilo se nešto da u želji, kako sam razumeo ljude iz vlade, da donesu najbolji mogući zakon, oni su doneli zakon u kojem je jedna stvar meni bila problematična, a to su rokovi koji se daju sopstveniku nepokretnosti, bilo zemljišta, bilo kuće", kazao je.\n"Ono što nije bilo protivustavno, Zakon nije prošao kroz javnu raspravu, objašnjenje je kovid, ma nemojte", rekao je Vučić.\n"Video sam maniju ministara da sebi preuzimaju nadležnosti gde ne treba da ih bude."\n"Doneo sam odluku i potpisao tu odluku o vraćanju Zakona o izmenama zakona o eksproprijaciji u skupštinsku proceduru", rekao je. "Postojala je mogućnost tumačenja koju bi neko nekada mogao da obara, zbog člana 58. Ustava gde se krši pravo svojine. Iako u mnogim zemljama EU to rade i posle 8 dana, svakako smatram da su rokovi sumanuti", kazao je Vučić.\n"To znači da je Zakon o izmenama i dopunama zakona o eksproprijaciji vraćen Skupštini. Oni večeras ili sutra mogu da donesu odluku kojom će da povuku taj zakon. Moj predlog Vladi RS je da ne donosi nikakv novi Zakon o eksporprijaciji već da zamoli sve iz te oblasti, da se napravi jedna najšira javna rasprava", rekao je.\n"Potpisao sam taj Zakon, ne postoji ništa protivustavno o tom zakonu", rekao je o Zakonu o narodnom referendumu.\n"Svi će reći ovo je Vučićev poraz, ali ja sam predsednik svih građana, a moj je posao da brinem o svm građanima", rekao je.\n"Znam da ima mnogo građana, divnih, običnih ljudi koji su zabrinuti", kazao je.\nRekao je on i spomenuo karatistkinju Jovanu Preković. "Iako to nije deo moje nadležnosti to prihvatam kao deo svoje krivice", kaže Vučić.\n"Slušao sam ljude u Gornjim Nedeljicama, ovo je moje obraćanje njima. Ljudi, to je 5.000 ljudi i manje, ali nije bitanje samo tih 5.000 borio bih se i za jednog čoveka. Slušao sam ih, video kolika je to muka, moj posao je bio da ih čujem. Ovo je moje obraćanje pre svega njima", objasnio je Vučić.\n"Svi znaju da nema tu moje krivice, nisam ja doveo Rio Tinto, ali ja sam se jeo iznutra jer nisam dovoljno pažnje posvetio tome, mislio sam da drugi o tome brinu", dodao je.\n"Evo ispunite sve, a znate zašto? Kažu uplašio se Vučić, čuva vlast", rekao je.\n"Prihvatite sve, veliku štetu nanosi nama blokada auto-puteva. Ovo nije dobro za imidž naše zemlje. A ponosan sam na to što policija nije koristila vodene topove. Kod nas je krhka demokratija i moramo da je čuvamo", rekao je.\n"Ovo je izlazak u susret građanima Srbije, hoću da im kažem da nam ne pada na pamet da neko radi protiv njh. Želim da im kažem da nam ne pada na pamet da nešto radimo protiv njihovih interesa", kazao je.\n"Hoću da se izvinim svim građanima što su trpeli teror neodgovornih ljudi, i oni koji su dobijali batine na proptivzakonito organizovanim protestima, izvinjavam se si starim ljudim koji su trpeli, izvinjavam se jer država nije radila svoj posao i nije ih zaštitila", rekao je tokom obraćanja.\n"Ali sve je to cena demokratije. Mi moramo da se borimo da zemlja ide napred. Narod će ocenu svakog od nas dati u narednom periodu", kazao je.\n"Zaista sam se trudio. Ovim su svi zahtevi koje su postavili ispunjeni, iako su neki bili, iz mog ugla, politički hir. A onda ćete videti da iza svega stoji politika. Ali meni je bilo važno da običnom narodu izađemo u susret i da mi je briga o njima preča od svega", kazao je Vučić.\nVučić se zahvalio građanima na strpljenju i ljudima što su pokazali svoju snagu, a političke protivnike je pozvao na utakmicu 3. aprila.\n"Oni koji su umorni ne moraju da budu ministri. Ono malo vremena koliko im je preostalo mogu da provedu služeći ljudima", rekao je.\n"Bezbroj puta sam se ljutio jer nismo objasnili ljudima oko lečenja dece", rekao je\n"Ja sam čovek koji je, mislim, najviše puta obišao sva mesta u Srbiji. Na pordučju Loznice i Krupnja bio sam koliko svi pre mene nisu bili u prethodnih mnogo godina, a ja sam bio 26 ili 27 puta zvanično, samo u ta dva mesta. Trudio sam se oko poplava, pomagali smo. Znate li koje su reke u Loznici, ja znam, jer sam bio tamo 11 puta", kazao je.\n"Izvinjavam se što nisam mogao da posetim osam i po hiljada sela u Srbiji", rekao je.\n"Što se tiče ulice, oni se svake godine odvijaju", kazao je.\nNa kraju je reako da se raduje što su zahtevi građana ispunjeni, ali da zna da ima onih koji se raduju jer ovo doživljavaju kao njegov poraz.\nPodsetimo, uoči obraćanja Vlada Republike Srbije je na večerašnjoj sednici donela odluku da iz skupštinske procedure povuče Zakon o eksproprijaciji.\nNa istoj sednici, vlada je predložila Narodnoj skupštini izmene i dopune Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi, u članovima 7, 20, 43 i 44. Pomenuti članovi odnose se na overu potpisa, predstavnike ovlašćenog predlagača u organu za sprovođenje referenduma i na rok za ponovno raspisivanje referenduma.\nBlic: UHAPŠEN ŠIJANOV SIN Vukašinu našli drogu, već privođen zbog pucnjave\nBlic: ŠIJANOV SIN DOBIO KRIVIČNU Vukašinu našli drogu, već privođen zbog pucnjave\nB92: Mediji: Uhapšen Šijanov sin\nBlic: KO JE VUKAŠIN ŠIJAN KOJI JE JUTROS UHAPŠEN Zoran je Gocu Božinovsku ostavio zbog njegove mame, koja je pevačici bila prijateljica


Viminacijum fest od 3. do 9. septembra\nTanjug 30. avgusta 2018. 15:13\nBEOGRAD – U beogradskom Narodnom pozorištu danas je predstavljen novi pozorišni festival „Viminacijum fest“ (Mitovi stari i novi), koji će se održati od 3. do 9 septembra i na kome će u takmičarskom delu biti izvedeno pet predstava.\nO festivalu su govorili, pored domaćina, direktora Narodnog pozorišta Željka Hubača, direktor festivala i direktor Centra za kulturu Požarevca Bojan Ilić i Mihajlo Nestorović, autor festivala i njegov selektor, te direktor somborskog Narodnog pozorišta.\nHubač je pohvalio ekipu iz Požarevca koja je uspela da u rekordno kratkom roku pređe put od ideje za takav ambijentalni festival na jednom od najvažnijih areholoških lokaliteta u Srbiji, do njegove realizacije, čime je i Požarevac dospeo na kartu važnih kulturrnih događanja u Srbiji.\nOn je istakao da je namerava organizatora da ovaj festival postane jedna od značajnih teatarskih i glumačkih smotri u regionu, jer se već sada za učešće na njemu interesovalo više potorišta iz svih bivših republika SFRJ-.\nPrema rečima Hubača, u Srbiji postoje samo dva pozorišna ambijentalna festivala i oba su u Čortanovcima, a ovaj bi trebalo da postane treći i da bude jedan od važnih kulturnih događaja u regionu.\nPredsednik Centra za kulturu Požarevca Dragi Ivić je naveo da su u stručni žiri ušli reditelj Dejan Mijač, profesor FDU MiodragTabački i Saša Torlaković, dramski umetnik.\nOdlučeno je, kazao je Ivić, da svake večeri publika bira najboljeg glumca-glumicu nakon izvedene predstaver, a da će na kraju festivala najbolja predstava dobiti nagradu u obliku antičke fibule i novčanu nagradu od 750.000 dinara, dok će najbolji glumac ili glumica festivala takođe dobiti skulpturu u obliku fibule i 200.000 dinara.\nIvić je naveo da je prošle godine skupština Požarevca prihvatila da finasira ovaj festival ocenivši da je to „pobeda kulture“ i važan događaj za promociju Požarevca i lokaliteta Viminacijum.\nOn je naveo da će se predstave izvoditi u antičkom amfiteatru koji može da primi više od hiljadu gledalaca, uz izvinjenje što nije bilo moguće da se u kratkom roku organizuje neki javni prevoz do Viminacijuma, za publiku koja želi da gleda predstave.\nProtokol koji je potpisan između Požarevca i uprave lokaliteta Viminacijum, kazao je Ivić, garantuje da će ovo biti trajna manifestacija, a Požarevac je spremno finansijski podržao ovaj projekat.\nSelektor i autor festivala MIhajlo Nestorović je otkrio da on jeseo već dugo na čelu pozorišta u Somboru, ali da je rođen i odrastao u Požegi, pa se kao dečak igrao na terenima koji su danas arherološki lokalitet, koji, kaže, stiče sve veći ugled u zemlji i inostranstvu.\nOn je kazao i da je tokom protekle sezone morao da vidi veći broj predstava pre nego je odabrao pet koje se takmiče za nagradu „Vimiacium maximus“, jer su se prijavila pozorišta iz cele bivše Jugoslavije.\nOdabrao je da 4. septembra bude prikazan Šekspirov „Ričard III“, u izvođenju zagrebačkog teatara „Gavela“. Druga predstava biće Euripidove „Feničanke“ u izvođenju Narodnog pozorišta Sarajevo, a zatim sledi „Odisej – san o povratku“ Dečijeg pozorišta RS, „Elektra“ u veziji Danila Kiša koju izvodi beogradsko Narodno pozorište i na kraju Simovićeva „Hasanaginica“ u izvođenu Andraša Urbana.\nOtvaranje festivala pratiće i izložba Lea Barkarola, koji je tokom leta boravio na lokalitetu, a njegovi radovi su inspirisani motivima viđenim u Viminacijumu.\nTakođe, otvaranje festivala će uveličati koncert Orkestra Centra za kulturu „Gvardija“, dok će festival zatvoriti Big Bend koji će svirati u čast nagrađenih, te hor i orkestar Srpskog narodnog pozorišta iz Novog Sada, koji će izvesti „Rok operu“


Usvojen rebalans budžeta, povećan PDV i akcize na gorivo i cigarete - Telegraf.rs\n25/09/12 | 11:33\nUsvojen rebalans budžeta, povećan PDV i akcize na gorivo i cigarete\nSkupština Srbije je usvojila rebalans budžeta sa 135 glasova "za". Izabrano je i troje viceguvernera NBS i ukinuto 138 parafiskalnih nameta i sedam državnih agencija\nSkupština Srbije usvojila je rebalans budžeta za ovu godinu, kojim su predviđeni prihodi od 829,6 milijardi dinara, rashodi od 1.033,2 milijarde i deficit od 203,6 milijardi dinara, ili 6,2 odsto BDP.\nOd 187 poslanika, koliko je bilo u sali u trenutku glasanja, za rebalans budžeta je glasalo 135 poslanika, protiv je bilo 36, a 16 nije glasalo.\nOd 829,6 milijardi dinara predviđenih prihoda poreski prihodi iznose 700,6 milijardi dinara ili 84,5 odsto, dok neporeski prihodi i primanja iznose 127,35 milijardi ili 15,4 odsto ukupnih primanja budžeta. Ostatak obuhvataju donacije u vrednosti 1,6 milijardi dinara, što čini 0,2 odsto ukupnih prihoda.\nRebalansom je predviđen rast troškova socijalne zaštite za sedam milijardi dinara, sredstva za privredu biće povećana za 4,7 milijardi, a za uplaćivanje obaveza prema Fijatu namenjeno je šest milijardi.\nAgrarni budžet biće uvećan za 10 milijardi dinara i iznosiće oko 41 milijardu dinara, što donosi sredstva za isplatu svih ovogodišnjih subvencija u resoru poljoprivrede i omogućava primenu vanrednih mera za ublažavanje posledica suše.\nPoslanici su izabrali i viceguvernere NBS Anu Gligorijrević, Dianu Dragutinović i Veselina Pješčića.\nGlasaće se i o izboru Saveta Državne revizorske institucije. Kandidat za predsednika Saveta DRI je Radoslav Sretenović, koji je i do sada obavljao tu funkciju, za potpredsednika Saveta kandidat je Bojana Mitrović, a za članove Natalija Ćatović, Gordana Tišma i Miroslav Mitrović.\nDanas treba da počne nova sednica parlamenta na kojoj će poslanici, između ostalog, debatovati o izmenama Zakona o visokom obrazovanju.\nPDV 20 ODSTO, POVEĆANE AKCIZE NA DIZEL GORIVO I CIGARETE\nSkupština Srbije je usvojila izmene Zakona o PDV-u kojim je predviđeno da stopa poreza na dodatnu vrednost od 1. oktobra umesto dosadašnjih 18 odsto bude 20 odsto, ali će za osnovne životne namirnice ostati stopa PDV-a od osam odsto.\nOčekuje se da efekat povećanja PDV u državnoj kasi naredne godine bude oko 35 milijardi dinara više, a za izmene zakona glasalo je 137 poslanika.\nŠto se tiče opreme za bebe ona će biti oporezovana stopom od 20 odsto, ali roditelji imaju pravo na refundiranje PDV-a ukoliko njihova mesečno primanje nisu veća od 80.000, a vrednost imovine koju poseduju ispod 200.000 evra.\nOd 1. oktobra povećavaju se i akcize na dizel gorivo, tečni naftni gas, kao i na cigarete. Tako će akcize na dizel gorivo biti povećane sa sadašnjih 37 na 42 dinara po litru, dok će akcize na tečni naftni gas biti povećane na 30 dinara po litru.\nAkcize na olovni benzin biće povećane na 55 dinara po litru, dok akcize na bezolovni benzin ostaju nepromenjene i dalje će iznositi 49,6 dinara po litru. Akcize na lož-ulje koje se koristi kao gorivo za motorna vozila biće 42 dinara po litru.\nOd 1. oktobra povećava se specifična akciza na cigarete i to sa 33 na 43 dinara po pakli, a plan je da ta akciza od 1. jula sledeće godine bude povećana za još dva dinara.\nUKINUTO SEDAM AGENCIJA I 138 TAKSI I NAMETA\nPoslanici Skupštine Srbije usvojili su danas paket od 24 zakona namenjena fiskalnoj konsolidaciji kojima se ukida 138 parafiskalnih nameta, sedam agencija, fondova i regulatornih tela.\nUsvojenim izmenema zakona ukida se Nacionalna turistička razvojna korporacija, Fond za zaštitu životne sredine, Agencija za hemikalije, Agencija za energetsku efikasnost, Uprava za igre za sreću i Devizni inspektorat, a njihova nadležnost prebacuje se na ministarstva ili druge državne organe i Budžetski fond za finansiranje preventivnih programa za sprečavanje bolesti.\nPredlogom je bilo predviđeno i ukidanje Agencije za jonizujuće zračenje i nuklearnu sigurnost i Nuklearnih objekata Srbije, ali pošto je prihvaćen amandman Odbora za zaštitu životne sredine, kojim je traženo da se Agencija i preduzeće ne ukidaju, oni će i dalje nastaviti sa radom.\nPaketom usvojenih zakona namenjenih fiskalnoj konsolidaciji ukida se i 138 taksi i parafiskalnih nameta, od oko 380 koliko ih ima u Srbiji.\n25. septembar 2012 | 13:06\nUmesto da smanje PDV i akcize onda bi bilo vece potraznje i zarada bi im bila veca.Oni traze da ljudi otvore firme.Pa ljudi i koji imaju novac nesmeju da ulaze u takvu pricu.Iskren da budem nemam ideju sta bi moglo privatno da se otvori


Početak/Hronika/U sudaru teretnog vozila i automobila povređen muškarac\nU sudaru teretnog vozila i automobila, koji se dogodio juče oko 10,40 u ulici Ivana Milutinovića kod broja 28. povređen je 62-godišnji muškarac.\n„U saobraćajnoj nezgodi učestvovalo je teretno vozilo „iveko“, niških registarskih oznaka, kojim je upravljao muškarac 1989. godište iz Niša i automobil „jugo“, niških tablica, kojim je upravljao muškarac 1958. godište. U nezgodi je povređen vozač „juga“ i prebačen je u Klinički centar. Uzrok nezgode se utvrđuje“, kažu u policiji.\nU Hitnoj pomoći navode da je 62-godišnji muškarac u sudaru zadobio povrede glave i grudnog koša. On je zbrinut na licu mesta i ukazana mu je pomoć, nakon čega je prevezen u Urgentni centar na dalju dijagnostiku i lečenje.\nPolicija je obavila uviđaj i obavestila Osnovno javno tužilaštvo.\nautomobil Hitna pomoć policija Povređen muškarac Sudar Teretno vozilo


Ovaj instrument omogućava da se u jednom postupku obeštete potrošači čija su prava povređena i kazni trgovac, proizvođač ili pružalac usluge koji je to učinio.\nPolovinom prošle godine Nacrt zakona o parničnom postupku povučen je zbog brojnih zamerki stručne javnosti, i još nije poznato dokle se stiglo sa izradom novog predloga, niti da li je u planu da se u njega uključi i institut kolektivne tužbe. Nacionalna organizacija potrošača Srbije (NOPS) godinama pokušava da se izbori za ovaj pravni mehanizam.\n- To je izuzetno značajno kada građanima pojedinačno nije isplativo da sami pokreću i vode sudske postupke koji traju dugo i neizvesni su - objašnjava Nikica Jovanović iz NOPS.\n- Ukoliko su ponašanjem trgovca, proizvođača ili bilo koga drugog, povređena prava više potrošača, u jednom postupku bi kolektivni interes mogao da bude zaštićen. Cilj je da epilog bude takav da se svi oštećeni potrošači obeštete, a da se kazni onaj ko je povredio njihova prava.\nSada potrošači ne mogu da budu obeštećeni, a ni trgovci ili proizvođači nisu kažnjeni ukoliko povređuju prava građana.\n- Kada mi kao organizacija pokrenemo kolektivnu zaštitu to sada ide kao upravni postupak koji vodi Ministarstvo trgovine - objašnjava Jovanovićeva.\n- Tu građani ne mogu da budu obeštećeni, a trgovcu ili proizvođaču se samo naloži da ne čini radnju koja povređuje interes potrošača, na primer da povuče određeni proizvod sa rafova i tu se priča završava. Kako s jedne strane nema adekvatne sankcije, a s druge nema obeštećenja potrošača, onda se tu otvaraju vrata da se krše odredbe o zaštiti potrošača.\nKako stvari stoje sad, morao bi da se menja postojeći Ustav. Tako je još 2012. godine procenio Ustavni sud. Kako je objašnjeno tada, Zakon o parničnom postupku u delu zaštite kolektivnog interesa nije precizan, pa uvođenje kolektivnih tužbi ne bi bilo u skladu sa Ustavom Srbije.\nMINISTARSTVO PRAVDE ĆUTI\nPOMOĆNICA ministra Višnja Rakić nedavno je izjavila da NOPS često insistira na kolektivnoj tužbi i da Ministarstvo trgovine nema ništa protiv uvođenja tog pravnog mehanizma, ali da o tome odlučuje Ministarstvo pravde. Upravo na toj adresi smo pokušali da saznamo da li će se ovaj pravni instrument naći u novom Nacrtu zakona o parničnom postupku, ali nismo dobili odgovor.\nPotrošač kolektivna tužba Nacrt zakona o parničnom postupku


DONACIJE ZA TRI LICA SA INVALIDITETOM U LOPARAMA :: Semberija INFO ::\nDONACIJE ZA TRI LICA SA INVALIDITETOM U LOPARAMA\nPosredstvom Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom Republike Srpske tri korisnika u Loparama juče su dobili donirane mašine i stočni fond.\nSekretar Saveza paraplegičara oboljelih od dječije paralize i ostalih lica sa invaliditetom Milena Obradović rekla je novinarima da je Fond obezbijedio pet paketa podrške licima sa invaliditetom, od kojih su tri korisnika u Loparama, jedan u Doboju koji je dobio plastenik i korisnik u Novom Gradu koji je dobio frezu.\n"Imamo najavu da će Fond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom Republike Srpske podržati lica sa invaliditetom i ove godine, posebno u ruralnom području", dodala je Obradovićeva.\nOna je rekla da je Savez dobio i 9.000 KM od Ministarstva zdravstva i socijalne zaštite Republike Srpske, čime je obezbijeđeno 80 paketa sa namirnicama i sredstva za higijenu za socijalno ugrožene članove širom Srpske.\nPredsjednik Udruženja paraplegičara u Loparama Pero Savić izrazio je zadovoljstvo što su realizovana tri projekta kojima su aplicirali iz ove majevičke opštine, navodeći da je njihova ukupna vrijednost 7.500 KM.\n"Dodijeljena je traktorska freza Darku Nakiću iz Milina Sela, koji u porodici ima lice sa invaliditetom, a ujedno je riječ o višečlanoj porodici. Nebojša Simeunović je kroz projekat dobio motokultivator sa prikolicom, a Nebojša Tomić stočni fond ovaca u vrijednosti 2.500 KM", rekao je Savić.\nNačelnik Lopara Rado Savić zahvalio je u ime opštinske uprave Savezu paraplegičara i rekao da je saradnja s njima u proteklih 15 godina obezbijedila mnogo dobrih projekata licima sa invaliditetom na ovom području.


BIRN: U 2020. postojale potvrde o smrti za tri puta veći broj umrlih od korone - Glas Zaječara\nBIRN: U 2020. postojale potvrde o smrti za tri puta veći…\nPravoslavni vernici proslavljaju praznik Pokrova Prevete Bogorodice\nHome Društvo BIRN: U 2020. postojale potvrde o smrti za tri puta veći broj...\nBIRN: U 2020. postojale potvrde o smrti za tri puta veći broj umrlih od korone\nTokom prošle godine u Srbiji postojale su uredno popunjene potvrde o smrti u kojima se kovid kao uzrok navodi u više od deset hiljada slučajeva, dok je zvanično saopštavan daleko manji broj – oko tri hiljade, saznaje BIRN. Komisija za analizu smrtnih ishoda formirana je da bi se ova razlika zataškala, a ne objasnila, navodi se u tekstu koje objavio BIRN. Njegova autorka Natalija Jovanović za N1 kaže da niko od predstavnika zdravstvenih vlasti nije odgovorio na pitanja zbog čega postoji razlika u podacima i dodaje da ima utisak da je sve urađeno da bi se rezultati rada javne vlasti plasirali u boljem svetlu nego što jeste.\nJovanović je u tekstu za BIRN napisala da kada letos zvanično saopšteno da je u Srbiji od korone preminulo 10.356 ljudi, javnosti prećutan važan detalj – da je ovaj broj utvrđen na osnovu potvrda o smrti koje su lekari popunili tokom prošle godine i da su u njima kao uzrok smrti naveli virus korona potvrđen laboratorijskim nalazima ili na osnovu kliničke slike.\nIako je predstavljeno da je podatak o 10.356 preminulih od korone najveći mogući broj izveden na osnovu revizije koju je sprovela Komisija za analizu smrtnih ishoda, ovo je zapravo najmanji broj ustanovljen isključivo na osnovu potvrda o smrti koje su stizale u Republički zavod za statistiku (RZS) po redovnoj proceduri, pokazuju podaci koje je BIRN dobio iz RZS, navodi se u tekstu.\nTo znači da su tokom 2020. godine postojali tačni brojevi preminulih, za njih se znalo na nivou bolnica u kojima su popunjavane potvrde o smrti, ali su do javnosti stizali neki drugi – umanjeni podaci. Kako je došlo do toga da se objavljuju umanjeni brojevi umrlih od korone, pitanje je na koje nije odgovorila Komisija za analizu smrtnih ishoda.\nJovanović za N1 kaže da je Komisija letos rekla da je u pitanju revidiran podatak na osnovu analize koju su radili tokom leta, ali ističe da to nije tačno. „Taj podatak postoji u zdravstvenom sistemu tokom cele godine“, rekla je Jovanović i dodala da je za svaki od 10.356 slučajeva kao uzrok smrti ili laboratorijski potvrđen slučaj kovida ili onaj utvrđen na osnovu kliničke slike.\nNa pitanje zašto je baš letos Komisija izašla sa podacima, Jovanović navodi da je u principu komisija formirana kada su krenuli podaci da se slivaju u Republički zavod za statistiku, koji ima ustaljenu formu izveštavanja o broju preminulih svake godine. „Prema našim saznajima, radna grupa je formirana kada je Zavod video da postoje ogromne razlike između zvaničnih podataka objavljenih na sajtu covid19.rs i onih koji pristizali u Zavod na osnovu potvrda o smrti“, rekla je Jovanović.\n„Tako da je Komisija imala zadatak da stavi tačku na celu priču o razlikama i taj podatak Republičkog zavoda za statistiku plasirala kao svoje istraživanje nakon revizije, što nije tačno“, kaže Jovanović.\nOna je nagasila da da su novinari od zavoda tražili da im taj broj razvrsta prema datumima smrti i da se na osnovu toga vidi da su te potvrde popunjavane tokom svih meseci prošle godine.\nUpitana da prokomentariše raniju izjavu ministra Zlatibora Lončara da su u toj brojci zavoda i nepotvrđeni slučajevi i da je uzet najširi obuhvat mogućih smrti od kovida, Jovanović kaže da dobijeni podaci od zavoda za statistiku govore da su to podaci koje su lekari popunili da su u pitanju pacijenti preminuli od kovida. „To nam je potvrđeno u Republičkom zavodu za statistiku – da je popunjeno na jednu od dve šifre uvedene za kovid 19“, rekla je Jovanović.\nPrenela je i da su novinari BIRN pitali direktora Zavoda da li je on signalizirao nekome „te velike razlike“, ali je on rekao da nije. „Zanimljivo je, međutim, da je rekao da Zavod ima svoju metodologiju, da ona utvrdi tačan broj i da od njega neće odstupati“, rekla je Jovanović i dodala da je to potvrda da nije zavod taj koji je želeo da krivotvori podatke, a da je komisija to iskoristila.\nUkazala je na činjenicu koju joj je otkrio član Kriznog štaba Branislav Tiodorović da ni u tom štabu, pogotovo na početku epidemije, nisu imali sve podatke vezane za smrtnost, te da i odluke zasnivaju na „iskustvenom modelu“.\nJovanović kaže i da ne postoji racionalan odgovor zbog čega su podaci krivotvoreni i da je njen utisak da je „to deo jedne svakodnevnice u kojoj živimo gde se rezultati rada javne vlasti plasiraju u boljem svetlu nego što je to“.\nOna je prenela da su novinari BIRN-a, nakon što su dobili podatke, zvaničnim institucijama dali pitanja zašto je u nekim mestima situacija lošija nego republički prosek, da su pokušavali da dobiju odgovor zašto se podaci razlikuju, ali da ništa nisu uspeli da saznaju na zvaničan način, putem mejla ili telefona, od ministra Lončara i direktorke Instituta „Batut“ Verice Jovanović.\nPrethodni tekstPravoslavni vernici proslavljaju praznik Pokrova Prevete Bogorodice\nBIRN: U 2020. postojale potvrde o smrti za tri puta veći broj umrlih od korone 14/10/2021\nPravoslavni vernici proslavljaju praznik Pokrova Prevete Bogorodice 14/10/2021


NAKON POSJETE MICHELA, VUČIĆ OTVORIO KARTE: "Želim građanima Srbije da kažem da je ovo pitanje razuma, a ne emocija!" - Pozitiva\nHome/Politika/NAKON POSJETE MICHELA, VUČIĆ OTVORIO KARTE: “Želim građanima Srbije da kažem da je ovo pitanje razuma, a ne emocija!”\nNAKON POSJETE MICHELA, VUČIĆ OTVORIO KARTE: “Želim građanima Srbije da kažem da je ovo pitanje razuma, a ne emocija!”\n“Za mene je ideja predsednika Macrona i Charlesa Michela važna i značajna i mislim da mnogo toga množe da doprinese u procesu ubrzavanja našeg puta ka EU i približavanju EU zemalja Zapadnog Balkana”, rekao je predsjednik Srbije.\nMichel izrazio očekivanje da se Srbija priključi sankcijama protiv Rusije\nPredsjednik Evropskog vijeća Charles Michel na veoma snažan način je izrazio očekivanje i želju da se Srbija priključi sankcijama protiv Ruske Federacije, izjavio je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\n„Ja sam ga upoznao sa našim političkim stavovima i želim da mu se zahvalim na svakoj vrsti podrške koju je EU pružala Srbiji“, rekao je Aleksandar Vučić nakon sastanka sa Michelom.\nPreneio je i da su diskutovali o svim ključnim političkim pitanjima i da je Michel ukazao da moramo da nastavimo reforme u oblasti vladavine prava, kao i da poboljšavamo situaciju u medijskoj sferi, iako mu je Vučić, kako je rekao, ukazao da smo za 14 mjesta popravili poziciju u izvještaju Reportera bez granica.\nGovorili su, prema Vučićevim rečima i o dijalogu Beograda i Prištine. “Razumeo sam sve reči i brige…Uvek smo opredeljeni za dijalog i nadamo se da ćemo se uz pomoć EU približiti kompromisnom rešenju”, rekao je Vučić.\nSmatra da se te primjedbe mogu čuti od “birokrata i stručnjaka”. “Za mene je ideja predsednika Macrona i Charlesa Michela važna i značajna i mislim da mnogo toga množe da doprinese u procesu ubrzavanja našeg puta ka EU i približavanju EU zemalja Zapadnog Balkana”, rekao je predsjednik Srbije.\nVučić je, odgovarajući na novinarska pitanja, precizirao da je o toj inicijativi razgovaro i sa Macronom kada je došao na ideju, a danas nešto konretnije sa Michelom koji mu je iznio još nekoliko ideja. “Nemam ništa protiv, ne vidim nikakve zavereničke teorije u tome, to je važan korak napred”, rekao je Vučić.\nOn je naglasio da je za njega prilika da Srbija dva puta godišnje razgovara sa 27 zemalja i da uvijek ima tu priliku da prisutvuje samitima i govori velika i važna stvar – da možete da iznosite stavove i da se borite za svoju zemlju.\nKako je rekao, samo da je to posljedica inicijative nije malo, a posebno oko stvari koje Srbiju stvarno muče, na primjer granice sa Mađarskom i Hrvatskom gdje kamioni ne mogu da prođu brzo. “Tako bi napravili nešto što bi uštedelo operativne troškove kompanijama, a to samo mali segment”.\nVerujem da su velike stvari pred nama i da možemo mnogo toga dobrog da uradimo”, rekao je Vučić i dodao da je posjeta Michela “energizacija svega” što bi trebalo kao posljedica da se desi 23. juna u Briselu za kada je zakazan Samit.\n“Uvek je lako pronalaziti mane i kritikovati. Ne vidim ništa loše u ovome za Srbiju i što se Srbije tiče mislim da ćemo se tome sa velikom zadovljstvom i nadom priključiti”, rekao je Vučić.\nRazgovarali su, kako je dodao, i o problemima sa kojima se Srbija suočava u snadbijevanju energentima. “Dobili smo garancije da ćemo moći da računamo na podršku EU po tom pitanju”, rekao je Vučić.\nOn je rekao i da je posjeta Michel Srbiji u ovom trenutku od velikog značaja za budućnost.\nOn je naglasio da želi da govori ono od čega svi bježe – o racionalnim i pragmatičnim stvarima – koliko je EU značajna za Srbiju, i istakao da u robnoj razmeni u 2021. godini od 30 milijardi evra EU učestvuje sa više od 60 posto.\nKaže i da već u prva četiri mjeseca 2022. godine Srbija ima za 33 posto veću trgovinsku razmjenu nego što je to bilo u prethodnoj godini, kao i da je procjena da će sa EU u naredne tri godine ona biti preko 50 milijardi evra. “To govori o značaju EU”, istakao je Vučić.\nDodao je i da je EU najveći investitor u Srbiju sa 67 posto investicija. “To ljudi treba da znaju. Kao neko ko je pragamatičan, moram da budem fer, da pokažemo poštovanje prema novcu i prema svemu što je EU učinila”, rekao je Vučić.\n“Evropska unija je potpuno posvećena pregovorima sa Srbijom”\nPredsjednik Evropskog vijeća Charles Michel izjavio je u Beogradu da je Evropska unija potpuno posvećena pristupnim pregovorima Srbije i da žele da prošire dijalog i saradnju, te da promovišu mir, stabilnost i bezbjednost.\nMichel je rekao da je u Beogradu kako bi potvrdio „punu posvećenost pregovorima Srbije“ i rekao da će u junu biti održan sastanak sa liderima Zapadnog Balkana.\n„Želimo da proširimo dijalog i produbimo saradnju. Rat u Ukrajini je uzdrmao kontinet, okončao je mir za koji smo se svi borili. Došlo je vrijeme da poslije Covida mora da oporavljamo privrede i štitimo jedni druge, izazovi zahtjevaju nove načine razmišljanja, moramo da ubrzamo integracije i stvorimo podsticaj za reforme. Želimo da damo benefite građanima Srbije i partnerima u regionu. Moja posjeta šalje snažan signal bliske saradnje Srbije i EU. Posjetio sam Naučno tehnološki park i on je primjer kako EU doprinosi budućnosti Srbije. Kada ulažemo u inovacije, ulažemo u srpski narod. Vaši projekti postaju zajednički, vaša budućnost je naša zajednička budućnost. Zato je EU vodeći investitor. Podržavamo Srbiju i interkonektor između Srbije i Bugarske i on će diverzifikovati snabdevanje Srbije“, rekao je Michel na zajedničkoj konferenciji sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nMichel dodaje da bi “Evropska geopolitička zajednica”, čije je osnivanje predložio, pomogla zemljama koje žele da se pridruže Evropskoj uniji, jer bi olakšala proces njihovog pristupanja.\nMichel je rekao da bi ta nova platforma pružila priliku za redovnu razmjenu gledišta na najvišem nivou, koje bi povećalo “međusobno političko razumijevanje uključenih strana”.\n“U punoj mjeri podržavam ideju da se ubrza proces pristupanja Uniji i da bude efikasniji. Treba da se osjete opipljive koristi u zemljama kandidatima za članstvo. ‘Evropska geopolitička zajednica’ omogućila bi da se redovno sastajemo na najvišem nivou, da razmjenjujemo ideje o zajedničkim interesima, da se koordinišemo”, kazao je Michel.\nNaveo je da je prijedlog za stvaranje “Evropske geopolitičke zajednice” iznio jer je “važno da odmah sad” postoji politički format koji će omogućiti “zajedničku posvećenost konkretnim izazovima”.\n“Ta platforma, taj format će se posvetiti zajedničkim izazovima, naročito spoljnopolitičkim i geopolitičkim. Imamo neke konkretne ideje o tome ko bi to razrađivao, pričali smo o tome sa predsjednikom Vučićem, ali cilj nam je da saslušamo naše partnere kako bi nova platforma bila efikasna i konkretna”, dodao je.\nMichel je rekao da “to nije neka nova ideja iz Brisela koja je predložena kako bi nešto odložila”, već naprotiv, radi povećanja saradnje i koordinacije između članica EU i zemalja kandidata za članstvo.\nDODIK NAJAVIO KRAJ: “Čak i da me sklone, naša struktura je dovoljno snažna da pobijedi na izborima, a možda bi bila i snažnija…”\nDODIK “OZVANIČIO” PREDIZBORNU KAMPANJU: Vlada RS-a se zadužuje 40 miliona da “počasti”…


Amerika: Uvodićemo sankcije Rusiji sve dok ne vrati Krim - 31.01.2020, Sputnik Srbija\nAmerika će nastaviti da uvodi sankcije Rusiji sve dok Krim ne bude vraćen Ukrajini, izjavila je portparolka Stejt departmenta SAD Morgan Ortagus. 31.01.2020, Sputnik Srbija\n16:44 31.01.2020 (Osveženo: 17:01 31.01.2020)\n„Danas smo odali poštu onima koji su stradali u ruskoj agresiji u Ukrajini. Nastavićemo da uvodimo sankcije Rusiji, sve dok ona ne počne da podržava mir u Donbasu“, napisala je Ortagusova na svom profilu na Tviteru, komentarišući posetu američkog državnog sekretara Majka Pompea Kijevu.\nPompeo je tokom posete Ukrajini položio cveće na spomenik poginulima u Donbasu tokom „ruske agresije“ i istovremeno je potvrdio da će aktuelne sankcije Rusiji ostati na snazi.\n„Sankcije protiv Rusije će ostati na snazi sve dok ne prekinu sa akcijama koje su dovele do tih tragičnih smrti“, napisao je Pompeo na svom profilu na Tviteru.\nSankcije su uvedene protiv premijera Krima Jurija Gocanjuka, predsednika lokalne Skupštine Sevastopolja Vladimira Nemcova, članice Saveta federacije Rusije Jekaterine Danilenkove i još nekoliko zvaničnika, kao i protiv direktora kompanije „Grand servis ekspres“ Aleksandra Ganova.


25-05-2019 15:16 Srbija Društvo\nPromocija publikacije "Istorija Kosova u školskim udžbenicima Kosova, Albanije, Srbije, Crne Gore i Makedonije", autora Škeljzena Gašija, koja će se održati u srcu Beograda 1. juna u okviru festivala "Mirdita, dobar dan", izazvala je veliku polemiku, pa srpska javnost smatra da je ovaj potez veliko poniženje upravo za srpski narod. Buru je izazvalo i to što autor i organizatori “Kosovo” već tretiraju kao nezavisnu i samostalnu državu.\nOtvaranje festivala "Merdita dobar dan" (FOTO: jutjub)\nVasilije Krestić, istoričar, profesor Filozofskog fakulteta u penziji i akademik SANU, kaže da je održavanje promocije čista provokacija, kao i da ti koji se time bave nisu nimalo dobronamerni.\n“Pitam se kako je moguće da se takva promocija održi u Beogradu, čemu to služi i čijim interesima, ko to dozvoljava?! To je samo dokaz odsustva pažnje onih koji bi trebalo da vode o tome računa. To je čist bezobrazluk i provokacija i nikako drugačije to ne mogu da shvatim. Ako je to u skladu sa albanskim interesima, a s obzirom na to da je Albanac autor - jeste, nije mi jasno kako je moguće to realizovati u Beogradu?!”- rekao je Krestić za Kurir i dodao da o sadržaju knjige ne može da komentariše jer o njemu nije informisan.\n“Na posredan način, ova publikacija ima za cilj da iznese na videlo i kakve međususedske odnose vlade pet zemalja regiona sugerišu pokolenjima, a takođe i da jasno i argumentovano razmotri ono što čini osnovu često kontradiktornih pretenzija naroda koji se susreću na Kosovu” - stoji u objašnjenju na sajtu.\nŠta kaže poznati britanski politikolog u vezi podele Kosova, saznajte OVDE.


Jezik je najveća opasnost da se zarazite KORONOM! Srpski lingvista za Objektiv objasnio novu teoriju - Svetionik.com\n241 mesto 2\n1047 Jezik je najveća opasnost da se zarazite KORONOM! Srpski lingvista za Objektiv objasnio novu teoriju\nObjektiv · 18.10.2020 19:21\nIstraživači iz Moskve, u svojoj studiji objavljenoj u naučnom časopisu Medical Hypotheses, pokazali su da jezik kojim govorimo određuje da li smo u većem riziku da obolimo od COVID-19. Ukoliko u našem govornom podneblju koristimo više aspirovanih suglasnika, onda možemo lakše da se zarazimo. U engleskom jeziku izgovaranje glasa P često stvara snop vazduha. Istraživači kažu\nObjektiv · 24.10.2020 21:44\nSudar države i organizovanog kriminala je neumitan, a da bi se država obračunala sa organizovanim kriminalom moraju se formirati posebni policijski timovi koji će znati da postoji politički stav da su zaštićeni, rekao je nekadašnji šef beogradske policije Marko Nicović. “Država je shvatila da se stvorila jedna grupa ljudi koji ne zaziru od bilo koje Pročitaj više


"Kada to gornje nalazište, odnosno ta zona, uđe u punu eksploataciju godišnja proizvodnja biće oko 79.000 tona bakra. To je apsolutno u skladu sa svim dosadašnjim planovima koje smo realizovali sa Ziđinom", rekao je Antić novinarima u Siamenu. To je upravo ono o čemu smo razgovarali.\nPredsednik kompanije Ziđin Chen Jinh izrazio je zadovoljstvo zbog potpisanog sporazuma sa Vladom Srbije kojim taj rudarski gigant nastavlja saradnju sa Srbijom.\nU Sjamenu je potpisan i sporazum o uspostavljanju prijateljskih odnosa između grada Bora i okruga Šanghang u kojem se nalazi rudnik Ziđin.\nSrbija do kraja 2019. dobija STRATEGIJU o veštačkoj inteligenciji\n"Bor je veoma važan za našu saradnju , a potpisani sporazumi su značajni za budući život oba grada", rekao je novinarima prvi čovek Ziđina.\nPre potpisivanja sporazuma ministri Ljajić, Antić i Trivan su o novim mogućnostima saradnje razgovarali sa partijskim sekretarom zvaničnicima provincije Fuđijan na celu sa partijskim sekt Juom Vejguom, u kojoj je rudnika Ziđin. Takođe, srpska delegacija imala je i sastanak sa čelnicima provincije Shaxi predvođenim guvernerom Louom Jangšengom.\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije odlučio je na današnjoj sednici da smanji referentnu kamatnu stopu na nivo od 2,5 odsto. Smanjenjem referentne kamate na novi, najniži nivo u režimu ciljanja inflacije, NBS dodatno podržava kreditni i privredni rast, saopšteno je iz centralne banke.\nVučić: Poseta Kini jedna od najznačajnijih IKADA\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je danas da će njegova predstojeća poseta Kini biti jedna od najznačajnijih poseta koju je ikada imao, kako ekonomski tako i u političkom smislu.\nKruzeri zbog niskog vodostaja Dunava parkirani u Beču\nNizak vodostaj na rekama u Evropi izaziva probleme u rečnom saobraćaju, a veći broj kapetana odlučio je da privremeno pakira svoje brodove čekajući na rast vodostaja. Tako trenutno u Beču i okolini stoji više putničkih brodova.\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je danas da je nedavno potpisani Sporazum o slobodnoj trgovini sa EAEU donosi našim poljoprivrednim proizvođačima nove mogućnosti bescarinskog izvoza svojih proizvoda.\nFISKALNI SAVET OŠTRO OCENIO REBALANS BUDŽETA "Nešto ste uradili prvi put od 2014, ali ste i drastično uvećavali već velike rashode"\nFiskalni savet jutros je objavio opsežni dokument u kome je ocenio rebalans budžeta za 2019. godinu i zaključio da se dodatno povećavaju rashodi budžetskih korisnika. Kako navode u prvoj rečenici, rebalansom budžeta predviđeno je da se do kraja godine potroši sav višak sredstava koji je tokom 2019. ostvaren u budžetu. Prvi put još od 2014. godine.


-Predmeti po razredima | Riznica zlatnih ideja\nPrvi razred – Predmeti u prvom razredu\nObavezni nastavni predmeti:\nSrpski jezik (5 časova nedeljno, 180 časova godišnje) – Cilj nastave srpskog jezikaje da učenici ovladaju osnovnim zakonitostima srpskog književnog jezika, na kojem će se usmeno i pismeno pravilno izražavati da dožive i osposobe se da tumače odabrana književna dela, pozorišna, filmska i druga ostvarenja srpske i svetske baštine.\nMatematika (5 časova nedeljno, 180 časova godišnje) – Cilj nastave matematike je da učenici usvoje osnovna matematička znanja, kao i da osposobi učenike za primenu usvojenih matematičkih znanja u rešavanju zadataka iz životne prakse za uspešno nastavljanje matematičkog obrazovanja.\nSvet oko nas (2 časa nedeljno, 72 časa godišnje) – Cilj nastave sveta oko nas jeste da deca upoznaju sebe, svoje okruženje i razvijaju sposobnosti za odgovoran život u njemu.\nFizičko vaspitanje (3 časa nedeljno, 108 časova godišnje) – Cilj nastave fizičkog vaspitanja je da raznovrsnim motoričkim aktivnostima doprinese razvoju ličnosti.\nMuzička kultura (1 čas nedeljno, 36 časova godišnje) – Cilj nastave muzičke kulture je razvijanje intresovanja, muzičke osetljivosti i kreativnosti, osposobljavanje za razumevanje mogućnosti muzičkog izražavanja i razvijanje muzičke vrednosti upoznavanjem umetničke tradicije i kulture svoga i drugih naroda.\nLikovna kultura (1 čas nedeljno, 36 časova godišnje) – Cilj nastave likovne kulture jeste da podstiče i razvija učenikovo stvaralačko mišljenje i delovanje.\nEngleski jezik (2 časa nedeljno, 72 časa godišnje) – Cilj nastave engleskog jezika je da se učenici osposobe da komuniciraju na engleskom jeziku na osnovnom nivou.\nObavezni izborni predmeti (učenici biraju jedan od predmeta):\n1. Veronauka (1 čas nedeljno, 36 časova godišnje) – Opšti cilj ovog predmeta je da učenici prvog razreda steknu osnovna znanja o veri, crkvenim običajima i pravilima Crkve.\n2. Građansko vaspitanje (1 čas nedeljno, 36 časova godišnje) – Ovaj predmet treba da pruži mogućnost učenicima da postanu aktivni učesnicu u procesu obrazovanja i vaspitanja.\nŠkola, u zavisnosti od mogućnosti i opremljenosti, može učenicima da ponudi izborne predmete, za koje se putem ankete formiraju grupe, zavisno od intresovanja učenika (1 čas nedeljno, 36 časova godišnje):\n– Čuvari prirode,\n– Narodna tradicija,\n– Od igračke do računara,\n– Kaligrafija – lepo pisanje,\n– Ruke u testu,\n– Oblici obrazovno –vaspitnog rada.\nDrugi razred – nastavni predmeti\n1. Srpski jezik (5 časova nedeljno, 180 godišnje)\n– cilj nastave srpskog jezika je da učenici ovladaju osnovnim pravilima srpskog književnog jezika, na kojem će se usmeno i pismeno pravilno izražavati; da upoznaju, dožive i osposobe se da tumače odabrana književna dela, pozorišna, filmska i druga umetnička ostvarenja iz srpske i svetske baštine.\n2. Matematika (5 časova nedeljno, 180 godišnje)\n– cilj nastave matematike jeste da učenici usvoje elementarna matematička znanja, koja su potrebna za shvatanje pojava i zavisnosti u životu i društvu; da osposobi učenike za primenu usvojenih matematičkih znanja u rešavanju raznovrsnih zadataka iz života i prakse, za uspešno nastavljanje matematičkog obrazovanja.\n3. Svet oko nas (2 časa nedeljno, 72 godišnje)\n– opšti cilj integrisanog predmeta „Svet oko nas“ jeste da deca upoznaju sebe, svoje okruženje i razvijaju sposobnosti za odgovoran život u njemu.\n4. Likovna kultura (2 časa nedeljno, 72 godišnje)\n– cilj vaspitno-obrazovnog rada u nastavi likovne kulture jeste da se podstiče i razvija učenikovo stvaralačko mišljenje i delovanje u skladu sa demokratskim opredeljenjem društva i karakterom ovog nastavnog predmeta.\n5.Fizičko vaspitanje (3 časa nedeljno, 108 godišnje)\n-cilj fizičkog vaspitanja je da raznovrsnim i sistematskim motoričkim aktivnostima, u povezanosti sa ostalim vaspitno-obrazovnim područjima, doprinese integralnom razvoju ličnosti učenika, razvoju motoričkih sposobnosti, sticanju, usavršavanju i primeni motoričkih umenja, navika i neophodnih teorijskih znanja.\n6. Muzička kultura (1 čas nedeljno, 36 godišnje)\n– cilj muzičke kulture je razvijanje intresovanja, muzičke osetljivosti i kreativnosti; osposobljavanje za razumevanje mogućnosti muzičkog izražavanja; razvijanje osetljivosti za muzičke vrednosti upoznavanjem muzičke tradicije i kulture svog i drugih naroda.\n7. Strani jezik (2 čas nedeljno, 72 godišnje) – nastava stranog jezika u 2. razredu je nastavak jezičkog gradiva obrađenog u prvom razredu. Teme su uglavnom iste, ali su jezičke konstrukcije malo proširene. I dalje se zadržava isključivo na oralnim karakteristikama (jezička percepcija i jezička produkcija). Cilj je da se kod učenika podstakne upotreba stranog jezika u lične svrhe, da stimuliše kreativnost i doprinse razumevanju kulture stranog jezika.\nObavezni izborni predmeti :\n(1 čas nedeljno, 36 godišnje)\n2. Građansko vaspitanje\nIzborni predmeti :\n(1čas nedeljno, 36 godišnje)\n2. Narodna tradicija\n3. Ruke u testu\n4. Od igračke do računara\nOblici obrazovno-vaspitnog rada\n1. Dopunska nastava\n2. ČOS (čas odeljenskog sta rešinee)\nTreći razred – nastavni predmeti\n1. Srpski jezik (5 časova nedeljno, 180 časova godišnje) – Cilj predmeta je da učenici ovladaju pravilima srpskog književnog jezika, na kojem će se usmeno i pismeno izražavati. Postupno i sistematično upoznavanje gramatike i pravopisa. Razvijanje smisla za pravilno usmeno i pismeno izražavanje i bogaćenje rečnika.\n2. Matematika (5 časova nedeljno, 180 časova godišnje) – Cilj predmeta je da učenici uspešno obavljaju sve četiri računske operacije do 1000, da uspešno rešavaju tekstualne zadatke i da znaju da reše jednostavnije jednačine. Takođe je važno da se učenici osposobe za preciznost u merenju i crtanju geometrijskih konstrukcija. Učenici bi trebalo da upoznaju rimske cifre, da pravilno upoređuju razlomke, da uočavaju i crtaju ugao (prav, tup i oštar ugao ).\n3. Priroda i društvo (2 časa nedeljno, 72 časa godišnje) – Opšti cilj je da učenici upoznaju sebe, prirodno i društveno okruženje i da razviju sposobnost za odgovoran život u tom okruženju.\n4. Muzička kultura (1 čas nedeljno, 36 časova godišnje) – Cilj je da se kod učenika podstiče stvaralačko angažovanje u svim muzičkim aktivnostima. Razvijaju se intresovanja, muzičke osetljivosti i kreativnost.\n5. Fizičko vaspitanje (3 časa nedeljno, 108 časova godišnje) – Cilj ovog predmeta je razvijanje i usavršavanje motoričkih sposobnosti i primena motoričkih navika i umeća.\nObavezni izborni predmeti\n(1 čas nedeljno, 36 godišnje )\nIzborni predmeti – prema mogućnostima škole\n3.Od igračke do računara\n4.Ruke u testu\nČetvrti razred – nastavni predmeti obuhvaćeni školskim programom\nSrpski jezik (5 časova nedeljno, 180 časova godišnje) – Cilj je razvijanje ljubavi prema maternjem jeziku i potrebe da se on neguje i unapređuje. Postupno i sistematično upoznavanje gramatike i pravopisa. Razvijanje smisla i sposobnosti za pravilno, tečno i uverljivo usmeno i pismeno izražavanje i bogaćenje rečnika.\nMatematika (5 časova nedeljno, 180 časova godišnje) – Cilj je da učenici upoznaju skup prirodnih brojeva većih od 1000. Usvajanje računskih operacija sabiranja i oduzimanja u skupu prirodnih brojeva većih od 1000. Upoznavanje i savladavanje operacija množenja i deljenja u istom skupu. Usvojiti metarski sistem mera za površinu. Izračunavanje vrednosti prostih i složenih izraza.\nPriroda i društvo (2 časa nedeljno, 72 časa godišnje) – Cilj predmeta je da se kod učenika razviju osnovni pojmovi o prirodnom i društvenom okruženju i povezivanje tih pojmova. Osposobljavanje za samostalno učenje i pronalaženje informacija.\nLikovna kultura (2 časa nedeljno, 72 časa godišnje) – Cilj je podsticanje i razvoj učenikovog stvaralačkog mišljenja i delovanja u skladu sa humanističkim opredeljenjima društva.\nMuzička kultura (1 čas nedeljno, 36 časova godišnje) – Cilj je razvijanje intresovanja, muzičke osetljivosti i kreativnosti. Negovanje sposobnosti izvođenja muzike (pevanja i sviranja).\nFizičko vaspitanje (3 časa nedeljno, 108 časova godišnje) – Cilj je da se tokom cele godine zadovoljavaju potrebe učenika za kretanjem i doprinose uvećanju njihove stvaralačke sposobnosti u savremenim uslovima života i rada, kao i očuvanje zdravlja.\nEngleski jezik (2 časa nedeljno, 76 časova godišnje) – Cilj nastave stranog jezika na mlađem školskom uzrastu je da osposobi učenika da na stranom jeziku komunicira na osnovnom nivou u usmenom i psmenom obliku o temama iz njegovog neposrednog okruženja. Nastava stranog jezika treba da podstakne razvijanje svesti o sopsvenom napredovanju radi jačanja motivacije za učenje jezika, olakša razumevanje drugih i različitih kultura i tradicija, stimuliše maštu, kreativnost i radoznalost.\nObavezni izborni predmeti Izborni predmeti :\n(1 čas nedeljno, 36 godišnje) (1 čas nedeljno, 36 godišnje)\n1. Verska nastava 1. Čuvari prirode\n2. Građansko vaspitanje 2. Narodna tradicija\n3. Od igračke do računara\n4. Ruke u testu\nOblici obrazovno-vaspitnog rada:\n2. ČOS (čas odeljenskog starešine)


Alibaba moćno, ne osjeća muku Kine | Ekonomist\nAlibaba moćno, ne osjeća muku Kine\nby Redakcija - 27/10/2015 0\nTransakcije na platformi kineskog diva za elektronsku trgovinu, Alibabe, skočile su 28 odsto u tromjesečju završenom u septembru.\nAlibaba je zabilježila rast prodaje uprkos usporavanju druge najveće svjetske privrede, saopšteno je iz te kompanije.\nPrema Alibabinom izveštaju, bruto obim prodaje iznosio je 112 milijardi dolara (713 milijardi juana) u tri mjeseca zaključno sa septembrom, navodi se u saopštenju kompanije, a prenosi agencija AFP.\n“Ovo je bio moćan kvartal za Alibaba Grupu, uz snažan rast u svim segmentima, sa naročito dobrim rezultatima u pogledu kupovina putem mobilnih uređaja”, izjavio je generalni direktor kompanije, Danijel DŽang.\nPosle godina vratolomnog rasta, rukovodstvo kineske Komunističke partije nastoji da preustroji privredu na “novi standard” sporijeg, održivijeg rasta, koji će biti podstican tražnjom potrošaca a ne investicijama i izvozom kao u prošlosti, navodi francuska agencija.\nKompanija poput Alibabe, koju često porede sa američkim “Amazonom” i Ibejom (eBay), i koja drži više od 90 odsto onlajn tržišta u Kini, od krucijalnog je značaja u tom procesu.\nPrihodi Alibabe u kvartalu završenom u septembru porasli su 32 odsto na godišnjem nivou, na 3,49 milijardi dolara (22,17 milijardi juana), nadmašivši prognoze analitičara u anketi “Blumberga”, koji su očekivali 21,3 milijarde juana.\nNeto profit, isključujući dobitke od ulaganja, skočio je 36 odsto na 1,46 milijardi dolara (9,25 milijardi juana), navodi se u saopštenju kompanije.\nOznake Breaking Danijel DŽang Kina\n5 načina da se izborite sa kritikom na poslu\nTop 10 najvećih svjetskih banaka


Kako da tvoj san postane JAVA - Telegraf.rs\n15/08/19 | 13:11\nČak 15 milijardi uređaja radi na Java platformi\nAko sanjaš da postaneš programer, a ne znaš baš tačno kakav i u kojoj oblasti… Veruj nam, tvoj san je Java.\nPrema GoJava statistici, postoji 10 miliona Java programera širom sveta – i još uvek se traže novi. Trenutno, čak 15 milijardi uređaja radi na Java platformi, a 5 miliona studenata proučava ovaj programski jezik, i to ne bez razloga.\nSigurno se pitate gde se Java koristi?\nJava se koristi u mnogim poslovnim sistemima: u softverima banaka, u kreiranju aplikacija za kompjutere i bezbrojne web stranice, u razvoju mobilnih igara i interneta stvari (IoT), i što je veoma značajno u programiranju - Android aplikacija. Globalni tehnološki giganti kao što su Google, Amazon, LinkedIn, Netflix, Airbnb, Spotify, Pinterest, Instagram, Uber, eBay, koriste Javu za kreiranje mobilnih i web aplikacija, kao i raznih softverskih alata. Bez sumnje, ovo je jedan od najpopularnijih programskih jezika, a po mnogima, Java je kamen temeljac IT industrije.\nDa se samo malo vratimo unazad: ono što je Javi otpočetka donelo veliku popularnost bila je mogućnost izvršavanja na različitim platformama (Java se ne izvršava direktno nad operativnim sistemom, već posredstvom Java virtuelne mašine, JVM). Uz jednostavnu ideju – „piši jednom, pokreni bilo gde“, Java se i dan-danas pokreće „svuda i na svemu“.\nZbog svega ovoga, nije ni čudno što je po TIOBE indeksu Java najpopularniji programski jezik u poslednjih 15 godina. Zahvaljujući dinamičnosti, svestranosti i prilagodljivosti na skoro neograničen broj platformi, raspon tehnologija u kojima se ovaj jezik koristi je ogroman, a stalni razvoj postojećih, kao i nastajanje novih znači da će još dugo biti potrebe za znanjem koje stekneš kao Java programer.\nNaravno, velika potražnja za onima koji znaju da programiraju u Javi doprinosi i visini njihovih plata. Po sajtu www.quora.com, Java programeri se nalaze na šestom mestu najbolje plaćenih u Americi (a skala je dugačka), sa prosečnim godišnjim primanjima u rasponu od 74.000 do 130.000 USD (za Senior Java developere).\nAli, put do visoke plate podrazumeva učenje i usavršavanje, pa ako te zanima da postaneš Java programer, prijavi se na vreme za obuku, a mi vam predlažemo obuku u Code centru za IT obuke. U ponudi su dva četvoromesečna programa:\n1. Osnovni– ako uopšte nisi upoznat sa Javom\n2. Napredni – za one koje već imaju osnovno predznanje ili su prošli osnovni kurs u Code centru\nKroz praktičan rad na konkretnim projektima, steći ćeš znanje neophodno za dalju primenu Jave u mnogim (poslovnim) prilikama, naravno, ako iskoristiš priliku koju nudi Code centar i stekneš neophodno znanje u ambijentu Comtrade poslovnog okruženja. I zato, javi se, poseti Centar bez ikakvih obaveza i oseti atmosferu u najvećoj IT kompaniji u regionu. Sve ostalo zavisi od tebe.\nCODE by Comtrade\nOvo je programski jezik broj 1. koji morate da naučite ako želite dobar posao i platu\nJak zemljotres pogodio zapadnu obalu Indonezije, vlasti upozoravaju na moguć cunami


INFO ::: Saopštenja - STRANA 7 > Udarac na manjinska prava\nUdarac na manjinska prava\nBeograd, 10. april 2008.\nHelsinški odbor za ljudska prava u Srbiji oštro protestuje zbog odluke Republičke izborne komisije da samo mesec dana pre izbora poništi uputstvo po kojem je za podnošenje lista manjinskih partija bilo dovoljno podneti 3.000 potpisa građana. Prethodno uputstvo išlo je u susret manjinskim partijama omogućavajući im da se aktivno uključe u parlamentarni život Srbije. Naknadne promene izbornih pravila još jednom potvrđuju da u Srbiji ne postoji koherentna manjinska politika. Izborno zakonodavstvo je očigledno podložno voluntarističkim intervencijama i partijskim interesima pojedinih stranaka.\nMada je u skladu sa zakonom, jasno da odluka Ustavnog suda, doneta na inicijativu Srpske radikalne stranke ide na ruku upravo toj partiji koja se bori za svaki mandat u parlamentu, nadajući se da će tako najzad zavladati Srbijom.\nObaveza je RIK bila da unapred protumači izborno zakonodavtsvo kako bi se manjinske partije pripremile za nova pravila i blagovremeno počele sa sakupljanjem sada neophodnih 10.000 potpisa. Mnoge od njih to neće biti u stanju da učine za tako kratko vreme, i tako će biti i faktički isključene iz političkog života Srbije.\nAlbanska manjina već najavljuje da nije u stanju u tako kratkom roku prikupi dodatne potpise. Time će i ovaj najnoviji potez biti pokazatelj da Albanci u Srbiji nisu poželjna manjina, i da se još uvek tretiraju u sklopu rešenja kosovskog pitanja. A imajući u vidu činjenicu da Srbija ne priznaje nezavisnost Kosova, takođe će pokazati kako je Beogradu potrebna neuralgična tačka koju će instrumentalizovati u budućim odnosom sa Kosovom i za dalje udaljavanje od Evropske unije.


Turska vojska napala grad na severu Sirije - 28.02.2016, Sputnik Srbija\nTurska vojska napala je sirijski grad Tel Abjad, koji se nalazi na samoj granici sa Turskom, saopšteno je iz ruskog Centra za primirje koji je stacioniran u... 28.02.2016, Sputnik Srbija\nOvo se ne zove hrabrost, nego ludilo!\n11:04 28.02.2016 (Osveženo: 11:44 28.02.2016)\nTurska vojska napala je sirijski grad Tel Abjad, koji se nalazi na samoj granici sa Turskom, saopšteno je iz ruskog Centra za primirje koji je stacioniran u Siriji.\nPrema rečima načelnika Centra Sergeja Kuralenka, napad se dogodio tokom prošle noći.\n„Napad kopnene vojske bio je propraćen snažnim eksplozijama velikokalibarske artiljerije“, istakao je on.\nKuralenko je dodao da su ovu informaciju potvrdili i predstavnici „Demokratskih snaga Sirije“ i da još uvek nema nikakvih informacija o potencijalnom broju žrtava.\nRusija je zatražila objašnjenje iz američkog centra za praćenje primirja u Amanu, rekao je on, podsećajući na uticaj koji SAD imaju na Tursku.\nSvetske sile su postigle sporazum o obustavi vatre u nekim delovima Sirije, a očekivalo se da će ga poštovati sve strane, izuzev terorističkih grupa DAEŠ i Nusra fronta.\nTurska se na svojoj teritoriji bori protiv kurdskih milicija Radničke partije Kurdistana (PKK) koju smatra terorističkom organizacijom.\nTe borbe su usredsređene na pretežno kurdska područja na jugoistoku Turske, ali se sukob povremeno preliva na delove Sirije i Iraka koji su pod kontrolom Kurda.\nIstovremeno, kurdske milicije u Iraku i Siriji su među malobrojnim snagama koje se uspešno suprotstavljaju širenju DAEŠ-a i SAD ih podržavaju, što Turska kritikuje, navodeći da SAD treba da naprave izbor između Kurda i Turaka.\n28 Februar 2016, 13:171


Moskva: Stranci finansiraju proteste u Beogradu - 07.07.2016, Sputnik Srbija\nMoskva: Stranci finansiraju proteste u Beogradu\nProtesti u Beogradu finansiraju se iz inostranstva, kaže portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova i upozorava da se na Balkanu duboko... 07.07.2016, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, srbija, crna gora, marija zaharova, nato, severna makedonija\n13:28 07.07.2016 (Osveženo: 10:49 24.08.2021)\nProtesti u Beogradu finansiraju se iz inostranstva, kaže portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova i upozorava da se na Balkanu duboko ukorenila praksa bestidnog mešanja u unutrašnje poslove.\nZaharova se na konferenciji za štampu osvrnula na informacije objavljene u srpskim medijima o učešću službenika Ambasade SAD na demonstracijama u Beogradu.\n„Te demonstracije su bile uperene protiv rukovodstva te suverene države. Želim da naglasim da su neposredni organizatori tih manifestacija redovno razne NVO koje se finansiraju iz inostranstva. Izgleda da strani sponzori zbog nečeg ne veruju ’srpskim građanskim aktivistima‘, čim američke diplomate moraju lično da učestvuju u protestima i kontrolišu trošenje izdvojenih sredstava“, navela je Zaharova.\nTo je, kaže ona, novina u podršci građanskog društva „ali izgleda da im ne preostaje ništa drugo“.\nMeđutim, dodala je Zaharova, koliko zaista vrede ti protesti tzv. građanskog društva koje se finansira iz inostranstva videli smo na izborima u Srbiji 24. aprila, na kojima je koalicija predvođena predsednikom Vlade Vučićem dobila većinu mesta u parlamentu.\n„Na Balkanu se duboko ukorenila praksa bestidnog mešanja u unutrašnje poslove. Primenjuju se dobro uvežbane šeme korišćenja agresivne manjine koja je plaćena spolja“, rekla je ona i upozorila da se priprema tlo za izazivanje još jedne obojene revolucije, ovoga puta u Makedoniji.\nIstovremeno, prema rečima Zaharove, ako se stvarno govori o građanskom društvu, pravo mišljenje većine građana se ignoriše.\nOna je navela primer Crne Gore, gde je, kako kaže, u punom zamahu ulazak te zemlje u NATO, a same Crnogorce za mišljenje o tome niko ni ne pita.\n„Sami građani Crne Gore insistiraju da treba organizovati referendum ili neki plebiscit koji bi zaista bio indikativan da bi zemlja preduzela tako važan, ozbiljan korak koji svakako neće ostati bez posledica na međunarodnoj sceni“, dodala je Zaharova, istakavši da se time samo produbljuje ionako očigledna podela u Crnoj Gori.\n„Nažalost, zvanična Podgorica uz aktivnu podršku vodećih članica Alijanse odbija da sprovede referendum o tom pitanju, a to je pitanje koje utiče na svakog stanovnika zemlje“, konstatovala je predstavnica Moskve.


Zna li on da vozi: Sarajlija za saobraćajne prekršaje duguje 43.000 maraka | Portal 072info\n22. listopada 2017. 21. listopada 2017. u 16:06 / Piše Portal 072info\nGrađani BiH za saobraćajne prekršaje duguju blizu 55 miliona KM, pokazuju podaci Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka (IDDEEA).\nNajveći pojedinačni dug za saobraćajne prekršaje ima vozač iz Sarajeva, koji duguje više od 43.000 KM, što znači da mu treba 50 prosječnih plata da bi izmirio dug. Ovaj vozač bi trebao raditi naredne četiri godine samo da bi platio saobraćajne prekršaje koje je počinio.\nU RS-u najveći pojedinačni dug za prekršaje u saobraćaju iznosi oko 29.000 KM, a napravio ga je vozač iz Han Pijeska.\nPo 26.000 KM su za prekršaje dužni vozač iz Modriče i vozač iz Novog Grada. Najčešći saobraćajni prekršaji u ovoj godini, kako navode u agenciji IDDEEA, bili su prekoračenje brzine i vožnja bez sigurnosnog pojasa.\n– Na trećem mjestu najčešćih saobraćajnih prekršaja su vožnja neregistriranog vozila i bez upaljenih kratkih svjetala, zatim nepropisno parkiranje i vožnja bez važeće vozačke dozvole – kažu u agenciji IDDEEA.\nNovim Zakonom o sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH propisane su rigorozne kazne za saobraćajne prekrašaje koje se kreću od 50 KM za nevezanje pojasa, do čak 1.000 KM za vožnju pod utjecajem alkohola.\nStručnjaci kažu da država, s druge strane, nije našla način da spriječi gomilanje dugovanja za saobraćajne prekršaje. Policija piše prekršajne naloge, a ako se dug za prekršaje ne plati u roku od godinu dana, obavještava se Poreska uprava da izvrši prinudnu naplatu.\n– Tome bi mogao doći kraj jer je najnovijim izmjenama Zakona o prekršajima uvedeno da ako se u roku od tri godine ne naplati dug za prekršaje, novčana kazna se pretvara u kaznu zatvora – kažu u Agenciji za sigurnost saobraćaja RS-a.\nMićo Miljević, saobraćajni inžinjer, rješenje vidi u oduzimanju vozila višestrukim povratnicima u činjenju saobraćajnih prekršaja, što je policija radila na području Kantona Sarajevo prošle godine.


U toku radovi na proširenju Ambulante I | (Vesti - 07. 02. 2017) Subotica.com\nU toku radovi na proširenju Ambulante I\n07.02.2017. u 00:00h\nKao što je pre nekoliko meseci najavljeno, Ambulanta I u Kumičićevoj ulici biće proširena i to zahvaljujući sredstvima nemačke ASB organizacije. Kada bude završen, novi deo ambulante biće namenjen prvenstveno deci.\nSvako ko je posetio ili prošao pored Ambulante I u Kumičićevoj ulici mogao je da vidi da su u toku radovi na dogradnji objekta. Izgradnja dodatnih 100 kvadrata samo je još jedna u nizu donacija za jačanje kapaciteta lokalnih samouprava koje su pogođene migrantskom krizom. Imajući u vidu da su Subotičani podneli veliki teret ove krize, na neki način to mora da im se vrati, napominje Milimir Vujadinović, šef Radne grupe za praćenje migracija na teritoriji Grada.\nZa sada je da na tom mestu bude dispanzer za decu, uglavnom za decu migrante do 14 godina koja pristižu na autobusku stanicu. Naravno, ne samo za njih. Ostaje u nekom narednom periodu da se organizujemo, i objekat će poslužiti i našem stanovništvu u svakom slučaju. Imaćemo i poseban dan za penzionere, kada će oni moći da koriste usluge pregleda u toj ambulanti. To će biti jedno mesto na kome sarađuje Dom zdravlja sa svim ostalim donatorima, jer je cilj da se Dom zdravlja rastereti. I kada su u pitanju Dispanzer za decu u centru grada, ali i kada su u pitanju vozila, oprema i sve ono što je pod opterećenjem u jednoj ovakvoj situaciji. Na kraju krajeva, sve to što je tamo, svakako je u vlasništvu Grada, i to je ono što će ostati za budućnost našim generacijama, a u ovom momentu pomaže da naši sugrađani ne snose trošak krize,“ objašnjava Milimir Vujadinović.\nDogradnju ambulante, kao i osnovnu opremu u potpunosti finansira nemačka ASB organizacija koja je već duže vreme partner Gradu.\n„Oko 53.000 evra je ukupna vrednost objekta, od toga je 3.000 evra vrednost opreme, odnosno onog osnovnog – pre svega nameštaja. Očekujemo da radovi budu završeni najkasnije do kraja ovog meseca i primopredaju lokalnoj samoupravi, tačnije gradonačelniku,“ dodaje naš sagovornik.\nU Prihvatnom centru za migrante trenutno je oko 120 ljudi, što znači da mesta još uvek ima, dok u neformalnom kampu na Kelebiji boravi 12 ljudi.\nZavršena dogradnja Ambulantne u Kumičićevoj ulici\nRekonstrukcija ambulante i zgrade Centra za socijalni rad\nambulanta milimir vujadinović ambulanta kumičićeva


AKO SU VAM ORMARI PUNI STARE ODEĆE, NE BACAJTE NEGO DONIRAJTE\nIzvor: Kurir.rs/Beta/Lokalne novine | Obrenovac, 23.03.2021.\nViše od 30 organizacija prima polovnu garderobu\nViše od 30 organizacija u Srbiji trenutno se nalazi na internet Mapi organizacija i institucija koje primaju donacije korišćene odeće (https://greenfest.rs/mapa-doniranje-odece/), saopšteno je danas iz Centra za unapredjenje životne sredine.\nDirektorka Centra za unapredjenje životne sredine Ivana Jovčić kazala je da je prošlogodišnje istraživanje pokazalo da u Srbiji postoji veliki potencijal za doniranje korišćene, a ispravne odeće, zbog čega je bilo potrebno da se proces unapredi i da se reši problem takvih donacija.\n"Trenutno, oko 16 odsto građana donira korišćenu odeću, 16 odsto je čuva u ormanu, a 55 odsto poklanja garderobu. Mi smo želeli da unapredimo mogućnosti doniranja korišćene garderobe i ova mapa je jedan od načina", rekla je Jovčić, navedeno je u saopštenju.\nIstakla je da će se nastaviti sa unošenjem novih lokacija kako bi proces doniranja bio što zastupljeniji u celoj Srbiji, a svi koji žele da se nadju na ovoj mapi mogu to uz pomoć kontakta sa stranice na kojoj se mapa nalazi.\n"Mapa je izrađena zahvaljujući i građanima koji su nam preko društvenih mreža prosleđivali lokacije organizacija koje primaju odeću", rekle su Dunja Jovanović i Marija Radaković iz Udruženja za održive inicijative / F.fm podcast.\nKako je objašnjeno, na mapi organizacija koje prihvataju donacije korišćene odeće, u par klikova može se doći do svih potrebnih informacija kada se neko odluči da donira odeću.\nPrecizirano je da građani jednostavno mogu da pogledaju gde se nalaze organizacije, kao i sve detalje koji su potrebni da bi se donacija sprovela brzo i efikasno – kontakt podaci, vrste odeće koju prihvataju, koji su termini za donošenje donacije, kako je moguće dostaviti odeću, kao i druge vrste donacija za kojima ove organizacije imaju potrebe, ali i molba da donirana odeća bude čista, da nije pocepana, ili isflekana.\n"Umesto čuvanjem i posledičnim bacanjem korišćene odeće, ne samo da u sebi budimo brigu o drugima, već time doprinosimo i smanjenju stvaranja tekstilnog otpada, koji još uvek nije adekvatno regulisan u Srbiji", izjavio je programski direktor Centra za unapredjenje životne sredine Vladan Šćekić.\nMapa je izradjena u okviru projekta "Tekstilni otpad nije u modi" koji realizuju Centar za unapredjenje životne sredine i Udruženje za održive inicijative / F.fm podcast, uz finansijsku podršku Evropske unije.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Počinje kampanja "Računa se svaki račun"\n01. 12. 2020. 07:33 >> 07:31 0\nPočinje kampanja "Računa se svaki račun"\nPoreska uprava (PU) sprovešće kampanju "Računa se svaki račun", u cilju promocije projekta elektronske fiskalizacije, ali i podizanja svijesti javnosti o značaju poreza za finansiranje svih potreba u društvu.\nIz PU su kazali da će danas biti održana konferencija za medije povodom početka kampanje Računa se svaki račun.\nNa konferenciji će govoriti predstavnice Ministarstva finansija Biljana Peranović i Bojana Bajić, pomoćnik direktora PU u Sektoru za informacionu tehnologiju u oblasti poreskog sistema i rukovodilac projekta elektronske fiskalizacije Dejan Abazović i direktorica Kulturno-informativnog centra ”Budo Tomović” i učesnica televizijskog spota u okviru kampanje, Snežana Burzan Vuksanović.\nIz PU su podsjetili da elektronska fiskalizacija predstavlja jedan od najvažnijih projekata realizovanih tokom prethodnih deset godina, ne samo u PU, već i u cjelokupnoj oblasti javnih finansija.\n„Očekivani benefiti projekta odnose se na efikasnije praćenje regularnosti poslovanja, usmjeravanje napora nadzora na visoko-rizične obveznike i samim tim bolju naplatu budžetskih prihoda, ali ništa manje i na unapređenje poslovnog ambijenta na crnogorskom tržištu sankcionisanjem nelojalne konkurencije“, navodi se u saopštenju.\nKonferencija za medije će biti organizovana u skladu sa mjerama za prevenciju širenja infekcije Covid-19.\nUz elektronsku fiskalizaciju državi dodatnih 17 miliona €\n11:20 Vlasti u Srbiji da ne lobiraju protiv Joanikija


Obaveštavaju se cenjeni korisnici da će zbog radova na javnoj vodovodnoj mreži doći do privremenog prekida u snabdevanju vodom u petak 08.10 .2021. godine u periodu između 08:00 i 10:00 časova u Adi, i to:\nu naselju Gunaroš\nu delu Lenjinove ulice od Trga Oslobođenja do Senćanskog puta\ndeo ulice Adi Endre\ndeo ulice Petefi Šandor\ndeo ulice Đure Đakovića\nJKP ,,Standard’’ Ada obaveštava cenjene potrošače da će u subotu 11. septembra 2021. godine u periodu od 09:00 do 13:00 časova doći do kratkoročnog prekida u isporuci prirodnog gasa zbog izvođenja radova na gasnim objektima ODS ADA. Za sve dodatne informacije, stojimo na raspolaganju.\nJKP ,,Standard’’ Ada obaveštava cenjene korisnike da će zbog završetka radova JP ,,Srbijagas’’ na izmeštanju dela gasovoda srednjeg pritiska u Adi, u utorak 02.02.2021. godine doći do prekida u isporuci prirodnog gasa u periodu od 12:00 do 15:00 časova na teritoriji naseljenih mesta Ada i Mol.\nJKP ,,Standard’’ Ada obaveštava cenjene korisnike da će zbog radova JP ,,Srbijagas’’ na izmeštanju dela gasovoda srednjeg pritiska u Adi, u četvrtak 28.01.2021. godine doći do prekida u isporuci prirodnog gasa u periodu od 10:00 do 17:00 časova na teritoriji naseljenih mesta Ada i Mol.


Ukratko, neće biti ispadanja, neće biti proglašen šampion, proširiće se liga na 14 klubova - iz Druge ABA lige će u elitu ući Borac i Split.\nSednica skupštine je bila mnogo burnija nego što se očekivalo, ali je na kraju odlučeno da će ova sezona ostati bez šampiona, ali i da niko neće ispasti. Osam glasova je bilo da ne bude proglašen šampion, dok su Partizan i Igokea glasali da šampion ipak bude proglašen.\nPodsetimo, za nastavak takmičenja glasali su Partizan, Budućnost i Mornar, dok su ostalih devet klubova bili protiv.\nABA liga će se u toku večeri oglasiti i zvaničnim saopštenjem.\nU trenutku prekida sezone početkom marta zbog pandemije korona virusa, kolo pre kraja regularnog dela, lider je bio Partizan sa skorom od 17 pobeda i četiri poraza, ispred Budućnosti i Crvene zvezde koji su takođe biti obezbedili plej-of.\nVodila se borba za poslednjeg učesnika doigravanja između Cedevite Olimpije i Mornara iz Bara, te za opstanak gde su na deobi poslednje tri pozicije izjednačeni sa po 15 poraza bili Zadar, Mega Bemaks i Krka.\nOvo je bila očekivana odluka jer je već odranije bilo poznato da će odluka čelnika na Jadranu biti ista kao i odluka Evrolige.\nU najjačem evropskom klupskom takmičenju sledeće godine će igrati Crvena zvezda, dok će u Evrokupu igrati Partizan.


Medijske slobode u Srbiji male i u kontinuiranom padu | EurActiv Srbija\nMedijske slobode u Srbiji male i u kontinuiranom padu\nObjavljeno : 20.12.2018.\t Tweet\nSloboda medija u Srbiji je na vrlo niskom niovu i u kontinuiranom je padu poslednjih godina, jedan je od zaključaka istraživanja Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS). U istraživanju se ocenjuje da državni zvaničnici ne razumeju ulogu novinara u društvu i da retko i selektivno osuđuju napade na predstavnike medija. Navedeno je i da novinari dugo rade u teškim uslovima i da su pod stalnim pritiscima koji više nisu direktni, već da "novinari unapred znaju šta je dozvoljeno pisati, a šta nije".\nIstraživanje "Indikatori za nivo slobode medija i bezbednosti novinara 2018", predstavljeno je 20. decembra na skupu u Beogradu kojem su prisustvovali i šef Misije Oebsa u Srbiji Andrea Oricio i državni sekretar u Ministarstvu kulture i informisanja Aleksandar Gajović.\nOna je istakla i da je od 2016. zabeleženo 70 slučajeva pritisaka i napada javnih funkcionera na novinare i da je najteža situacija na lokalu.\nŠef Misije Oebsa Andrea Oricio kazao je da je slučaj paljenja kuće novinara Jovanovića u Vrčinu znak za uzbunu i da je to primer na kome se može posmatrati put koji će Srbija da izabere.\nOn je naveo da novinari u Srbiji "stalno plaćaju visoku cenu", da nisu rešena ubistva novinara još iz 90-tih godina, a da zločini protiv predstavnika medija "ne smeju da ostanu nekažnjeni".\n"Političari i svi drugi subjekti ne smeju da zastrašuju novinare i moraju u svakom trenutku da osuđuju nasilje, to je veoma važno za jedan otvoreni dijalog", rekao je Oricio.\nPohvalio je što se radi na izradi nove medijske strategije i naglasio da je veoma važno da u proces njene izrade budu uključena sva relevatna novinarska udruženja jer, prema njegovim rečima, strategija "nije totem, već alat" za bolje medijsko okruženje.\n"Čini se da vlast deluje hitrije, postoji napredak, ali ima još dosta posla. Moramo ovaj proces da učinimo nepovratnim i dođemo do konkretnih rezultata", rekao je Oricio.\nAleksandar Gajović je kazao da je bezbednost novinara u Srbiji normativno dobro garantovana Ustavom i medijskim zakonima i da njegovo Ministarstvo osuđuje svaki napad na predstavnike medija. U više navrata je ponovio da je "prošlo vreme kada se razgovaralo pesnicima" i da se protivi svakoj vrsti upotrebe sile.\nOn nije odgovorio na pitanje da li novinari mogu da očekuju više od verbalnih osuda pretnji i napada, a upitan da li će država pomoći novinaru Milanu Jovanoviću kome je nedavno zapaljena kuća u Vrčinu odgovorio je da se u Ministarstvu nije razmišljalo u tom pravcu.\n"Nismo razmišljali u tom pravcu, ali to je dobra sugestija, videćemo šta ćemo", kazao je Gajović.\nOcenio je i da svi zajedno treba da se bore za veću bezbednost novinara i dodao da je osnovan vladin Koordinacion tim i Komisija za rešavanje ubistava novinara i da "treba biti strpljiv i da će rezultati doći s verom u istinu".\nKomentarišući podatak da je zabeleženo 70 slučajeva pritisaka i napada na novinare od strane javnih funkcionera, Gajović je kazao da je jednom prilikom od šefice pregovaračkog tima sa EU Tanje Miščević čuo da je zabeleženo 300 napada na novinare u Srbiji, a da je samo sedam ili osam procesuirano.\n"I mene je šokirala ta nesrazmera, ali ni policija ni tužilaštvo nisu našli osnov - biće kriminala i odbacili su takve prijave. Treba razmišljati i o tome", kazao je Gajović.\nZamenik predsednika NUNS-a i urednik Kikindskih Željko Bodrožić kazao da je niska sloboda medija posledica uticaja vlasti na medije i uređivačku politiku", zbog čega je neophodno unaprediti saradnju sa institucijama vlasti.\nBodrožić je dodao i da projektno sufinansiranje medija treba unaprediti, kako bi ono bilo jasno, odgovorno i transparentno, kao i da su neophodne izmene Zakona o elektronskim medijima kako bi se povećala odgovornost Regulatornog tela za elektronske medije (REM) i mogućio veći uticaj civilnog društva u njegovom radu.\n: Mediji u Srbiji trpe Miloševićevo nasleđe\n: Novi razlog za strahovanja za slobodu štampe u Mađarskoj\n: EU jača podršku medijskim slobodama na Zapadnom Balkanu\n: Ugrožena sloboda medija ugrožava i demokratiju u regionu


Domaći IT: kuda i kako? | SITO\nDa bi se stvari okrenule u pravom smeru, analitička inicijativa SITO će na predstojećem BIZIT-u održati radionicu pod nazivom “Kuda i kako da vodite vaš IT posao“. Program radionice je prilagođen, pre svega, IT kompanijama i namenjen je rukovodiocima, osobama odgovornim za planiranje i prodaju u informatičkim firmama. Ova radionica može da bude korisna i predstavnicima državnih institucija, odgovornim za informatički razvoj, pri određivanju nivoa tehnološkog razvoja, istraživačko-razvojnog potencijala zemlje i formiranja jasnije strategije razvoja domaće IT industrije.\nZa deset godina, koliko je prošlo od prve sektorske analize, performanse IT sektora su značajno porasle. Danas srpsku informatičku industriju čini blizu 2.000 aktivnih preduzeća, što je za 700 više nego u 2006. godini. Broj zaposlenih u ovoj industriji je dupliran sa 10 na 20 hiljada. Duplirani su i poslovni prihodi, na preko 1,5 milijardi evra. Za sve ove godine očuvana je profitabilnost, tako da je ukupan sopstveni kapital od 2006. do 2015. godine povećan sa 150 miliona na pola milijarde evra. Na prvi pogled, rast je impresivan i utisak je da će tako biti ubuduće – godišnje se osniva preko 200 IT firmi – ali upoređujući gore iznete podatke sa zapadnim standardima, srpska IT industrija i dalje izgleda skromno. Karakteriše je veliki broj mikro firmi, bez finansijske snage i sa skromnim menadžerskim i marketinškim iskustava, što dovodi do gašenja skoro 100 firmi godišnje.\nDanas srpsku informatičku industriju\nčini blizu 2.000 aktivnih preduzeća,\nšto je za 700 više nego u 2006. godini.\nzaposlenih je dupliran sa 10 na 20 hiljada\nProsečna domaća IT firma ima manje od 10 radnika i godišnji prihod po zaposlenom 80 hiljada evra. Ovi parametri veoma variraju u zavisnosti od specijalnosti odnosno delatnosti, pa će na BIZIT-u biti prikazane ključne karakteristike za svaku od četiri informatičke delatnosti: (1) kompjutersko programiranje; (2) IT usluge; (3) proizvodnja kompjutera i (4) IT trgovina.\nZa analizu delatnosti odabrani su sledeći indikatori: broj preduzeća, broj zaposlenih, poslovni prihod, dodatna IT vrednost i kapital. Na radionici će biti posmatrana koncentracija posla na 10 vodećih firmi i biće analizirana važnost svake od delatnosti unutar IT industrije. Na kraju, biće sprovedena analiza stanja i perspektive za svaku od četiri kategorije.\nProgrameri su najuspešniji\nPosmatrano prema specijalnosti, programerska preduzeća su i dalje najuspešnija, a najmanje uspešna su ona koja se bave proizvodnjom kompjutera. Razlog je u tome što je softver složeniji za prodaju od hardvera i generiše više informatičkih, stručnih i ekonomskih aktivnosti. Zato se kaže da softver pokreće IT. Ne iznenađuje što softver ima takav uticaj, postao je nezamenljiv produkcioni alat preduzeća i organizacija u svim sektorima. Drugi jak razlog uspešnosti programerskih firmi je njihova orijentacija ka izvozu. Do pre par godina, razvoj softvera u Srbiji bio je pretežno okrenut lokalnom, finansijski slabom tržištu. Danas je slika drugačija: većina softverskih preduzeća je prepoznalo novu poslovnu šansu i uključila su se na brzo rastuće softverske potrebe stranih tržišta, pa sada rastu zajedno sa njima. U kategoriju uspešnijih spadaju i IT preduzeća koja su osnovali stranci, pre svega internacionalni tehnološki vendori.\nvećina softverskih preduzeća\nje prepoznalo novu poslovnu šansu\ni uključila su se na brzo rastuće\nsoftverske potrebe stranih tržišta\npa sada rastu zajedno sa njima.\nU okviru radionice će se otvoriti pitanje kako IT firme da ojačaju svoje asocijacije (strukovna udruženja). To je važno, ne samo radi rešavanje sistemskih i međusobnih problema, već i radi efikasnijeg delovanja na domaćem i međunarodnom tržištu. Takva udruženja treba da obezbede proaktivnost u komunikaciji sa državom, umesto sadašnjeg pristupa “gašenja požara”.


Neophodna saradnja pčelara i poljoprivrednika u borbi protiv trovanja pčela - AgroSmart\nPosle dvostruke izmene zakona, formiranja predloga za dalje izmene zakona, brojnih okruglih stolova i drugih aktivnosti uz podršku NALED, USAID i GIZ, došlo je vreme za novu važnu aktivnost, a to je saradnja sa poljoprivrednicima kroz edukativne flajere za pravilno tretiranje poljoprivrednih medonosnih kultura, saopšteno je iz Saveza pčelarskih organizacija Srbije (SPOS).\nIO SPOS-a doneo je odluku na predlog predsednika SPOS-a da Odbor za zaštitu pčela SPOS-a od trovanja pristupi uz pomoć stručnjaka izradi sažetih i konkretnih flajera za svaku pojedinačnu medonosnu kulturu na kojoj pčelari imaju problema sa trovanjima.\nNaredne nedelje biće obavljen razgovor i sa ministrom poljoprivrede radi uključenja i nadležnih državnih organa u ovaj projekat radi podizanja nivoa odgovornosti i ozbiljnosti, te da se flajeri ponude pčelarima koji bi ih delili okolnim poljoprivrednicima, a prilikom podele uspostavljali dublje kontakte radi poboljšanja saradnje.\nSličan projekat, kroz brošuru na 4 strane, sprovelo je Društvo pčelara Aleksinac još 2003. godine, kada je 6.500 flajera podeljeno svim poljoprivrednim gazdinstvima na teritoriji opštine, uz podršku opštine Aleksinac, i od tada do danas na teritoriji opštine nije bilo ozbiljnijih trovanja pčela.\nOčekuje se daće se slični efekti postići i na teritoriji Srbije. U ovom projektu biće najvažnije da se obavi kvalitetna podela flajera, a svaki pčelar ima veliki interes da to obavi onako kako treba, kažu u SPOS.\nPoljoprivrednici će tako dobiti prava uputstva, koja nisu izrađena od strane neke fitofarmaceustske kuće, već od strane nezavisnih stručnjaka koji će dati najmodernije preporuke za zaštitu koje obezbeđuju najbolju zaštitu bez štetnih efekata na pčele, i sledstvenog pada prinosa poljoprivrednika, odnosno pada učešća plodova prve klase u rodu.


sdcafe | Posle 60 godina u planu sanacija ugrožene kule smederevske tvrđave Posle 60 godina u planu sanacija ugrožene kule smederevske tvrđave\nDirektor regionalnog zavoda za zaštitu spomenika kulture Smedereva Dejan Radovanović izjavio je da se konačno planira statička sanacija kule 11 na tvrđavi despota Đurđa, koja već više od šest decenija nosi tablu s upozorenjem da je sklona padu.\nRadovanović je agenciji Beta rekao da će, zavisno od priliva novca i u okviru sanacije tvrđave koja s prekidima traje 40-ak godina, biti obavljena i sanacija te kule koja je za vreme NATO bombardovanja odolela jakim potresima iako je sklona padu, dok je sa Dunavske kule pala kamena gromada teška više tona.\n"Za kulu 11, koja je veoma nagnuta, dobili smo ove godine novac za izradu statičkog projekta sanacije. Ona je nagnuta ka jugu i u tom položaju bi trebalo da se stabilizuje novim sistemom kojim se ispod temelja pod pritiskom upumpava malter koji se vezuje sa okolinom i pretvara je u stenu. Time će se promeniti statička nosivost tla da bi moglo da trpi pritisak kule", rekao je Dejan Radovanović.\nOn je dodao da geomagnetno snimanje tvrđave, koje je pre nekoliko godina radio nemački Arheološki institut, nije dalo očekivane rezultate jer je bilo mnogo ometajućih faktora, pošto je tvrđava doslovno premrežena svakojakom infrastrukturom.\n"Od Prvog svetskog rata svako je ponešto kopao, previše je metala pod zemljom, mada smo tokom snimanja našli neke delove, recimo skelet sa naušnicama i nekoliko grobova", dodao je Radovanović.\nOn je rekao da su sva ozbiljnija ulaganja u tvrđavu despota Đurđa bila obavljena u vreme izgradnje brane na Đerdapu, '70-tih i '80-tih godina, a da je novac ulagan pre svega u obnovu utvrđenog despotovog dvora kako bi se time naglasio status Smedereva kao prestonog grada.\nDirektor Zavoda je izrazio nadu da će arheološko istraživanje ugla crkve koja je delimično restaurirana i konzervisana, i jezavskog bedema biti veoma zanimljiva.\ntako je neka daju pare!!!!imaju ne placaju pdv neka malo izkesiraju pare!!!!!!!valjda cemo mi to docekati da se tvrdjava kompletno obnovi bar u sledecih20 godina!!!!!\nD.R....dobili smo ove godine novac za izradu statičkog projekta sanacije. - Da, ali to je samo za projekat, ali nema para za izvođenje radova ?! D.R....zavisno od priliva novca i u okviru sanacije tvrđave... - E, sad bi i smedervski tranzicijski biznismeni trebali da se pokažu i ulože pare !


Nastavljen rast javnih prihoda RS\nFoto: N.N. | Nastavljen rast javnih prihoda RS\nN.N. 02.03.2018 13:46\nBANJALUKA - Poreska uprava Republike Srpske je u prva dva mjeseca ove godine na račun javnih prihoda RS prikupila ukupno 359,3 miliona maraka, što je za 21,7 miliona KM ili šest odsto više nego u istom periodu prošle godine, čime je i dalje nastavljen rast naplate javnih prihoda.\nTako su direktni porezi u prva dva mjeseca ove godine naplaćeni u iznosu od 65,4 miliona maraka, što je za 5,1 milion KM ili osam odsto više nego u uporednom periodu. U ovom segmentu javnih prihoda najveći rast zabilježen je kod naplate poreza na dohodak koji je prikupljen u iznosu od 36,6 miliona KM, što je za 4,2 miliona KM ili 13 procenata više. U ovom periodu porez na dobit naplaćen je u iznosu od 24,6 miliona maraka ili jedan odsto više, dok je naplata poreza na upotrebu, držanje i nošenje dobara iznosila 1,9 miliona KM ili pet procenata više. Takođe, povećana je i naplata poreza na nepokretnosti, koji je u prva dva mjeseca ove godine naplaćen u iznosu od 2,3 miliona KM, što je za 31 procenat više u odnosu na uporedni period.\nKada su u pitanju doprinosi, u prva dva mjeseca ove godine naplaćeni su u iznosu od 224,2 miliona KM, što je za 18,4 miliona KM ili devet odsto više nego u prva dva mjeseca 2017. godine. Tako je za Fond PIO naplaćeno 127,2 miliona maraka ili 11,1 milion KM više, dok je za Fond zdravstvenog osiguranja naplaćeno 80 miliona maraka ili 5,7 miliona KM više. Pored toga, rast je zabilježen i kod naplate prihoda po osnovu doprinosa za Fond dječje zaštite i to u iznosu od 10,8 miliona KM ili 23 odsto više, dok su prihodi po osnovu doprinosa za Zavod za zapošljavanje naplaćeni u izosu od 5,3 miliona KM ili 11 procenata manje. Naime, Zakonom o doprinosima koji je stupio na snagu 1. januara 2018. godine stopa doprinosa za dječju zaštitu je povećana za 0,2%, dok je istovremeno stopa doprinosa za osiguranje nezaposlenosti umanjena za 0,2%, što je uticalo na povećanje prihoda Fonda za dječju zaštitu RS, odnosno na smanjenje prihoda Zavoda za zapošljavanje RS.\nKod ostalih javnih prihoda, u periodu januar-februar ove godine je ostvarena naplata od 63,2 miliona KM, što je za sedam odsto ili 4,6 miliona maraka manje nego u istom periodu 2017. godine. Tako su takse i naknade naplaćene u iznosu od 33,3 miliona maraka, što je za 13,8 miliona maraka manje. Naime, glavni razlog manje naplate odnosi se na činjenicu da je Javno preduzeće „Šume RS“ u februaru prošle godine uplatilo značajan iznos po osnovu naknade za korištenje šuma i šumskog zemljišta. U prva dva mjeseca ove godine, po osnovu naknada za priređivanje igara na sreću naplaćeno je 4,3 miliona maraka ili jedan procenat više, dok su naplaćeni prihodi po osnovu kazni u posmatranom periodu iznosili su 2,9 miliona KM ili takođe jedan odsto više u odnosu na uporedni period. Kada je u pitanju ovaj segment javnih prihoda, treba istaći i da su ostali prihodi naplaćeni u iznosu od 15,5 miliona maraka, što je za skoro 10 miliona KM više nego u istom mjesecu 2017. godine. Manja naplata zabilježena je i kod koncesionih naknada koje su u periodu januar-februar 2018. godine naplaćene u iznosu od 7.282.350 KM, što je za 825.449 KM manje nego u uporednom periodu.\nŠto se tiče zaostalih obaveza po osnovu indirektnih poreza i doprinosa za Fond solidarnosti, u prva dva mjeseca 2018. godine su naplaćene u iznosu od 6.467.447 KM, što je povećanje za 2,8 miliona maraka.\nInače, u periodu januar-februar ove godine na području RS registrovanao je 198 poreskih obveznika-pravnih lica i 433 poreska obveznika-preduzetnika, dok je istovremeno odjavljeno 56 poreskih obveznika-pravnih lica i 166 poreskih obveznika-preduzetnika.\nTabelarni prikaz ostvarenja naplate javnih prihoda u periodu januar-februar 2018. godine, te poređenje sa naplatom iz istog perioda 2017. godine postavljen je na internet stranici Poreske uprave RS www.poreskaupravars.org.\nPonovo pad vrijednosti funte\nZemlje sa najviše "superbogatih" ljudi\nŠef Amazona za pet sekundi zaradi godišnju platu radnika u Srpskoj


Jeftini letovi iz Rishiri do Valisa i Futune - Avio karte Rishiri Valis i Futuna - eSky.rs\nAvio karte iz Rishiri do Valisa i Futune\nPretražite letove iz Rishiri do Valisa i Futune\nProverite najbolje prilike za letove iz Rishiri do Valisa i Futune\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Rishiri do Valisa i Futune na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Rishiri do Valisa i Futune?\n✔ Ako rezervišem let iz Rishiri do Valisa i Futune, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Rishiri do Valisa i Futune?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Rishiri do Valisa i Futune uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Japana Jeftini letovi iz Japana Jeftini letovi za Ibaraki Jeftini letovi iz Ibarakija Jeftini letovi za Ulanhot Jeftini letovi iz Ulanhota\nJeftini letovi do Bugarske Jeftini letovi iz Bugarske Jeftini letovi do Puerto Madryn El Tehuelche Jeftini letovi od Puerto Madryn El Tehuelche


SMRTONOSNA EPIDEMIJA U KONGU: Otkriveno ko je širio ebolu | Ekspres.net\nIzvor: ap / Jerome Delay\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) proglasila je smrtonosnu epidemiju ebole u Kongu hitnom međunarodnom zdravstvenom situacijom.\nSituacija je postala više nego alarmantna onog trenutka kada se virus ove sedmice proširio na grad Gomu od dva miliona ljudi. Taj grad se inače nalazi na granici s Ugandom, a prema tvrdnji kongoanskih zvaničnika ebolu je u grad doneo sveštenik koji je koristio nekoliko lažnih imena.\nNavodi se da je SZO, koja je epidemiju proglasila juče, dan pre toga objavila da je taj muškarac preminuo i da zdravstveni radnici nastoje da što pre pronađu desetine ljudi sa kojima je bio u kontaktu, uključujući i one koji su bili sa njim u autobusu.\nPovezane vesti - Odbačen opoziv predsednika\nMinistar zdravstva Konga Oli Lunga usprotivio se karakterizovanju epidemije hitnom zdravstvenom situacijom. "Mi prihvatamo odluku stručnog komiteta, ali se nadamo da ta odluka nije doneta pod pritiskom određenih grupa koje žele da na ovaj način prikupe sredstva za određene humanitarne aktere", rekao je Ilunga.\nOvo je peta objava međunarodne zdravstvene krize u svetskoj istoriji. Prethodne su proglašene za razarajuću epidemiju ebole u zapadnoj Africi koja je trajala od 2014. do 2016. godine i odnela više od 11.000 života, kao i za virus zike u Amerikama, pandemiju svinjskog gripa i dečje paralize.\nPredstavnica SZO za Kongo Lora Miler izrazila je nadu, u izjavi dostavljenoj Tanjugu, da će posle najnovije objave SZO uslediti hitne akcije, praćene dodatnim sredstvima medjunarodnih donora.\n"Svakoga dana, žene, muškarci i deca umiru od virusa ebole i lako je zaboraviti da su rastuće brojke slučajva ustvari ljudi. Sada, sa prvim slučajem u Gomi (istočni Kongo), od krucijalnog je značaja da lokalne zajednice uključimo u svaki korak odgovora (na epidemiju), izgradjujući tako poverenje i saradnju, i gledajući na njih kao na istinske partnere. Ne možemo ovo da uradimo sami", rekla je Miler.\nbolest epidemija ebola Kongo SZO


Amandmani URE: Sve verske zajednice da poštuju zakone CG\nPODGORICA – Skupština Crne Gore usvojila je noćas izmene Zakona o slobodi veroispovesti, a sastavni deo Zakona postala su dva amandmana GP URA, koji podrazumevaju da je verska zajednica, odnosno deo verske zajednice čiji je verski centar u inostranstvu, koja nije upisana u Jedinstvenu evidenciju, dužna da deluje u okviru jedinstvenog pravnog poretka Crne Gore.\nIz URE navode da se tim amadmanom obezbeđuje da sve verske zajednice poštuju crnogorske zakone, suverenitet i teritorijalni integritet, ali i deluju u okviru jedinstvenog pravnog poretka Crne Gore.\nDrugi amadman, koji je predložio klub Crno na bijelo, glasi da kontrolu zakonitosti namenskog trošenja sredstava verske zajednice iz državnog budžeta i budžeta lokalne samouprave vrše nadležni organi, u skladu sa zakonom.\nCilj ovog amadmana, navode iz URA, jeste da se uvede princip transparentnog trošenja i kontrole sredstava koje se iz budžeta namenski daju verskim zajednicama.\nZa usvajanje izmena Zakona o slobodi veroispovesti glasao je 41 poslanik vladajuće većine, a opozicija nije prisustvovala sednici.\nZakon je usvojen noćas, dva i po sata posle ponoći.\nPrimao pomoć za siromašne, a vozio „ferari“


Home Estrada IZNENAĐENJIMA NIKAD KRAJA:Lukas pripremio još jedno iznenađenje za Arenu!\nKako se bliži veliki koncert Ace Lukasa u Areni, nestrpljenje publike je sve vijeće, a Lukas, bar kad su iznenađenja u pitanju, ima uvijek keca u rukavu.Tako skoro svakodnevno izađe na videlo po neko iznenanje koje će obradovati njegovu publiku, a mi Vam otkrivamo jedno od njih.\nIako je bilo planirano da ostane kao tajna, mi smo uspjeli saznati da će sutra uveče u Areni publika moći čuti i jednu novu Lukasovu pjesmu.\nNaime, u pitanju je dio muzike u kom se Lukas do sada nije isprobao, ali ubuduće verovatmo hoće.Kako tvrde osobe bliske Lukasu, na koncertu će se kao iznenađenje pojaviti pjevač Slaven Đukanović, koji će odpevati novu Lukasovu pjesmu.U pitanju je numera za koju je Lukas napisao i tekst i muziku.Ovo je prvi put da se Lukas oprobao u izradi pjesme za koju produkciju i aranžman potpisuje Marko Đurašević Mahoni.\nIako je bilo planirano da pjesmu odpeva Lukas, jer je njegov prvi autorski rad, kada je pisanje i komponovanje u pitanju, Lukas je ipak odlučio da je pokloni Slavenu, sa kojim je dobar prijatelj i kog zovu crnogorski Aca Lukas.\nKako smo saznali, na koncertu će biti još iznenađenja, a kako sve zvuči i da li je Lukas dobar i kao autor, čućemo sutra u Areni, a kako je bilo na snimanju pjesme u studiju, pogledajte na fotografijama:\nMarko Djurasevic Mahoni\nDragana Mirković objavila pesmu “Hej ljubavi bilo čija” !


Danska produžava kontrolu granice\nOpšta je ocjena da EU nije uspjela da odgovori na migrantsku krizu, a zvaničnici sve svesniji opasnosti po Šengen s obzirom da u odsustvu mjera Brisela države članice povlače poteze na svoju ruku.\nDanska vlada je uputila pismo Evropskoj komisiji kojim je obavještava o odluci da nedavno uvedene mjere privremene kontrole državne granice produži za još dvadeset dana. Istovremeno, u Briselu najavljuju da će naredni dani i sedmice biti u znaku primjene na terenu svih dogovorenih mjera za zaustavljanje nekontrolisanog talasa migranata u EU, kako bi stavili pod kontrolu krizu i spasili Šengen.\nOpšta je ocjena da EU nije uspjela ni blagovremeno ni dovoljno dobro da odgovori na migrantsku krizu. Prije nekoliko mjeseci teško usvojeni, bolje reći, nametnuti plan relokacije 160.000 izbjeglih kojima je priznato pravo ostanka na evropskom tlu, ostvaruje se puževim korakom. Manje od 300 ljudi je do sada našlo konačno utočište, a direktna posljedica takve trome reakcije EU su sve češće odluke evropskih država da stvari preuzmu u svoje ruke.\nJedna od njih je i današnja odluka danskih vlasti da mjere kontrole, uspostavljene 4. januara, i planirane da traju tek nešto više od sedmice, produže za još 20 dana. Odluka se pravda " ozbiljnim rizikom za javnu politiku i unutrašnju sigurnost", koji bi nastao ukoliko bi se prestalo sa kontrolom granice. Danski potez je uslijedio nakon što je sličnu mjeru preduzela vlada Švedske, koja je, uz Njemačku, jedan od ciljeva većine migranata.\nKonačno svjesni opasnosti po Šengen i evropsko jedinstvo, koje raste kako u odsustvu mjera Brisela države članice na svoju ruku povlače poteze, evropski zvaničnici obećavaju.\n"Ova godina, ova sedmica, predstojeći mjeseci, moraju biti posvećeni postizanju jasnih rezultata u preuzimanju kontrole nad izbjegličkim talasom i našim granicama. To znači primjenu postojećih prijedloga i mjera, sve što je do sada odlučeno mora biti i primjenjeno od strane država članica. Ove godine moramo Šengen da vratimo u normalno funkcionisanje, osiguravajući tako da države članice više nemaju potrebu da uspostavljaju ili produžavaju kontrolu unutrašnjih granica", poručio je potpredsjednik Evropske komisije, Frans Timerman.\nSam potpredsjednik evropske vlade je nedavno boravio u Turskoj gdje su ga uvjerili da će do narednog evropskog samita u februaru preduzeti ozbiljnije mjere dogovorene zajedničkim planom na zaustavljanju onih koji preko Turske pokušavaju da se domognu Evrope.\nU medjuvremenu, pritisak migranata na Evropu ne jenjava. U proseku oko dvije hiljade ljudi dnevno pristiže, gdje ih čeka neadekvatan smještaj i tretman, dok vruće tačke, zamišljene kao mjesta gdje će se pridošli popisati i gdje će se utvriditi imaju li osnova da ostanu ili ne, teško da ispunjavaju očekivanja sa kojima su uspostavljene.\nImajući ovo na umu, najava o budućoj posvećenosti Brisela rješavanju migrantske krize zvuči ne kao obećanje, već najhitnija potreba.


Fnatic napada TI sa samo jednom izmenom | RUR eSports\nFnatic napada TI sa samo jednom izmenom\nIako je novi Fnatic Dota 2 roster poprilično svež i netestiran na velikim LAN turnirima, osnovica tima se pokazala dobro i Fnatic u novu sezonu posle prelaznog roka ulazi sa samo jednom izmenom. Podsetićemo da je njihova postava objavljena pre samo nešto više od mesec dana i nije uspela da napravi neke zabeležene rezultate ali očigledno je da tim ide u dobrom pravcu.\nSada je tu i AhJit kao pojačanje, na poziciji kerija, dok dosadašnji kerij Meracle prelazi na poziciju izmene. Da li je to njegova privatna odluka ili odluka uprave da ga prebaci na klupu ostaje da se vidi, ali sudeći po trenutnoj formi AhJit je sigurno pojačanje. Sa starim timom WG.Unity je ostvarivao sjajne rezultate i stalno napredovao pa sada okružen sjajnim pojedincima trenutne Fnatic postave možda može i više nego u starom timu.\nSa obzirom da je većina predstojećih turnira već održala kvalifikacione faze, prvi pravi test za Fnatic postavu će sigurno biti kvalifikacije za TI7.