NARODNA SKUPšTINA RS: USVOJENI ZAKON O ODBRANI OD GRADA, ZAKON O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O MINISTARSTVIMA I ZAKON O ZAPALJIVIM I GORIVIM TEčNOSTIMA I ZAPALJIVIM GASOVIMA\nPoslovi protivgradne zaštite će u buduće biti u nadležnosti Republičkog hidrometeorološkog zavoda (RHMZO), predviđeno je Zakonom o odbrani od grada i Zakonom o izmenama i dopunama zakona o ministarstvima, koje je 19. juna 2015. godine usvojila Skupština Srbije.\nSkupština je usvojila i Zakon o zapaljivim i gorivim tečnostima i zapaljivim gasovima.\nPoslovi protivgradne zaštite su do sada bili u nadležnosti MUP-a, odnosno Sektora za vanredne situacije, a izmenama Zakona o ministarstvima predviđeno je da se oni vrate u nadležnost RHMZO, što je bio slučaj do 2011. godine.\nRHMZO će od Sektora za vanredne situacije preuzeti zaposlene i postavljena lica, kao i prava, obaveze, predmete, opremu, sredstva za rad i arhivu za obavljanje nadležnosti u oblasti protivgradne zaštite.\nU obrazloženju tih zakonskih rešenja, Vlada Srbije je navela da su od samog početka funkcionisanja protivgradne zaštite u okviru MUP-a postojali problemi, a da je najveći nastao zbog nemogućnosti finansiranja angažovanja i rada strelaca i nabavke protivgradnih raketa.\n"Sistem protivgradne zaštite je nedovoljno efikasno funkcionisao u MUP-u zbog niza problema koji su se javili, jer nije bilo jasnog normativnog okvira za njegovo funkcionisanje u jednom specificnom sistemu kakav je MUP. Sistem protivgradne zaštite ni u jednoj državi nije u nadležnosti MUP-a", piše u obraloženju.\nZakonom o odbrani od grada se kao subjekti sistema odbrane od grada označavaju organi državne uprave, organi autonomnih pokrajina i jedinice lokalne samouprave, a koji obezbeđuju uspostavljanje i funkcionisanje jedinstvenog sistema odbrane od grada na teritoriji Srbije.\nPropisane novčane kazne za kršenje zakona kreću se od 10.000 dinara do miliona dinara.\nNovčana kazna od 100.000 dinara do miliona dinara predviđena je za pravno lice ako ograniči prolaz lica koje se bave odbranom od grada i transport raketa do radarskog centra ili lansirne stanice, odnosno ako izvodi radove u zaštitnoj zoni radarskog centra ili lansirne stanice koji sprecavaju radarska merenja ili dejstva raketama.\nVlada Srbije predlozila je da se predloženi zakoni donesu po hitnom postupku, kako bi sistem protivgradne zaštite funkcionisao u punom kapacitetu i kako bi se izbegle štetne posledice po život i zdravlje ljudi, kao i po rad samih organa i organizacija usled novih elementarnih nepogoda.\nZakonom o zapaljivim i gorivnim tečnostima i zapaljivim gasovima predviđaju se uslovi za postavljanje, izgradnju, rekonstrukciju, adaptaciju i sanaciju, kao i korišćenje prostorija, postrojenja i objekata za proizvodnju, preradu, skladištenje, držanje i promet tih materija, čime će biti stvoren neophodni stepen bezbednosti.\nU odnosu na važeće zakonsko rešenje ovim zakonom nije obuhvaćen transport zapaljivih i gorivih tečnosti, zapaljivih gasova koji je regulisan drugim propisima, kao ni eksplozivne materije. Stavljanje u promet zapaljivih i gorivih tečnosti, zapaljivih gasova nije predmet usklađivanja ovog zakona i obavlja se u skladu sa propisima kojima se uređuju hemikalije.\nNovim zakonom, koji će zameniti postojeći iz 1977. godine, uređena je oblast rukovanja zapaljivih tečnosti i gasova, kontrola u procesu proizvodnje, skladištenje, njihova distribucija, kao i inspekcijski nadzor i mere i kaznene odredbe protiv prekršilaca zakonskih odredbi.


Vidovdanska fijakerijada i vašar 27. i 28. juna u Gradskom parku – GEM info\n24/06/2019 Redakcija 0 Comments\nUdruženje ljubitelja i odgajivača konja ”Kolubara” uz podršku TO Lazarevac i GO Lazarevac organizuju 27. i 28. juna u Gradskom parku Vidovdansku fijakerijadu i vašar. Promo vožnja fijakerima i ponijima organizuju se 27. juna dok je 28. juna u 11 časova planiran defile fijakera iz Gradskog parka, ulicama Janka Stajčića, Dula Karaklajića i Branka Radičevića.\nVeć 15 godina lazarevački odgajivači konja na Vidovdan organizuju defile i takmičenje konjskih zaprega. Po prvi put ove godine novo predsedništvo Udruženja ljubitelja i odgajivača konja Lazarevac, pored fijakerijade orgnaizuje seoski vašar koji će trajati čak dva dana.\nTog dana sudije će ocenjivati sve, od opreme zaprege, lepote i spremnosti konja, ali i opremu kočijaša i njihovih pomoćnika. Za sve učesnike pripremljene su zahvalnice, dok će pobednicima pripasti prigodni pehari.\nOrganizatori su pozvali sugrađane da u što većem broju posete Gradski park a tih dana pored takmičenja, svi posetioce moći će besplatno da se provozaju fijakerom, i uživaju u narodnom veselju. Predstavnici Udruženja ljubitelja i odgajivača konja zahvalili su se rukovodstvu opštine na podršci.\nUčešće u fijakerijadi sa svojim konjima uzeće i Mladen Bajić iz Jabučja, koji je ovom prilikom podsetio na značaj uzgoja konja i ovog sporta za ovaj region.\nTokom ove manifestacije u Gradskom parku očekuje se i koncert KUD-a ”Diša Đurđević” kao i koncert Saveta za nacionalne manjine GO Lazarevac. Cilj je da se tokom naredna dva dana oživi tradicija seoskih vašara uz igru, pesmu i zabavu za sugrađane svih uzrasta.\nŠeruj post "Vidovdanska fijakerijada i vašar 27. i 28. juna u Gradskom parku"\n← Festival veterana folklora „Tiho teče Kolubara“\nMeđunarodni Vidovdanski turnir “Lazarevac open 2019” →


Predsjednik Sindikata Miroslav Marinković rekao je Srni da zaposleni jedino rješenje u prevazilaženju ovih problema vide u Vladi Republike Srpske.\nMarinković je podsjetio da je “Bulgartabak”, kao vlasnik Fabrike duvana Banjaluka, preuzeo obavezu da do 26. marta dostavi pisani odgovor Vladi Republike Srpske o tome da li prodaje ovo preduzeće i po kojoj cijeni.\n“U međuvremenu jedino što su učinili jeste da je izvršen pritisak na radnike da se izjasne o prihvatanju stimulativne otpremnine zbog sporazumnog prestanka radnog odnosa”, istakao je Marinković.\nOn zaključuje da iz ovoga sasvim jasno proizilazi da su namjere poslodavca da ne planira nastavak proizvodnje, niti prodaju fabrike.\nU dopisu “Bulgartabaka” dostavljenom ministru poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Stevi Mirajniću, u čiju kopiju je imala uvid Srna, navodi se da su procijenili da su šanse da se pojavi strateški investitor u Fabrici duvana Banjaluka u bliskoj budućnosti zanemarive.\n“Bulgartabak” u dopisu dalje navodi da je ponudio veoma povoljnu alternativu za zaposlene u Fabrici duvana Banjaluka, ističući da će dodatna odgađanja samo dovesti do produženja nesigurnosti za zaposlene i dodatne troškove za poslodavca, koji se žele izbjeći.\nU dopisu se izražava posvećenost iznalaženju optimalnog realnog rješenja za situaciju u Fabrici duvana Banjaluka, pridržavajući se strogo zakonskih propisa Republike Srpske.\nU Banjaluci je 27. februara održan sastanak predstavnika Vlade Republike Srpske, kompanije “Bulgartabak”, Saveza sindikata Republike Srpske i Sindikata Fabrike duvana Banjaluka u vezi sa rješavanjem problema u ovoj fabrici, nakon najave vlasnika o mogućnosti njenog gašenja.\nVlada Republike Srpske potpisala je 9. aprila 2013. godine Memorandum o razumijevanju sa “Bulgartabakom” kojim se ova kompanija obavezuje da će u naredne tri godine zadržati postojeći broj radnika, investirati u modernizaciju fabrike i početi sa prizvodnjom prepoznatljivih brendova. Srna\nTagovi: bulgartabakfabrika duvanamarinkovićvlada rs


Kada čujete ZA ŠTA SVE možete upotrebiti KORU OD BANANE nikada je više NEĆETE BACATI! | Happy BSC portal\nKora od banane završava u kanti za otpatke, kao i u većini domaćinstava, pretpostavićemo. Verovatno niste nikad ni razmišljali o tome da je na bilo koji način upotrebite. Ako smo zagolicali vašu znatiželju, otkrivamo vam danas na koje sve načine možete iskoristiti koru od banane.\nZaboravite na klasične kreme za cipele koje imaju jak miris i mogu da ostave tragove na vašoj odeći. Poliranje obuće korom od banane je potpuno prirodan način nege kožne obuće, kao i svih lakovanih detalja.\nUnutrašnju stranu kore je potrebno utrljati na površinu cipele ili čizme, i za tili čas će neverovatan sjaj da se pojavi na njihovoj površini. Upotrebite potom meku krpu kako biste uklonili tragove kore. Najbolje rezultate dobićete ako upotrebite malo zreliju bananu.\nKora od banane je vrlo moćan antioksidans i samim tim zaštita od oksidativnih oštećenja, pri čemu daje doprinos usporavanju starenja kože.\nKoru od banane stavite na svoje lice ispod očiju i ostavite da deluje oko 15 min. Primetićete veliku razliku u pogledu odsustva nadutosti i podočnjaka na toj regiji.\nKora od banane sa smatra ultimativnim kućnim lekom. Ukoliko ste pretrpeli ujede od komaraca i ne možete da se izborite sa osećajem svraba, kora od banane vam u velikoj meri može pomoći.\nUtrljajte je na osetljivo mesto i posmatrajte kako osećaj svraba nestaje. Banane su prirodno ispunjene polisaharidima, koji su poznati po svojim antiupalnim svojstvima i smanjenju oteklina.\nAko imate problema sa aknama i isprobali ste sve moguće tretmane i kreme, pružite šansu i kori od banane. Banane u sebi sadrže lektin i cink koji imaju antibakterijska svojstva i pomažu pri lečenju odnosno zaceljenju rana.\nUtrljajte koru od banane na predeo kože koji je prekriven aknama, i ostavite da deluje oko 10 minuta, a zatim isperite. Poželjno je da minimum tri puta dnevno ponavljate ovaj postupak tokom 7 dana da biste videli željene rezultate.


16/04/14 - 20:19h\nFK: Jovana se priključila timu, sutra stiže Ana\nTalentovana srpska teniserka Jovana Jakšić priključila se danas Fed kup timu Srbije, koji je od ponedeljka u Bukureštu. Do sada su tamo bile Bojana Jovanovski i Nina Stojanović, a dolazak Ane Ivanović očekuje se sutra.\nOne su jake igračice, jak tim, i biće teško u ovom meču, posebno zato što se igra za opstanak u Svetskoj grupi. Igra se na njihovim terenima, ali ni jednog momenta ne sumnjam, i stvarno verujem u devojke i naš tim. Imam samo pozitivnu energiju što se toga tiče, daćemo sve od sebe, kao i uvek. – kaže Jakšićeva.\nOna je dodala da ima mnogo samopouzdanja zbog finala koje su Ana Ivanović i ona igrale u Montereju, i smatra da to utiče i na rumunske igračice, jer znaju da su naše devojke u sjajnoj formi.\nJovana kaže i da je kasnila sa dolaskom u Bukurešt, jer je u Beogradu sanirala povredu koja joj se dogodila u polufinalu Montereja, ali da je sada, nakon terapija, sve u redu i da je spremna da trenira.\nTeme: Ana Ivanović, Fed kup, Srbija - Rumunija, Teniserke, Vesti


Šikman: Zahtevi demonstranata nerealni\nSiniša Šikman, nekadašnji član pokreta Otpor, simbola protesta protiv Slobodana Miloševića, za 'Zašto' komentariše da li ima lidera protesta u Srbiji, te ocenjuje koji bi mogli da budu naredni potezi demonstranata, a koji vlade.\nDa gospodin Aleksandar Vučić ima nešto konkretno o tome da neko stoji iz protesta verovatno bi to izneo, ovako to su sve nagađanja do sada. Organizatori su do sada spontani, koliko može da se vidi, mada oni evidentno imaju neku vrstu organizacije iza.\nDo 17. aprila ćemo morati da sačekamo, jer su organizatori rekli da će ako se do 17. ‘ne desi nešto’, da će ‘oni nešto’. Još ne znamo ni šta je to ni kako.\nA sa strane vlade Aleksandra Vuučića vidimo da oni neće ništa uraditi. Što je još gore, zaoštravaju situaciju tako što povlače policiju, jer iako policajaca u uniformi nema, svakako ih u civilu ima unutar grupe protestanata.\nI druga stvar, što je takođe loše, to su kontraprotesti. Tako da jedino možemo da se nadamo da će situacija ostati mirna.\nZahtevi koji su u međuvremenu definisani su opširni, nisu postavljeni koncizno i jasno, vrlo su šaroliki. Tako da, možda bi neki i mogao da bude ispunjen, ali svi tako kako su navedeni, svakako nijedna ozbiljna vlada nikada ne bi ispunila takvu vrstu zahteva.\nDakle, smatram da su zahtevi prilično nerealno postavljeni. Da li je to odraz upravo te spontanosti i formiranja protesta kao takvog i, da kažem, učenja u hodu tih koji su organizovali, a što je vrlo verovatno, to ćemo da vidimo u narednim danima.\nA što se tiče toga da opozicija želi da ima ili možda već ima nekoga ko je među organizatorima i to još uvek ne možemo da znamo, ali bilo bi glupo sa strane opozicije da nema barem nekih pokušaja uticaja na tok tih protesta.\nZa sada ono što je očigledno je status quo i sa strane šetača i protestanata i sa strane vlade koja ništa neće poduzeti povodom zahteva, čak ni nekih najminornijih koje bi mogli da ispune možda. I već su evidentni pokušaji vlade da okaljaju taj protest na sve moguće načine.\nOpozicija mora da se probudi\nNe verujem u ishod sličan Šarenoj revoluciji u Makedoniji, više verujem da će se sada pokretanjem rada institucija, koje su privremeno bile ukinute maltene, zbog izbora i svega, da se počnu neke stvari dešavati i unutar institucija, prvo parlamenta pa onda svih ostalih.\nOčekujem da i opozicija nešto uradi, za sada je ovo bilo simbolično – par ostavki i neka pisma – to su sve neki pojedinačni pokušaji. Koliko sam video Boško Obradović iz Dveri je pozvao na neko jedinstvo opozicije, dakle i tu se stvari moraju bitno menjati. Pa ćemo da vidimo.\nU ovakvoj situaciji kakva je trenutno je vrlo izvesno da zahtevi protestanata kao takvi neće biti ispunjeni i možemo da čekamo 17. april, da vidimo koji su potezi organizatora.\nPolicajac slomio kost reporteru koji je izveštavao sa referenduma u Rusiji\nPočelo suđenje za ubistvo Khashoggija u Turskoj\nKako stan u Moskvi povezuje čečenskog lidera i talačku krizu u Moskvi\n'Inaćenje virusu': Od korona free države do novog rasta zaraženih\nVlada Srbije donela mere za zaštitu od COVID-19\nKviz: Hrvatski Sabor, Novi Pazar, Crna Gora, Rusija...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Stanovi za 36 porodica u HN\nPURIŠIĆ NAJAVIO 13. 03. 2019. 19:05 >> 18:31 0\nKroz projekat "Kupovina stanova za socijalno ugrožene porodice", planirano je stambeno zbrinjavanje 36 porodica u Herceg Novom, saopštio je ministar rada i socijalnog staranja Kemal Purišić tokom sastanka sa predsjednikom Opštine Herceg Novi Stevanom Katićem.\nPurišić je naveo da je ukupna vrijednost projekta oko 953.000 eura, od čega su sredstva granta oko 918 hiljada eura, a učešće države 147 hiljada eura.\nMinistar je kazao da resor na čijem je čelu za materijalna davanja iz oblasti socijalne i dječije zaštite za korisnike iz Opštine Herceg Novi na godišnjem nivou izdvaja oko 2,5 miliona eura.\nPurišić i Katić sa državnog i opštinskog nivoa istakli su spremnost za realizaciju važnih pitanja za socijalno ugrožene kategorije stanovništva, uz obostrano iskazanu spremnost za saradnju na tim projektima.\nRazgovarano je o izgradnji prostora za Dnevni centar za djecu sa smetnjama i teškoćama u razvoju i osnivanju usluge Dnevnog boravka za osobe starije od 27 godina, o mogućnosti izgradnje stambenih objekata za penzionere, kao i o modalitetima rješenja stambenog pitanja socijalno ugroženih kategorija stanovništva.\nIz Ministarstva rada i socijalnog staranja saopštili su da su spremni da u saradnji sa Fondom PIO i lokalnom samoupravom pomognu realizaciju projekta stambenog zbrinjavanja penzionera. Takođe, Ministarstvo će, kako je saopšteno, u saradnji sa organizacijama UNICEF i UNDP pomoći u opremanju novih prostorija Dnevnog centra, čija se gradnja planira u narednom periodu.\nKemal Purišić Stevan Katić


Intertech Argus APS-420W napajanje cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nIntertech Argus APS-420W napajanje cene\nSnaga 420W - Tip: Interno napajanje Konektori: Mainboard 20+4Pin: 1x 4Pin / 4+4Pin / 8Pin 12V: - / ✓ / - PCI-Express 6+2Pin : 1x PCI-Express 6Pin: - IDE 4Pin (Molex): 2x S-ATA: 3x Floppy: 1x Fan monitoring: - Snaga napajanja: 420W Ostalo: fan: 120mm... specifikacija\nTip: Interno napajanje Konektori: Mainboard 20+4Pin: 1x 4Pin / 4+4Pin / 8Pin 12V: - / ✓ / - PCI-Express 6+2Pin : 1x PCI-Express 6Pin: - IDE 4Pin (Molex): 2x S-ATA: 3x Floppy: 1x Fan monitoring: - Snaga napajanja: 420W Ostalo: fan: 120mm\nTrenutno nemamo slike za Intertech Argus APS-420W\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Intertech Argus APS-420W napajanje po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Intertech napajanje Argus APS-420W na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Napajanja cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Intertech Napajanja, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Intertech Argus APS-420W napajanje sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Intertech Argus APS-420W napajanje. Pre kupovine, podatke za Intertech napajanje Argus APS-420W proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


VojvodinaCafe - Obezbeđen novac za kancelariju Vojvodine\nObezbeđen novac za kancelariju Vojvodine\nVest objavljena: 23.08.2011 14:15\nGodišnji troškovi buduće kancelarije Vojvodine u Briselu praktično su već plaćeni iz fondova EU, iako to predstavništvo još nije otvoreno, izjavio je direktor pokrajinskog Fonda "Evropski poslovi" Predrag Novikov.\nNapominjući da je EU pre mesec dana odobrila Vojvodini projekat vredan 400.000 evra za uništavanje ambrozije na području pokrajine, Novikov je rekao da će deo tog iznosa "pokriti" plate zaposlenih, zakup prostorija, promocije i druge troškove za godinu dana rada te kancelarije.\nOn je podsetio da je zvanično otvaranje predstavništva planirano za 10. oktobar, u okviru manifestacije evropskih regija i gradova, napominjući da su za to ispunjeni svi formalni uslovi u Srbiji, a nedavno je i od belgijske vlade dobijen odgovarajući atest za registraciju.\n"Budući predstavnici Vojvodine u Briselu završili su obuku u našem Ministarstvu inostranih poslova i radiće u okviru Misije Srbije pri EU", objasnio je Novikov i napomenuo da se u tom smislu očekuje ispunjenje odgovarajuće procedure zemlje domaćina. Kancelarija Vojvodine u Briselu imaće u početku dva predstavnika, rekao je on i dodao da će broj članova tog predstavništva zavisiti isključivo od dobijenih finansijskih sredstava iz evropskih fondova.\n"Veoma je važno da ove jeseni bude otvorena Kancelarija Vojvodine u Briselu jer Srbija očekuje dobijanje zvaničnog statusa kandidata za članstvo u EU, što će otvoriti pristup novim evropskim fondovima, posebno onim koji se odnose na regionalni i ruralni razvoj", istakao je Novikov.


Brajović: Politika proširenja EU se mora nastaviti - Vijesti.me\n"CRNA GORA DAJE PREDNOST KVALITETU REFORMI"\nPolitika proširenja Evropske unije (EU) mora se nastaviti, i ne smije se ugasiti optimizam potencijalno novih članica o njihovoj evropskoj budućnosti, ocijenio je predsjednik Skupštine Ivan Brajović.\nOn je danas primio predstavnike Odbora za evropske poslove Predstavničkog doma Parlamenta Holandije, na čelu sa predsjednikom odbora Malikom Azmanijem.\nKako je saopšteno iz Skupštine, tokom razgovora naglašen je značaj intenziviranja parlamentarne saradnje i kontinuiteta političkog dijaloga za dalje unaprjeđenje prijateljskih odnosa između dvije zemlje.\nNavodi se da je Brajović upoznao sagovornike sa aktuelnim dešavanjima na političkom i ekonomskom planu u Crnoj Gori, pri čemu je istakao da Holandija predstavlja primjer uspješne i razvijene zemlje, kao i da su njena iskustva u turizmu, energetici i poljoprivredi posebno dragocjena za Crnu Goru.\n„Naglašavajući da Crna Gora daje prednost kvalitetu reformi u odnosu na rokove, Brajović je kazao da se politika proširenja mora nastaviti, odnosno da se ne smije ugasiti optimizam potencijalno novih članica o njihovoj evropskoj budućnosti“, kaže se u saopštenju.\nPri tome je, kako se navodi, istakao da se stimulisanjem Crne Gore, koja je najviše postigla na evropskom putu, ukazuje pravac kojim treba da se kreću i druge države kandidati.\nAzmani je poželio Crnoj Gori puno uspjeha u ispunjavanju neophodnih kriterijuma za članstvo u EU.\n„On je istakao vidan napredak koji je Crna Gora postigla u procesu pregovora, uz jasan stav da će Holandija, kao i do sada, nastaviti da bude principijelna i objektivna kad je riječ o ocjenjivanju napretka zemalja kandidata“, dodaje se u saopštenju.\nMaher126 7 mjeseci i 1 nedelja


Samit u Londonu: BiH dobila 275 miliona eura za tri infrastrukturna projekta - Klix.ba\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić učestvovao je danas u Londonu na Samitu premijera zapadnog Balkana (WB6+EU8) koji se održava u okviru Berlinskog procesa. Bosna i Hercegovina je na Samitu u Londonu kandidirala tri projekta ukupne vrijednosti 275 miliona eura i sva tri su dobila podršku Evropske komisije.\nNa Koridoru 5C u sekcijama Tarčin-Konjic i Buna-Počitelj ukupne vrijednosti 150 milona eura i jedan projekat tehničke pomoći na Koridoru 5C u iznosu od 125 miliona eura. BiH je dobila i grant sredstva u iznosu od 5 milona eura i 38 miliona eura.\nU uvodnom obraćanju na temi ekonomija predsjedavajući Zvizdić se zahvalio domaćinu, premijerki Theresi May te vladi Velike Britanije i uputio čestitke na odličnoj organizaciji Samita i ukazanom gostoprimstvu. Rekao je da ga raduje činjenica što je ovogodišnji samit održan u Londonu jer je time data poruka da će se saradnja i jačanje ekonomskih, društvenih i kulturnih veza između regiona Zapadnog Balkana i Velike Britanije nastaviti i nakon Brexita.\nDobra godina za region\nPredsjedavajući Zvizdić je istaknuo značaj Agende za povezivanje u ključnim infrastrukturalnim oblastima koja je u prethodnom periodu omogućavala pravilno planiranje i prioritiziranje ključnih infrastrukturalnih pravaca i projekata koji u konačnici vode ka ekonomskom razvoju regije. Pozdravio je objavljene investicione projekte tokom samita u Sofiji gdje je Bosna i Hercegovina dobila grantove za tri investiciona projekta u oblasti transportne infrastrukture u vrijednosti od 32,8 miliona EUR i grant za projekt tehničke pomoći u vrijednosti 5, 2 miliona eura.\nPredsjedavajući Zvizdić je rekao da je trenutno nedovoljna institucionalna podrška oblasti istraživanja i razvoja kao ključnog preduslova za osiguranje maksimalne iskorištenosti najznačajnijeg resursa, mladih i talentovanih ljudi kako bi se omogućila njihova puna uključenost u razvoj zemlje. Stoga je posebno pozdravio fokus ovogodišnjeg samita na pristup finansijama start-up-ima i malim i srednjim preduzećima kao generatorima inovativnog razvoja u svrhu transformacije postojećih ekonomija. Dodao je da naša domovina baštini mnogobrojne resurse, a svakako najznačajniji jesu upravo mladi i talentovani ljudi, te izrazio žaljenje što je upravo među ovom populacijom stopa nezaposlenosti visoka i izrazio nadu da će se upravo kroz podršku pristupu finansijama i razvoju inovativnog poduzetništva taj problem riještiti.\nNa temi sigurnost predsjedavajući Zvizdić je rekao da je pitanje sigurnosti u kontekstu međunarodnih odnosa tema koja ne poznaje granice i da sigurnosne prijetnje, kao i mreže organizovanog kriminala nisu opterećene administrativnim i legislativnim protokolima niti granicama. Rekao je da je stoga imperativ da se na zajedničke izazove odgovori koordiniranim djelovanjem, kroz održivi i sveobuhvatan pristup koji uključuje aktivno sudjelovanje i suradnju svih država.\n“Trajni prioritet vanjske politike BiH je unapređenje saradnje sa susjednim državama, na osnovama zajedničkog interesa i načelima ravnopravnosti, uzajamnog uvažavanja i poštovanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta. Ostajemo potpuno opredijeljeni za rješavanje otvorenih pitanja sa susjedima kroz dijalog, uz poštivanje navedenih načela saradnje, kao i načela koja su sastavni dio međunarodnog prava, te spremnost za konstruktivan i kontinuirani dijalog u cilju ostvarivanja napretka u rješavanju otvorenih pitanja” rekao je predsjedavajući Zvizdić.\n"Dame i gospodo, siguran sam da ćemo se svi složiti da glorificiranje osuđenih ratnih zločinaca, minimiziranje i negiranje osjećaja i ukazivanje poštivanja žrtavama i njihovim porodicama, korištenje govora mržnje, ratno-hušačke retorike, dodjeljivanje priznanja osuđenim ratnim zločincima, a sve u cilju pribavljanja niskih političkih poena nije način na koji možemo graditi zajedničku budućnost“, istaknuo je predsjedavajući Zvizdić.\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH dr. Denis Zvizdić potpisao je danas u Londonu na Samitu premijera WB6+EU8 četiri zajedničke dekleracije zemalja učesnica Berlinskog procesa.\nVijeće ministara BiH London Denis Zvizdić Samit za Zapadni Balkan


Noćno predavanje o fantastici u delima Harukija i Rjua Murakamija • Art-Anima\nNoćno predavanje o fantastici u delima Harukija i Rjua Murakamija\nU niškom klubu Labeerint (Balkanska 2a), u ponedeljak 24. decembra s početkom u 21h biće održano predavanje posvećeno hororu i graničnim svetovima, fantastici i fantaziji, stravi i strasti u romanima najintrigantnijih japanskih pisaca današnjice Harukija Murakamija i Rjua Murakamija.\nPredavanje pod nazivom „Dva Murakamija u miso supi“, u organizaciji Udruženja Taka, zamišljeno je kao provokativni razgovor u mističnoj atmosferi koja u potpunosti odgovara atmosferi književnih svetova dvojice pisaca.\nHaruki Murakami je pisac fantastike, nadrealizma i sajberpanka, dobitnik nagrade „Franc Kafka“ kome godinama izmiče ono najveće priznanje, Nobelova nagrada. Nekadašnji je vlasnik džez bara.\nZa Rjua Murakamija kritika kaže da je renesansni čovek postmodernog doba. Pisac psiho-horora, filmski režiser, esejista, svirao nekada bubnjeve u rok sastavu, dobitnik prestižne nagrade „Akutagava“, čovek koji želi da osvetli tamne strane japanskog društva.\nNjihovi romani prevode se i u velikim tiražima prodaju širom sveta, a poznato je da su dobri prijatelji.\nPrevious Prva dva toma strip ostvarenja ”Providens” Alana Mura\nNext Na ”Fantastičnoj čitaonici” o novom romanu Džona Kroulija


PC Press - Broj - 99\nPC #99 : April 2004\nPloteri su od uređaja namenjenih prvenstveno štampi crteža postali ozbiljni "proizvođači" postera velikog formata. Novi modeli plotera ne pojavljuju se često, ali kada se to dogodi najčešće je reč o izuzetnim proizvodima. Zato smo bili veoma zainteresovani za DesignJet 5500...\nU poslednjih sedam-osam godina ploteri su od uređaja namenjenih prvenstveno za štampu crteža postali ozbiljni „proizvođači“ postera velikog formata. Novi modeli plotera ne pojavljuju se često, ali kada se to dogodi najčešće je reč o izuzetnim proizvodima.\nHP DesignJet 5500 je jedan od takvih uređaja. Reč je o do sada najsavršenijem štampaču velikog formata koji je stigao iz ove firme – on koristi šestobojnu tehniku i mastila koja mogu biti kako na pigmentnoj tako i na dye osnovi. S obzirom na to da se ova mastila ne smeju mešati, ali i zbog činjenice da se inkjet glave za pigmentna i dye mastila konstrukcijski razlikuju (iako spolja izgledaju isto) u ovom štampaču postoje dva potpuno odvojena sistema za transport mastila koji uključuju glave, čistače glava, cevčice za transport i odgovarajuće kablove. Sve to na prvi pogled izgleda komplikovano, pošto prilikom svakog prelaska sa dye na pigmentna mastila i obrnuto treba vaditi čitav ovaj sistem iz plotera i menjati ga drugim. Na ovaj način se ni kap mastila ne prosipa, pa nema potrebe ni za inicijalizacijom sistema svaki put kada se vrši zamena. Prvi put kada ovo radite, ako pratite video instrukcije koje stižu na CD-u, procedura potraje oko 15 minuta, a uvežbanom korisniku treba 2-3 minuta. Ovo se razlikuje od rešenja primenjenih kod sličnih proizvoda drugih firmi, koji imaju dvostruke sisteme za transport mastila, a HP se za njega odlučio jer je pouzdanost nekih elemenata sistema ovako veća a održavanje lakše.\nKvalitet štampe određen je rezolucijom od 1.200×600 tačaka po inču, činjenicom da DJ 5500 uvek štampa u šestobojnoj tehnici i da je zapremina kapljice 7 pikolitara. Sa ovakvim karakteristikama, uz priznato visok kvalitet rasterizacije koju koriste HP ploteri, HP DesignJet 5500 daje vrlo visok fotorealizam u štampi. Naravno, sa malog rastojanja zrnastost slike se primećuje, ali su štampači velikog formata ionako namenjeni za štampu postera koji se posmatraju sa rastojanja od najmanje jednog metra.\nKvalitet reprodukcije boja je izuzetno dobar, zahvaljujući odličnom Adobe PostScript RIP-u ugrađenom u PostScript modele, te closed-loop kalibraciji koja omogućava konzistentne rezultate nezavisno od vlažnosti vazduha, temperature, starosti medija i drugih parametara.\nDesignJet 5500 se proizvodi u čak osam verzija. Postoje dve osnovne platforme – sa maksimalnim širinama medija od 42 ili 60 inča, a svaka od njih može da bude u verziji sa ili bez PostScript emulacije, te sa UV ili dye mastilima. Nezavisno od tipa mastila sa kojim je došao vaš ploter, on se može pretvoriti u drugi kupovinom odgovarajućeg kita koji sadrži komplet cevi, kablova i stanica za transport mastila kertridža, glava i čistača. Ugrađeni PostScript je izuzetno koristan, a ima i mogućnost štampe koja emulira otisak kakvu daju ofset štamparske mašine. Ako želite da koristite eksterni softverski RIP nekog drugog proizvođača, PostScript emulacija nije potrebna pa možete nešto uštedeti. Nezavisno od verzije, standardni interfejsi su paralelni i mrežni i jedino ovog poslednjeg ima smisla koristiti – podataka je toliko da paralelni interfejs predstavlja tek neku vrstu rezerve.\nOsnovna karakteristika DesignJet-a 5500 je upotrebljivost, i tome je HP očigledno posvetio najviše vremena prilikom njegovog konstruisanja. Nivo neophodnog održavanja koje korisnik treba da obavlja na ovom ploteru svodi se na zamenu potrošnih delova – štampač je konstruisan tako da nije potrebno nikakvo čišćenje bilo kog dela u svakodnevnom radu. Uz svaku od šest glava dolazi i njen čistač, koji je poseban izmenljiv deo. Sam čistač je projektovan tako da traje koliko i glava, dok je vek glave otprilike jednak jednom kertridžu sa mastilom – ona kroz sebe može da „provuče“ od 600 do 800 mililitara mastila, a kapacitet svakog od njih je 680 ml. Složena konstrukcija nije nepovoljno uticala na cenu štampe, jer je cena glava niska, baš kao i cena mastila. Sistem za transport mastila od šest kertridža do njihovih glava je vrlo robustan i može da izdrži do 1.000 zamena.\nSvaka od verzija DJ 5500 dolazi sa ugrađenim diskom od 40 GB, na kom je oko 50% kapaciteta rezervisano za red čekanja za štampu. Tako je, ako želite da ponovo ispišete neki već odštampani dokument, dovoljno da odgovarajući fajl pozovete sa diska, čak i ako je ploter u međuvremenu gašen ili je nestajalo struje. Tagođe, PDF, TIFF i JPEG fajlove možete da štampate čak i bez instaliranog drajvera – Web server koji je ugrađen u štampač omogućava da mu pristupite sa bilo kog kompjutera u mreži kroz Web browser (nužno je samo da znate njegovu adresu ili ime u mreži), odredite parametre štampe za svaki ovakav fajl i da ga „okačite“ u red za čekanje.\nSa dye mastilima se postiže pomenuti visok kvalitet reprodukcije boja, a sa UV mastilima visoka otpornost na UV zračenje. Tako se korišćenjem HP UV mastila i 3M medija postiže garantovana trajnost boja od dve godine pri izlaganju na otvorenom i do pet godina u zatvorenom prostoru. Naravno, trajnost može da bude i mnogo duža – sve zavisi od intenziteta svetla, strane sveta ka koju će poster „gledati“ i zagađenosti vazduha – navedene brojke predstavljaju samo garantovano trajanje.\nVelika brzina štampe takođe značajno doprinosi visokoj upotrebljivosti DesignJet-a 5500. Maksimalna deklarisana brzina je 51 m2/čas, ali se ona postiže u Maximum Speed modu i na najobičnijem inkjet papiru. U productivity modu, koji je preporučen za većinu primena, može se odštampati oko 9 (na 60“) ili 8 m2/čas (na 42“ modelu), uz korišćenje sjajnog foto-papira. Zato će DesignJet 5500 biti korišćen pre svega za pružanje usluga štampe postera. U svakom slučaju, ovo je jedan od najuniverzalnijih i najkvalitetnijih produkcionih štampača velikog formata raspoloživih na tržištu.\n23.000 evra (60“ PS)\nVladimira Popovića 8, Beograd


Greške u kucanju koje su promenile istoriju - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Slobodno vreme Zabava Da li ste znali? Greške u kucanju koje su promenile istoriju\nStrana bi se kraćeno pisala „googol“.\nArtur C. Klark je za ovu misiju rekao da je “upropaštena najskupljom crticom na svetu”. Greška je koštala američku vladu 80 miliona dolara.\nKrajem juna 1991. 12 miliona ljudi širom SAD ostalo je bez telefonske veze.


Poreklo islamofobije u SAD\nJedan od protesta protiv antiislamskog filma objavljenog na Jutjubu\nFilm koji je podstakao talas anti-američkih protesta proizvod je dobro finansirane grupe posvećene širenju netrpeljivosti prema islamu\nTalas novih demonstracija koje se šire po arapskom svetu podstaknut je video snimkom objavljenim na Jutjubu u kojem se prorok Muhamed izvrgava ruglu.\nHaris Tanin iz Muslimanskog saveta za odnose sa javnošču, sa sedištem u Vašingtonu, kaže da je pomenuti film proizvod, kako se izrazio, „industrije širenja mržnje“ u Sjedinjenim Državama.\n„Ta industrija, koja se razvila, vidi islam kao problem“, kaže Tarin\nTarin kaže da se pomenuta industrija pojavila posle terorističkih napada na Njujork i Vašington, pre 11 godina.\nPamela Geler je osnivač internet stranice Zaustavite islamizaciju Amerike. Prema izveštaju istraživačkog Centra za američki progres, slični sajtovi sve češće se pojavljuju na internetu i u drugim medijima.\nFaiz Šakir, koautor izveštaja naslovljenog „Korporacija straha“ izneo je njegov sadržaj na jednoj konferenciji za novinare održanoj krajem prošle godine.\n„Korporacija straha predstavlja malu mrežu aktera u SAD, koji već deset godina pokušavaju da propagiraju neosnovane teorije zavere kojima se baca ljaga na sve muslimane koji žive u Americi“, kaže Šakir.\nŠakir kaže da je ta mreža dobila na desetine miliona dolara dobrovoljnih priloga od raznih anti-islamskih grupa.\n„Znači, isplati se mrzeti muslimane“, kaže on.\nMasovni ubica, Norvežanin Anders Bering Brejvik, u svojim zabeleškama navodi da je nadahnuće našao u antimuslimanskoj retorici u Americi.\nPolitokolog Džoslin Sesari predaje na Univerzitetu Džons Hopkins, ovde u Vašingtonu.\n„Reč je o transatlantskoj aktivnosti. Primetila sam da su teme iste, argumenti su isti, kao da između Evrope i SAD cirkulišu iste brojke“, kaže Džoslin Sesari.\nSesari citira primer holandskog političara Gerta Vildersa, koji se pre dve godine pridružio protestu protiv izgradnje džamije blizu mesta na kojem su uništene kule Svetskog trgovinskog centra u Njujorku. Ona tvrdi da je islamofobija stigla iz Evrope.\n„Sve ta populistička fantazija o Muhamedu kao antihristu, opsednutom seksom, sve te stvari nisu ništa novo. Možete ih naći u srednjovekovnim spisima“, kaže Džoslin Sesari.\nSesari upozorava da ekstremizam na jednoj strane pothranjuje ekstremizam na drugoj strani pomoću negativnih stereotipa, i da bi - ako ne prevagne glas umerenih - situacija mogla da pogorša.


BalkanMagazin :: Pogodnosti NIS-a poljoprivrednicima\nPogodnosti NIS-a poljoprivrednicima\nnedelja, 14. maj 2017 01:09\nNove pogodnosti za poljoprivrednike NIS predstavlja na Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu.\nNa ovogodišnjem Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu kompanija NIS predstavlja pogodnosti svog programa za poljoprivrednike u okviru kog su potrošačima omogućeni dodatni popusti na gorivo i novi uslovi za izdavanje NIS Agro kartice.\nJedna od novina u kompanijskom programu za poljoprivrednike, koja će biti predstavljena na zajedničkom štandu NIS-a i Zadružnog saveza Vojvodine je da će korisnici NIS Agro kartice ubuduće svakom kupovinom gasnog ulja 0.1 i Evro dizela akumulirati potrošnju i sticati pravo na dodatne popuste koji će zavisiti od količine kupljenog gasnog ulja, odnosno evro dizela. Popusti koje će na taj način moći da ostvare korisnici NIS Agro kartice, kreću se do čak 7 dinara po litru za Evro dizel, odnosno do 5 dinara po litru za gasno ulje 0.1.\nTakođe, NIS Agro kartica se sada može dobiti uz posedovanje registrovane poljoprivredne mašine, dok su do sada korisnici ove kartice mogli da budu samo oni koji imaju aktivni status registrovanog poljoprivrednog domaćinstva ili gazdinstva. Pored toga, tokom trajanja Međunarodnog poljoprivrednog sajma do 19. maja, kompanija NIS je omogućila izdavanje NIS Agro kartice na samom Sajmu i to na štandu NIS-a i Zadružnog saveza Vojvodine.\nKompanija je za poljoprivrednike obezbedila i specijalni poklon-vaučer kojim će do 31. maja moći da ostvare dodatni popust od 3 dinara po litru evro dizela i gasnog ulja 0,1.


SREĆA: ŽIVOTNI POBJEDNIK\nUspeh je kada neko ostvari cilj koji je sebi postavio. Kada je ostvareni cilj takav da i drugi ljudi smatraju da je važan i poželjan, tada govorimo o uspehu u socijalnom smislu. Kada je ostvareni cilj važan samoj osobi, ali ne i drugim ljudima, tada govorimo o ličnom uspehu.\nKako je ljudsko vreme ograničeno, važno je kako biramo da ga trošimo. Kada neko posvećuje mnogo vremena uspehu u jednom aspektu života, biva socijalno prepoznat kao izvanredno uspešan. Ali on može biti veoma neuspešan u drugim aspektima života. Neko ne ostvaruje izuzetne uspehe, ali je veoma zadovoljan time što živi u skladu sa svojim vrednostima. I zato je dobro zapitati šta biste izabrali kada biste morali: biti uspešan ili biti zadovoljan.\nОбјавио OLJA у 10:08


Potpisan Ugovor o poveravanju delatnosti od opšteg interesa PD „EPS Snabdevanje“ - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tPotpisan Ugovor o poveravanju delatnosti od opšteg interesa PD „EPS Snabdevanje“\nPotpisan Ugovor o poveravanju delatnosti od opšteg interesa PD „EPS Snabdevanje“\nby bifadmin 10. juna 2013.\n10. juna 2013.\nProf. dr Zorana Mihajlović, ministarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine i Dejan Vasić, direktor Privrednog društva „EPS Snabdevanje“ potpisali su Ugovor o poveravanju delatnosti od opšteg interesa PD „EPS Snabdevanje“.\nNa sednici Vlade Srbije, održanoj 4. juna, usvojeno je rešenje o određivanju javnog snabdevača električnom energijom i taj posao je poveren PD „EPS Snabdevanje“, čiji je osnivač Javno preduzeće „Elektroprivreda Srbije“. Vlada Srbije je odobrila i danas potpisani ugovor o poveravanju obavljanja delatnosti od opšteg intersa „EPS Snabdevanju“.\nOvom odlukom ispunjavaju se odredbe Zakona o energetici i Zaključak Vlade Srbije od 16. novembra 2012. godine kojim se usvajaju polazne osnove za reorganizaciju EPS-a. Time su ispunjeni zakonski uslovi i Agenciji za energetiku predat je zahtev da „EPS Snabdevanje“ dobije licencu za snabdevanje tarifnih kupaca. Na taj način „EPS Snabdevanje“ može da postane snabdevač svih kupaca električne energije koji se snabdevaju po regulisanim cenama (domaćinstva, mali i kupci na srednjem naponu).\nPosle Stepića Raiffeisen će preispitati svoje procedure\nSedam Evinih kćeri: genetička istorija Evropljana


Početna - Sajam Zaposljavanja - MojeDelo.com\nOstavite dobar utisak i nakon sajma\nHvala vam na učešću na sajmovima zapošljavanja u Banjoj Luci i Sarajevu. Nadamo se da ste zadovoljni posjetom i da ste sakupili dovoljno informacija o preduzećima koja aktivno traže kadar. Svima vama koji ste kod predstavnika preduzeća uočili potencijal, toplo preporučujemo da pogledate naša uputstva u vezi sa postupanjem nakon sajma kako biste dodatno povećali svoju mogućnost zapošljavanja. U slučaju da niste mogli učestvovati na sajmovima, pozivamo vas da preko ove veze pogledate izlagače i da, pomoću navedenih kontaktnih informacija, uspostavite kontakt s njima.\nŽelimo vam mnogo uspjeha,\nOdabrani izlagači u Sarajevu i Banjaluci\nPredavanje: Stupanje na tržište rada u Sloveniji\nTestiranje znanja engleskog\nKako da se pripremite za sajam zapošljavanja?\nŠta vam donosi učešće na sajmu zapošljavanja?\nTop poslodavce i radna mesta\nProverite kakve zaposlene traže najbolji poslodavci. Proćaskajte sa predstavnicima preduzeća, dobro ih upoznajte i impresionirajte. Svojom aktivnošću na sajmu zapošljavanja povećavate mogućnost uspešnog prijavljivanja za radno mesto. Pročitajte više o tome kako da se efikasno pripremite za posetu sajmu zapošljavanja.\nPoučno predavanje o stupanju na tržište rada u Sloveniji, provera vašeg znanja engleskog jezika i još mnogo toga drugog biće vam od pomoći u daljim koracima u vašoj karijeri. O dodatnim sajamskim aktivnostima možete pročitati na ovom linku.\nOsećamo se odgovornim da obezbedimo adekvatno bezbedno učešće svim prisutnima, kako svojim partnerima, tako i vama, posetiocima. Stoga, u cilju sprečavanja širenja zaraze novim korona virusom (SARS-CoV-2), sajam zapošljavanja će se rukovoditi trenutnim epidemiološkim smernicama i broj posetilaca na dan događaja može biti ograničen.\nUnapred sprovedite istraživanje o preduzećima koja će biti prisutna na sajmu, pripremite informativnu i preglednu biografiju, sertifikat i dokaze o formalnom obrazovanju, kao i druge pisane potvrde i preporuke bivših poslodavaca, koje će povećati vašu vrednost u očima poslodavaca i pripremite svoju prezentaciju.


Fiskalni savet doveo u pitanje Vujovićev plan postepene štednje | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Fiskalni savet doveo u pitanje Vujovićev plan postepene štednje\nOpasnost od izbijanja krize nalaže neodložno sprovođenje fiskalne konsolidacije – Vlada više nema mnogo izbora niti mogućnost daljeg odlaganja, upozorio je Fiskalni savet.\nFiskalni savet od svog osnivanja 2011. godine upozorava na neodrživost fiskalne politike i na glavne neravnoteže u javnim finansijama Srbije. Mere koje su u međuvremenu sprovođene kao odgovor na loše stanje javnih finansija bile su nedovoljne,selektivne, kratkoročne, često i loše pripremljene – a one najbolnije su po pravilu razvodnjavane ili odlagane. U isto vreme još brže su se javljali novi problemi i troškovi od kojih su najveći oni koji se odnose na loše poslovanje domaćih banaka, javnih i državnih preduzeća i rast sive ekonomije. Ti problemi su postali dodatni veliki i neodrživ fiskalni trošak koji je povećavao deficit i javni dug zemlje. Tako se u 2014. godini došlo do ogromnog deficita od preko 8% BDP-a i javnog duga koji će na kraju godine premašiti 70% BDP-a. Ovakvi pokazatelji nameću neodložno sprovođenje sveobuhvatne fiskalne konsolidacije, jer je kriza javnog duga potpuno izvesna alternativa.\nFiskalna konsolidacija počiva na tri stuba: 1) dovođenju u red javnih i državnih preduzeća, 2) smanjenju neodrživih izdvajanja za penzije i plate u javnom sektoru, 3) strukturnim reformama – i sva tri su neophodna. Fiskalni troškovi lošeg poslovanja javnih i državnih preduzeća veliki su i najbrže rastući rashod države koji preti da potpuno uruši javne finansije. Bez rešavanja ovih problema bilo kakva fiskalna konsolidacija je osuđena na neuspeh, jer bi se sve uštede (kao i do sada) odlile kroz loše poslovanje javnih i državnih preduzeća.\nPrivreda Srbije nije u mogućnosti da finansira trenutni nivo izdvajanja za penzije i plate u javnom sektoru. Održivi nivo izdvajanja za penzije je oko 10% BDP-a i za plate u javnom sektoru oko 8% BDP-a, a trenutno se za penzije izdvaja skoro 14% BDP-a, a za plate skoro 11% BDP-a. Smanjenje neodrživog izdvajanja za penzije i plate u javnom sektoru je ne samo ekonomski potrebno, već je i jedini način za neophodno veliko smanjenje fiskalnog deficita – naročito u 2015. godini, jer sve druge mere daju prve opipljive rezultate tek za dve do tri godine, a neke čak i kasnije. Zbog toga bi penzije i plate u javnom sektoru trebalo odmah smanjiti za 15%. Smanjivanje deficita u srednjem roku (2016. i 2017. godina) presudno će zavisiti od strukturnih reformi čiji se temelj postavlja sada. Fiskalni savet u potpunosti podržava usvajanje reformskih izmena Zakona o PIO, prve korake koji vode ka potrebnoj racionalizaciji broja zaposlenih u javnom sektoru (izmene Zakona o radu, centralni registar zaposlenih) i smanjenju sive ekonomije (promena zakonske regulative, personalna unapređenja Poreske uprave). Početak je obećavajući, ali najveći i najteži deo ovog reformskog paketa (smanjenje zaposlenosti) tek bi trebalo da se sprovede.\nDeficit u 2014. godini iznosiće približno preko 2,6 mlrd evra (8,3% BDP-a). Kretanje javnih prihoda i rashoda u prvih šest meseci ukazuje na to da se neće ostvariti budžetom planirani (veliki) fiskalni deficit od oko 2,5 mlrd evra, već da će on biti još veći. U odnosu na plan, prihodi će podbaciti za oko 50 mlrd dinara, ali će se na rashodima ostvariti uštede u iznosu koji procenjujemo na oko 30 mlrd dinara. Osnovni razlozi za probijanje deficita u odnosu na plan su objektivne okolnosti promenjenog makroekonomskog okruženja (niža inflacija, recesija) zbog čega su podbacili javni prihodi, a u manjoj meri i uticaj poplava (oko 0,2% BDP-a povećanje deficita). Deficit od 8,3% BDP-a je najveći u Evropi (izuzev možda Ukrajine) što je dobar indikator neodrživosti fiskalne pozicije u kojoj se Srbija trenutno nalazi.\nVeliki deficit je strukturni problem koji se ne može otkloniti bez snažnih mera fiskalne konsolidacije. Ministarstvo finansija je uspelo tokom 2014. da smanji neke od najvećih fiskalnih rashoda, posebno plate, u odnosu na granice koje su bile propisane budžetom (što se u prethodnim godinama nije dešavalo). Takođe, do pada javnih prihoda je uglavnom došlo zbog objektivnih okolnosti, a ne usled loše kontrole i povećanja sive ekonomije (što je, na primer,bio slučaj u 2013. godini). Deficit je i pored toga ogroman i rastući, što znači da su fundamenti javnih finansija pogrešno postavljeni, a ne da je došlo do povećanja nediscipline u izvršenju budžeta. Problemi u javnim finansijama su strukturni, a ne operativni, jer država sistematski i duži niz godina troši čak 15-20% više sredstava nego što prikuplja. To znači i da se problem velikog fiskalnog deficita neće i ne može otkloniti bez snažnih budžetskih mera i teških političkih odluka.\nTeze koje su iznete u javnosti: da će se sa oporavkom privredne aktivnosti rešiti problemi javnog duga i deficita; ili podvarijanta te teze: da smanjenje javnih rashoda (penzija i plata) nije svrsishodno, jer će toliko umanjiti potrošnju i poreske prihode da to neće imati nikakav uticaj na deficit – nisu utemeljene na kvantitativnim analizama i mogu da zavaravaju građane da postoji lakši put kojim semogu izbeći nepopularne mere.\nCilj fiskalne konsolidacije je smanjenje deficita na ispod 3% BDP-a u 2017. godini i zaustavljanje rasta javnog duga. Fiskalni deficit i javni dug se ne mogu povećavati i finansirati unedogled. Srbija sa ovakvim stanjem svojih javnih finansija mora svake godine da se zaduži oko 5 mlrd evra da bi finansirala deficit i otplatila dospeli dug – i te obaveze rastu iz godine u godinu. Već sada su godišnje potrebe za zaduživanjem države veće od 15% BDP-a, što je standardni prag koji ukazuje na povećan rizik nelikvidnosti.\nObavljanje osnovnih funkcija države (isplata penzija, finansiranje zdravstva, prosvete, odbrane, socijalne pomoći i drugo) trenutno, dakle, dobrim delom zavisi od pozajmica međunarodnih investitora i njihovog poverenja da će Srbija u budućnosti biti u mogućnosti da im pozajmljeni novac vrati. Ukoliko javni dug neprestano raste (država se sve više i više zadužuje) i ne vidi se kredibilan plan da se situacija u dogledno vreme preokrene –investitori će u jednom trenutku prestati da pozajmljuju novac državi i doći će do krize. Zbog toga je neophodno sprovesti fiskalnu konsolidaciju kojom bi se u što kraćem vremenu (do 2017. godine) rashodi države uskladili sa njenim mogućnostima i učešće javnog duga u BDP-u prestalo da se povećava. Fiskalni savet smatra i da je neophodno sklopiti novi aranžman sa MMF-om koji bi bio dodatna garancija investitorima da će planirana konsolidacija da se izvrši.\nFiskalnom konsolidacijom je potrebno do 2017. godine uštedeti gotovo 2 mlrd evra. Do 2017. godine je potrebno da se fiskalni deficit smanji sa sadašnjih preko 2,6 mlrd evra (8,3% BDP-a) na ispod 1 mlrd evra (3% BDP-a). U tom periodu će,međutim, i neki rashodi države morati da porastu, poput plaćanja za kamate (zbog rastućeg javnog duga) i javnih investicija (koje su trenutno nedovoljne). Zbog toga će za smanjenje deficita od 1,7 mlrd evra u naredne tri godine biti neophodno da se ostvare uštede od gotovo 2 mlrd evra. Tolike uštede nije moguće ostvariti ne zadirući u ubedljivo najveće stavke javnih rashoda, penzije i plate u javnom sektoru, ali ni bez zaustavljanja ogromnih odliva koje država ima usled lošeg poslovanja državnih i javnih preduzeća.\nDržava trenutno troši oko milijardu evra godišnje na loše poslovanje državnih i javnih preduzeća i do 2017. godine taj trošak bi morala da smanji za400 do 500 mln evra. Ogromni troškovi javnih i državnih preduzeća prete da potope javne finansije Srbije, a u 2014. godini problemi se dodatno uvećavaju. Trenutno je najveći rizik da loše poslovanje najvećeg državnog preduzeća, EPS-a, postane fiskalni trošak. Ukoliko EPS ne bude u stanju da sam servisira svoje obaveze, to bi zbog veličine problema verovatno potpuno urušilo javne finansije Srbije i fiskalna konsolidacija bi onda bila nemoguća. Srbijagas i dalje generiše gubitke,jer ne naplaćuje gas koji isporučuje Azotari, Petrohemiji, Metanolsko-sirćetnom kompleksu, gradskim toplanama i mnogim drugima.\nUmesto da se, kao što je najavljeno i predviđeno budžetom, sudbina Železare Smederevo reši u prvoj polovini 2014, država sada ponovo pokreće proizvodnju u tom preduzeću i povećava fiskalni trošak. Uz sve to, postoji i rizik da će još neka od državnih banaka zahtevati fiskalnu intervenciju. Problemi javnih i državnih preduzeća su politički (interesne grupe, partijsko upravljanje), ali i profesionalni (višak zaposlenih, niske cene proizvoda, niska naplata, tehnološka zaostalost, negativna selekcija unutar preduzeća i mnoge druge slabosti), što znači da se ne mogu otkloniti preko noći, a u nekim slučajevima fiskalni troškovi se verovatno i ne mogu potpuno izbeći (na primer, subvencije Železnici). Procena Fiskalnog saveta je da bi dovođenje u red javnih i državnih preduzeća moglo do 2017. godine da obezbedi fiskalne uštede od 400 do 500 mln evra, a da su najbitnije mera za to restrukturiranje i rešavanje sudbine preduzeća kojima država izdaje garancije na zaduživanje i na druge implicitne i direktne načine pokriva njihove dugove.\nPotrebno je smanjenje penzija i plata u javnom sektoru od 15% već prilikom rebalansa budžeta. Uštede na penzijama i platama su kritične za uspeh fiskalne konsolidacije, jer ne samo što daju najveće fiskalne efekte (oko 800 mln evra za smanjenje penzija i plata od 15%), već su i jedina mera fiskalne konsolidacije koja svoje pune efekte ima već u 2015. godini. Sve druge mere svoje najveće efekte ne mogu da imaju pre 2016. godine, a neke čak ni tada. Ističemo i da bi se na penzijama ostvarilo oko 70% ukupnih ušteda zbog čega bilo kakva mogućnost da se ostvare neophodne uštede a da se ne smanjuju penzije – ne postoji. Korisnici minimalne penzije (i plate) bili bi, pri tome, zaštićeni i isključeni iz smanjenja. Dakle, smanjenje plata i penzija od 15% je fiskalno najveća i najbrža mera, ekonomski je opravdano – jer se otklanja glavni strukturni problem javnih finansija (njihovo neodrživo učešće u BDP-u) – ali je iz ugla političke ekonomije svakako najteža od svih mera. Sve ove činjenice ukazuju da bi je trebalo sprovesti odmah – prilikom rebalansa budžeta za 2014. godinu.\nU srednjem roku (2016. i 2017. godina) presudan uticaj na smanjenje deficita imaće strukturne reforme (zaposlenost i zarade u javnom sektoru, penzijska reforma, suzbijanje sive ekonomije i druge) – čiji se temelji postavljaju sada. Strukturne reforme su treći neophodan činilac fiskalne konsolidacije jer će kroz nekoliko godina dati preostalih 700 mln evra ušteda –ukoliko se otpočnu odmah. Pojednostavljeno posmatrano, sprovođenje strukturnih reformi je drugi naziv za povećanje uređenosti države. Naime, nije opravdano: da istu penziju primaju radnici koji se penzionišu sa 60 i sa 65 godina života (sa istim godinama radnog staža), jer će je oni prvi u proseku primati 5 godina duže; da država kao poslodavac ne otpušta zaposlenog čiji je radni učinak nizak; da višestruko veće plate primaju administrativni radnici u nekoj od agencija u odnosu na one koji rade u nekom od ministarstava; da preduzeću koje plaća svoje poreske obaveze konkuriše na tržištu drugo preduzeće koje je iz tih obaveza izuzeto (ili posluje u sivoj zoni).\nPremda će prvi fiskalni efekti od sprovođenja ovih reformi biti vidljivi tek kroz dve ili tri godine, sada se postavlja njihov temelj. Zbog toga je ključno da se, uz već usvojene zakone o PIO i radu (koje je Fiskalni savet podržao), do kraja godine izrade planovi racionalizacije zaposlenosti u javnom sektoru, nastavi sa efikasnim promenama zakonske regulative, reformišu Poreska uprava i inspekcijske službe i drugo. Kašnjenje bi dovelo do toga da se fiskalni deficit ne smanji dovoljno u 2016. i 2017. godini, što bi moglo ponovo zahtevati nove bolne kratkoročne mere i u tim godinama.\nPrivremeni negativni uticaji fiskalne konsolidacije na privredu mogu se znatno ublažiti koordinisanim merama fiskalne i monetarne politike. Najveće prilagođavanje fiskalnog deficita od preko 3 p.p. BDP-a (sa 8,3% BDP-a na 5% BDP-a) desilo bi se, prema predlogu Fiskalnog saveta, u prvoj godini sprovođenja fiskalne konsolidacije, jer bi se do tada sprovele fiskalno najizdašnije mere –smanjenje penzija i plata za 15%. Snažno smanjivanje deficita u prvoj godini sprovođenja fiskalne konsolidacije (front-loading) pravilo je u gotovo svim slučajevim uspešne fiskalne konsolidacije. Takvo prilagođavanje je bitno zbog kredibiliteta čitavog programa, jer sa znatno manjim deficitom čitava fiskalna konsolidacija posle toga postaje manje rizična – što će biti nagrađeno i većim poverenjem investitora. Jedna od posledica snažnog prilagođavanja deficita u 2015. godini je, međutim, i mogući privremeni negativan uticaj na privrednu aktivnost, jer bi smanjenje fiskalnog deficita za oko 3% BDP-a moglo neposredno da dovede do pada BDP-a za 1%. Zbog toga bi fiskalnu konsolidaciju trebalo sprovoditi u paketu sa drugim promišljenim merama monetarne i fiskalne politike, koje bi bile usmerene na podsticaj privrednom rastu. U protivnom, ukoliko bi ekonomske politike ostale nekoordinisane, moglo bi lako da dođe do opasne kombinacije: recesije i deflacije i neuspešnog prilagođavanja.\nMere koje bi trebalo sprovoditi uz fiskalnu konsolidaciju su:\n1) strukturne mere za unapređenje poslovnog ambijenta i rasta, poput već započetog unapređenja radnog zakonodavstva, Zakona o planiranju i izgradnji i drugo;\n2) povećanje obima i efikasnosti javnih investicija (koje imaju mnogo veći fiskalni multiplikator od drugih vidova javne potrošnje). U ovu grupu mera spada i pojačana aktivnost na obnovi zemlje posle poplava koja bi mogla da ublaži dobar deo mogućih kratkoročnih negativnih efekata fiskalne konsolidacije na rast privrede;\n3) adekvatne mere monetarne politike kojima bi se sprečilo otpočinjanje deflacije i rast nelikvidnosti u privredi. Uz to, ukoliko bi bili pažljivo dizajnirani, kratkotrajni, dobro targetirani i jeftini, fiskalni i kreditni stimulansi mogli bi da znatno pomognu da se fiskalna konsolidacije sprovede uz minimalne nepovoljne uticaje na privredu u 2015. godini.\nOpširnije na www.fiskalnisavet.rs\nbankrot budžet deficit dusan vujovicdusan vujovic fiskalna konsolidacija fiskalni-savet javna-preduzeća penzije plate srbijagas štednja železara smederevo\nMere koje predlaze Fiskalni savet su DRUGI KORAK – poslovni ambijent se uredjuje suzbijanjem sive ekonomije koja bi sprecila nelojalnu konkurenciju. Dok svi privrednici ne budu isti pred zakonom nema napretka i “boljeg privrednog ambijenta”. Suzbijanjem SE povecava se naplata koja bi trebala da smanji pritisak na budzet sto bi omogucilo snizavanje opterecenja zarada za trecinu, najjaca mera koja bi pogurala zaposljavanje novih radnika, kao i prevodjenje 700 hiljada radnika sa rada na crno u legalan rad. Sprecavanjem sive ekonomije novac s ‘ulice” bio bi u legalnim tokovima sto bi sprecilo besomucno iznosenje novca van granica zemlje, znacajna mera koja bi povecala likvidnost privrede – samo zbog ogromnog rada na crno vecine turistickih agencija zbog cega su aranzmani za inostranstvo bar 30% povoljniji iznosi se milijarda evra godisnje van granica. Jakim kontrolama, sprecavanjem utaja poreza, aranzmani bi bili skuplji sto bi bar polovinu turista sprecilo da iznosi novac van zemlje, shvatate kakva bi finansijska inekcija nelikvidnoj privredi bilo da 500 miliona evra ostane u zemlji. Druga izuzetno vazna mera je da se referentna stopa NBS smanji sa 8,5 na 3 – 4% sto bi sprecilo banke da ostvaruju ogromne profite koje takodje iznose iz zemlje.


Raniji početak sezone alergija - YU ECO RTV\nčetvrtak , 9 april 2020\nInfo Blok 08.04.2020\nProduženo vreme policijskog časa\n„Virtuelni vrtić“ pohađa 94 odsto dece iz PU „Naša radost“\nRoditelji putem e-uprave od 1. aprila mogu da iskažu zainteresovanost za upis deteta u određenu osnovnu školu\nApel za sve za testiranje na korona virus da se jave u kovid centre domova zdravlja\nSubotičani poštuju mere zabrane kretanja\nIsključenje struje za 09.04.2020\nKraća turistička sezona\nInfo blok 07.04.2020.\nTrenutna epidemiološka situacija u gradu\nNaslovna / Zdravstvo / Raniji početak sezone alergija\nRaniji početak sezone alergija\nGoran mart 4, 2020\tZdravstvo Napiši komentar 27 Pregledi\nU Vojvodini 23 novoobolele osobe\nRaniji početak i kasniji završetak sezone alergija primetan je tokom poslednjih nekoliko godina, poručuju stručnjaci. Ove godine sezona alergija počela je krajem januara, kada su se alergologu Opšte bolnice Subotica počeli javljati prvi pacijenti koji su osetljiviji na polen drveća.\nPo rečima alergologa, zbog blage zime, sezona alergija je i ove godine počela ranije jer je već krajem januara počelo cvetanje drveća. Viša koncentracija polena drveća u vazduhu, naterala je osobe koje su osetljive na ove polene da osete prve alergijske tegobe. Lekari ocenjuju da je već nekoliko godina unazad karakteristično za sezonu alergija da počinje ranije, a završava se kasnije.\nBudući da sezona alergija počinje ranije, dolazi do preklapanja sa sezonom respiratornih infekcija, a lekari ističu da su karakteristike alergija svrab i crvenilo oka, zapušenost nosa i kijanje. Međutim, temperatura nije nikada prisutna, a nabrojane tegobe traju duži vremenski period.\nLekari svim alergičnim osobama savetuju da, osim redovnog uzimanja propisane terapije, kupe filtere za klimu u kući i automobilu koji ne propuštaju polen, da redovno provetravaju prostorije i to uveče.\nAlergolozi podsećaju da redovno košenje svih površina, a pogotovo mehaničko uništavanje korova igra veliku ulogu u borbi protiv polena. Oni savetuju uklanjanje korova već krajem aprila i početkom maja, kada počinje njihovo nicanje, kako ne bi došlo do cvetanja i otpuštanja polenovih zrna u vazduh.\nPrethodna Odbojkaši „Mladog radnika“ maksimalno protiv „Spartaka“\nSledeća Povodom 8.marta radno vreme u prodavnici „Bašta“ biće produženo\nOd 27.januara do kraja februara, 80% pozvanih žena odazvalo se i uradilo mamografiju, što je …


Evropska unija osigurala je pola miliona eura za obuke nove generacije državnih službenika BiH na svim nivoima vlasti u cilju unaprjeđenja učinkovitosti i transparentnosti javne uprave.\nŠef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u BiH ambasador Lars-Gunnar Wigemark danas je predstavio pokretanje novog programa obuke za unaprjeđenje javne uprave u BiH i borbu protiv korupcije iznutra. Kroz projekat SIPPAS, Evropska unija osigurava sredstva za finansiranje visokog obrazovanja za mlade državne službenike u BiH u oblasti prava EU, evropskih integracija i borbe protiv korupcije.\nMaster program planiran je na Univerzitetu „Parthenope“ u Napulju u Italiji i otvoren je za državne službenike sa svih nivoa uprave u BiH. Sve informacije i uslovi upisa dostupni su na www.sippas.eu.\nInicijativa je dio podrške Evropske unije BiH za reformu javne uprave i jačanje administrativnih kapaciteta neophodnih za evropske integracije i pridruživanje BiH EU. Kao što je istaknuto u Mišljenju Europske komisije o aplikaciji BiH za članstvo u EU, reforma javne uprave i borba protiv korupcije idu ruku pod ruku.\nAmbasador Wigemark procjenjuje da će u narednim godinama do 2000 državnih službenika na svim nivoima vlasti morati biti direktno uključeni u evropske integracije te će morati biti obučeni i dovoljno iskusni kako bi zemlju približili EU. U tom smislu, ekspertiza država članica EU-a, kao što je Italija, može predstavljati važan doprinos kod pomoći u obuci nove generacije državnih službenika u BiH.\nEvropska unija finansira ovaj projekt u iznosu od pola miliona eura kako bi pomogla sistemu javne uprave u BiH u postizanju cilja integracija i usklađivanja zakonodavstva. Projekt S.I.P.PA.S. predviđa realizaciju dvije ljetne škole (koje će se održati u BiH) i jednog master programa društvenih i humanističkih nauka (u Italiji). Programi će se najvećim dijelom usmjeriti na ekonomsku, pravnu i sociološku analizu fenomena korupcije u nacionalnom kao i u međunarodnom okviru i strategijama Evropske unije za integraciju država članica i predpristupnih zemalja, posebno unapređenjem njihovih unutrašnjih politika o antikorupciji i učinkovitosti i transparentnosti javne uprave.


podsticaje Archives - AgroSmart\nNajnovije iz oznake podsticaje\nponedeljak, 15. aprila 2019.\nizmenjen podsticaje rok\nIzmenjen rok za podnošenje zahteva za podsticaje\nPodsticaji za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednog gazdinstva za izgradnju i opremanje objekata za unapređenje primarne poljoprivredne proizvodnje podnosiće se od 15. juna do 15. oktobra tekuće godine.\nsubota, 13. aprila 2019.\nkošnici podnošenje zahteva podsticaje\nOd 15. aprila onlajn podnošenje zahteva za podsticaje po košnici\nZahtevi se podnose do 31. maja, a pčelari su prvi koji će moći da ih podnesu elektronskim putem.\nsreda, 19. decembra 2018.\nipard podsticaje ulaganja\nIPARD poziv za ulaganja u prerađivačke kapacitete\nMinimalan iznos podsticaja koje korisnik može da ostvari u okviru svih sektora je 10.000 evra, u okviru sektora voća i i povrća i sektora mesa je milion evra, dok u sektoru mleka korisnici mogu da ostvare podsticaj i od dva miliona evra.\nnedelja, 21. oktobra 2018.\npodsticaje preradu zahtevi\nZahtevi za podsticaje za preradu do 1. 11, daju se 3,5 miliona\nNajviši ukupni iznos podsticaja po podnosiocu zahteva je 3.500.000 dinara, odnosno 50 do 65 odsto vrednosti investicije.\nponedeljak, 23. aprila 2018.\ngazdinstvo investicije podsticaje\nDo 3,5 miliona za podsticaje za investicije u gazdinstvo\nPodsticaji se dodeljuju za podršku investicijama za izgradnju i opremanje objekata za čuvanje i skladištenje voća i povrća i izgradnju i opremanje objekata za unapređenje primarne stočarske proizvodnje.\nnedelja, 15. aprila 2018.\nkošnici podsticaje zahteva\nDanas počinje predaja zahteva za podsticaje po košnici\nIznos je 720 dinara po košnici za one koji imaju od 30 do 200 košnica. Rok za predaju zahteva je 31. maj.


Danas prve sjednice novog saziva Vijeća ministara BiH i Vlade FBiH\nRadno – konsultativni sastanak novog saziva Vijeća ministara (VM) Bosne i Hercegovine najavljen je za danas u Sarajevu. Biće to prilika za međusobno upoznavanje ministara, te za dogovor o programu rada.\nIz VM je saopćeno da se današnji sastanak voditi predsjedavajući Denis Zvizdić. On je jučer izjavio kako će prva zvanična sjednica ministarskog vijeća biti održana u narednim danima.\nZvizdić nakon potvrđivanja imenovanja rekao je da će prvi zadatak Vijeća ministara BiH biti izrada socio – ekonomske reformske agende i prateće aktivnosti kao što su program rada, budžet institucija BiH, priprema za realiziranje obaveza iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, te početak rada na definiranju efikasnijeg mehanizma koordinacije.\nOn je najavio da će prvih 100 dana rada Vijeće ministara BiH “potrošiti” na utvrđivanje programa rada i realiziranje svih programskih ciljeva i aktivnosti koje je naveo u ekspozeu, odnosno iniciranje tih aktivnosti.\nDanas je zakazana i prva redovita sjednica novog saziva Vlade Federacije BiH. Premijer Fadil Novalić najavio je kako će ministrima predstaviti planirani program rada. Na dnevnom redu bit će i imenovanje vladinih povjerenstava.


Ministar Šteta: Od 18. maja počinje saobraćati voz do Visokog – TVSA.BA\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/Ministar Šteta: Od 18. maja počinje saobraćati voz do Visokog\n“Na prijedlog Ministarstva saobraćaja i zbog opravdanosti uvođenja linija do Pazarića i Podlugova, Vlada Kantona Sarajevo je prihvatila sufinansiranje željezničke linije do Visokog. Voz do Visokog počinje saobraćati od 18. maja. Na ovaj način će se i stanovnicima naselja Lješevo, u općini Ilijaš, omogućiti brže, povoljnije i sigurnije putovanje, što je naš konačni cilj”, istakao je ministar Šteta.\nOd ukupnog broja putnika u Federaciji, 28.715 ili 40% putnika je saobraćalo upravo na linijama za Pazarić i Podlugove u prvom kvartalu ove godine, istaknuto je.\n“Nastavljamo dobru saradnju sa Vladom Kantona Sarajevo, koja je prva prepoznala važnost željezničkog saobraćaja. Rezultat uvođenja linija do Pazarića i Podlugova je opravdao očekivanja. Posebno sam zadovoljan što ćemo sada imati vezu Sarajevo-Visoko. Mnogo je prednosti korištenja željeznica jer, pored sigurnosti, masovnog i povoljnog prevoza, rasterećujemo gužve i istovremeno utičemo na zaštitu ekologije”, istakao je direktor Džafić.\nMinistar Šteta kazao je kako vjeruje da će i ostali kantoni prepoznati važnost željezničkog saobraćaja i da ćemo stvarati nove linije i jaču povezanost u interesu svih naših građana.\nSaradnja Vlade KS i Željeznica FBiH će biti nastavljena i unaprijeđena, a red vožnje, informacije o cijeni karata i sve dodatno o liniji Željeznička stanica – Podlugovi – Visoko će biti blagovremeno objavljene na web stranici Željeznica FBiH.\nDom naroda PSBiH sutra o sprečavanju sukoba interesa, PDV-u, akcizama...


ZPodsećamo, zajednička sednica državnog vrha i Operativnog tima za vakcinaciju držana je u Palati Srbija. Sednica je počela obraćanjem predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nOn se zahvalio svim ljudima u zdravstvenom sistemu, "svima koji su na najbolji način pomogli da se izborimo sa ovom bolešću".\n- Kao što znate Republika Srbija je bila jedna od zemalja koja je učestvovala na evropskoj konferenciji kada smo donirali dva miliona evra za razvoj vakcine. Prvi smo iz regiona dali novac za kovaks program. Još nismo dobili nijednu vakcinu iz tog programa, ali biće sastanak u Briselu - rekao je Vučić.\nPodgorica u aprilu DOBIJA VAKCINE iz donacije EU, Fon der Lajen razgovarala i sa Kurtijem: "Zajedno ćemo prebroditi"\nŠefica diplomatije EU Federika Mogerini pozvala je sve partnere na Zapadnom Balkanu da ubrzaju ključne reforme i naprave konkretne korake na putu evrointegracija.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin rekao je danas da mu je iskreno drago što je hrvatska država priznala da u Jasenovcu nema mesta za ustaški i fašistički pozdrav, ali da čeka dan kada će hrvatska vlada reći da tome nema mesta nigde, ni u Hrvatskoj, niti u svetu.\nČanak: Siguran sam da će u Vojvodini doći do nekih promena\nBeograd - Predsednika Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenad Čanak izjavio je danas da očekuje da će novi saziv parlamenta razmatrati i doneti novi ustav Srbije kao i da je siguran da će vrlo brzo u Vojvodini "doći do odredjenih promena".


Teško povređen motociklista - Glas Podrinja\nVozač motora star oko 40 godina, iz Beograda, teško je povređen sinoć u Klenku. Hitna pomoć je povređenog čoveka prevezla u Urgentni centar, odakle je transportovan u Beograd sa teškim povredama glave.\nKako nezvanično saznajemo, motorista se vraćao kući sa slave moto kluba u Šapcu. Kontrolu nad motorom izgubio je izlazeći iz krivine u blizini restorana "Šumar" i pri tom je sleteo sa puta. Uprkos kompletnoj zaštitnoj opremi, zadobio je teške povrede. Najverovatni je uzrok nezgode neprilagođena brzina.\nOve godine je povećan broj saobraćajnih nezgoda u kojima učestvuju motori. Broj poginulih na dvotočkašima već je premašio statistiku za prethodne cele godine. Motoristi najčešće nisu sami krivi, nego stradaju zbog toga što drugi učesnici u saobraćaju ne obraćaju pažnju na njih. Ipak, tu je i njihova brebrza vožnja, nekorišćene zaštitne opreme i nedovoljno iskustva i godina za vožnji jakih mašina.


Dodik-Ponomarev: Intenzivirati saradnju u oblasti poljoprivrede i u industriji\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik primio je danas u Banjoj Luci delegaciju Bjelorusije, koju je predvodio ambasador Bjelorusije za BiH sa sjedištem u Budimpešti Aleksandr Ponomarev, saopćeno je iz Predsjedništva Bosne i Hercegovine.\nDodik je izrazio zadovoljstvo činjenicom da je započela realizacija svih segmenata koje su prilikom njegove posjete Bjelorusiji iz juna mjeseca dogovorili on i predsjednik Bjelorusije Aleksandar Lukašenko.\nKako se navodi u saopćenju, Dodik i Ponomarev su se usaglasili da je u narednom periodu potrebno intenzivirati saradnju u oblastima poljoprivrede i industrijske proizvodnje, kao i da je potrebno dodatno ojačati kulturnu i sportsku saradnju.\nPonomarev je također upoznao Dodika sa situacijom u Bjelorusiji i regiji, kao i s okolnostima u vezi s bjeloruskim posredovanjem u razgovorima između Ukrajine i Ruske Federacije.\nDelegaciju Bjelorusije su, osim ambasadora Bjelorusije za BiH sa sjedištem u Budimpešti, činili i Aleksej Smirnov, savjetnik za ekonomska pitanja u Ambasadi Bjelorusije u Budimpešti, Dragoljub Švonja, direktor kompanije „Agropanonka“, generalnog zastupnika poduzeća „Minsk Tractor Works“, Pavel Dragun, direktor marketinga poduzeća „Bobryiskagrom“ i Milorad Šmitran, direktor poduzeća „Rijekatank“ i predstavnik kompanije „Belkommunmash“. Sastanku su prisustvovali i šef Predstavništva Republike Srpske u Ruskoj Federaciji Duško Perović, predsjednik Privredne komore Republike Srpske Borko Đurić, predsjednik područne Privredne komore Banja Luka Goran Račić, kao i predstavnik Ministarstva poljoprivrede Republike Srpske Goran Bursać, saopćeno je.\nDa li je Vatikan sakrio egipatski papirus koji otkriva...


RTS :: Lalatović: Nije baš uvek Zvezda pobeđivala Nenada Lalatovića\nFudbal Lalatović: Nije baš uvek Zvezda pobeđivala Nenada Lalatovića\npetak, 20. nov 2020, 14:03 -> 14:05\nLalatović: Nije baš uvek Zvezda pobeđivala Nenada Lalatovića\nTrener fudbalera Vojvodine Nenad Lalatović izjavio je da su njegovi igrači motivisan pred duel sa Crvenom zvezdom i da žele da ostvare trijumf.\nVojvodina u nedelju od 17.30 u derbiju 15. kola Superlige dočekuje beogradske crveno-bele.\n"Kad igraju protiv Crvene zvezde i Partizana, mojim igračima ne manjka motivacije, jer to su, uz Vojvodinu, naši najveći klubovi. Odigrao sam mnogo derbija kao igrač i vodio ih mnogo kao trener, tako da znam da tu motivacija nije potrebna. To su mečevi na kojima se prave heroji, a ja se nadam da će u nedelju heroj biti neko iz Vojvodine. Mojim igračima veća motivacija treba za, na papiru, manje utakmice", rekao je Lalatović za klupski sajt.\n"Pobedio sam je sa Voždovcem 1:0. Kad nam je trebalo za Evropu, sa mojom Vojvodinom sam je pobedio na 'Marakani' 1:3. Crvenoj zvezdi sam takođe prekinuo pobednički niz kada su jurili evropski rekord Benfike, u meču kada je na 'Karađorđu' bilo 0:0, a u vreme kada je gospodin Milojević bio trener, kao trener Radničkog sam igrao 2:2 u Nišu. Nije baš da je Crvena zvezda uvek pobeđivala Nenada Lalatovića i nadam se da će se u nedelju to desiti i peti put", rekao je Lalatović.\n"Ljudi misle da ja hoću da pustim Crvenu zvezdu, ali to nije normalno. Ja sam profesionalac i apsolutno želim da pobedim Crvenu zvezdu, kao i svaki drugi klub. Crvena zvezda je u poslednje tri godine osvojila tri titule i nije da samo ja gubim od nje kao trener, vec to čini 90 posto timova. Međutim, u nedelju ćemo dati sve od sebe za povoljan rezultat, a to je sve osim poraza", kaže Lalatović.\nNjegov kum Nemanja Vidić izneo je žestoke optužbe na račun Fudbalskog saveza Srbije, tvrdeći da u njemu vlada sistem koji radi u korist njegovih čelnika i menadžera, a ne igrača.\n"Ja sada vraćam derbi u prvi plan, a to će učiniti i Dejan Stanković. Siguran sam da svi želimo da se koncentrišemo na fudbal, a ne da čitamo šta je ko izjavio u novinama. Ja živim od fudbala, tako da me zanima samo nedeljna utakmica protiv Crvene zvezde", zaključio je Lalatović.


Izveštaj sa preporukama Ombudsmana u vezi kršenja prava koja proističu sa iz radnog odnosa - Vesti - Avokati i Popullit\nSlučaj je otvoren na osnovu žalbe koju je podneo žalilac protiv predsednice opštine Đakovica i Glavnog Centra za porodičnu medicinu (GCPM) u Đakovici, povodom neizvršenja pravosnažnih odluka Nezavisnog nadzornog odbora za civilnu službu Kosova (NNOCSK), kao i konačne odluke Izvršnog tijela inspektora rada (ITIR), u vezi sa vračanjem stranke u prethodno radmo mesto.\nU svom Izveštaju, Ombudsman zaključuje da je uznemiravajuća činjenica zanemarivanja konačnih administrativnih odluka i ne preduzimanje bilo kakve proceduralne mere za njihovo sprovođenje, kako bi se uklonile povrede, koje su izazvane, ili kako bi se pregovaralo o tom pitanju sa podnosiocem žalbe, kako bi se nadoknadila oštećena stranka. U ovakvim okolnostima, podnosilac prijave je bio prinuđen da se obrati nadležnom sudu za izvršne postupke, kao ishod neuspeha organa koje su ogdovorne da preduzimaju efikasne mere u vezi pozitivnih obaveza.\nOmbudsman uočava, takođe, da Osnovni sud (OS) u Đakovici, nije tretirao zahtev podnosioca žalbe kao predmet sa prioritetom i nije postupio u skladu sa Pravnim Mišljenjem Vrhovnog suda Republike Kosovo, u vezi sa prigovorima podnetim protiv naloga izvršenja, izdatih od strane organa izvršenja, u roku od 15 dana od dana prijema.\nOmbudsman takođe skreće pažnju na ustavnu i zakonsku obavezu svih institucija i drugih organa u zemlji da odgovore na zahteve Ombudsmana i da pruže tražene dokumente ili informacije. U navedenom slučaju, ne saradnja GCPM i Direkcije za zdravstvo i socijalnu zaštitu (DZSZ) prevaziđena je nakon sastanka predstavnika IO sa gradonačelnicom navedne opštine.\nNa osnovu svih izvedenih dokaza i činjenica, Ombudsman zaključuje da je, u navedenom slučaju, došlo do povrede ljudskih prava i osnovnih sloboda i da je postupano u suprotnosti sa Ustavom, Evropskom konvencijom, Zakonom o radu, kao i drugim relevantnim zakonskim aktima. Prema tome, Ombudsman putem Izveštaja o slučaju prosledio je Glavnom centru za porodičnu medicinu u Đakovici i predsednici opštine Đakovica, preporuke, da se u skladu sa pravnim nadležnostima i ovlašćenjima preduzimaju sve neophodne mere da se zanemarivanja administrativnih odluka ITIR i NNOCSK ne ponavlja više, kao i da se pri GCPM osnuje Komisija za žalbe i pritužbe.\nMinistru Ministarstva Rada i Socijalne Zaštite preporučeno je da u skladu sa ovlašćenjima i zakonskim nadležnostima, u okviru saradnje sa Policijom Kosova, prijavljuje vlastima gonjenja, kada se suoče sa eventualnim slučajevima kršenja prava koja proistiću iz radnih odnosa, koja se prema Krivičnom Zakoniku smatraju krivičnim delom. Takođe je preporučeno da donese pismeno uputstvo za sve regionalne kancelarije Inspektora Rada i IOIR da je njihova dužnost i zakonska obaveza da prate sprovođenje njihovih odluka, i primenjuju kazne u skladu sa zakonom, kada se suočavaju sa kršenjem prava iz radnog odnosa.\nDok, Predsedniku Osnovnog Suda u Đakovici, u navedenom Izveštaju, Ombudsman preporučuje da u skladu sa ovlaštenjima i zakonskim nadležnostima u slučaju sporova iz radnog odnosa postupa hitno, u saglasnosti sa članom 475. Zakona o Izvršnom Postupku, dok kod postupaka izvršenja odluka IOIR i NNOCSK što se tiče prigovora, sud da deluje u okviru zakonskih rokova na osnovu pravnog mišljenja Vrhovnog Suda Republike Kosovo br. 223/2015 od 14 jula 2015.godine.


TRAŽIĆE POMOĆ ZA NAJUGROŽENIJE: Privredna komora Srbije i u 2021. godini pred nadležne iznosi niz zahteva | Novosti.RS\nPRIVREDNA komora Srbije u 2021. godini, kada su u pitanju inicijative u korist privrede, založiće se za dalje odlaganje poreza i doprinosa za najosetljivije kompanije, one koje ostvaruju do 120 miliona dinara godišnjeg prihoda. Predlaže se refundacija dela troškova za zaposlene kojima tokom vanrednih okolnosti bude skraćeno radno vreme, kao i smanjenje PDV-a na hranu i piće hotelijerima i ugostiteljima sa 20 na 10 procenata.\nNeophodan je nastavak kreditiranja privrede, posebno malih i srednjih preduzeća, po povoljnim uslovima u okviru garantne šeme, uspostavljanje izdavanja jedinstvene radne i boravišne dozvole za radnike iz regiona, koji ulaze u Srbiju zbog radnog angažmana, kao i dodatna podrška za kompanije u oblasti putničkog saobraćaja.\nNa predlog privrede, u 2020. pokrenuto je ukupno 138 inicijativa iz svih sektora, a pozitivno je rešeno njih 68. Menjani su zakonski i podzakonskih akti. Najveći procenat prihvaćenih predloga zabeležen je od početka pandemije i vanrednih okolnosti, kada su od 65 inicijativa prihvaćene 42, sa ciljem ubrzanja prometa roba, očuvanja trgovinskih tokova, obezbeđivanja redovnog snabdevanja stanovništva, ograničavanja cena osnovnih životnih namirnica, povećanja kapaciteta proizvodnje dezinfekcionih i sredstava za ličnu higijenu, ali i omogućavanja izvoza robe spremne za inotržišta.\n- PKS je pomogla u stabilizaciji lanca snabdevanja, uvozu deficitarnih lekova i medicinske opreme, informisanju privrednika o svim aktuelnostima, novim pravilima ponašanja - navodi Bojan Stanić iz Sektora za strateške analize, usluge i internacionalizaciju PKS. - Većina predloga koje smo uputili Vladi je prihvaćena i ušla je u program ekonomskih mera podrške. Tu pre svega mislimo na isplate minimalnih zarada, odlaganja dela poreza i doprinosa, povoljnije uslove finansiranja likvidnosti i investicione aktivnosti kompanija - kroz garantnu šemu koju je Vlada ugovorila sa poslovnim bankama. Naravno, ne treba zaboraviti ni moratorijum NBS za otplate kreditnih obaveza, kao i smanjenje referentne kamatne stope, ali i dodatnu podršku za hotelijere.\nMeđu usvojenim inicijativama po efektu se ističu ukidanje carina na uvoz osnovnih sirovina, pre svega zbog ostvarenih ušteda u iznosu od oko milion evra za konditorsku industriju, proizvođače sladoleda, dečje hrane, voćnih sokova i bezalkoholnih pića. To je ostvareno kroz ukidanje ili snižavanje carina na uvoz osnovnih sirovina koje se ne proizvode u zemlji (kakao u zrnu, mleko u prahu, maslac, voćni koncentrat), a procena ušteda u 2019. godini je bila oko 700.000 evra. Za mlinsko-pekarsku industriju donete su interventne mere za bescarinski uvoz merkantilne pšenice do aprila zbog pojave DON toksina u domaćoj sirovini, bez kojeg proizvodnja ne bi bila moguća.\nVeoma konkretan, merljivi doprinos za industriju ima i inicijativa za nesmetan uvoz opreme, bez carina. Smanjeni su administrativni troškovi kompanija, mašine i oprema za proizvodnju koje su čekale u carinskim skladištima su uvezene i zaustavljeno je nagomilavanje troškova ležarine robe u carinskim skladištima.\nNa predlog privrede, pojednostavljena je procedura za preradu i obradu duvana, ocenu usaglašenosti medicinskih sredstava, dopunjeni su uslovi za davanje u zakup poljoprivrednog zemljišta za gajenje poljoprivrednih kultura za ishranu životinja. Na zahtev PKS, preraspodeljene su i postojeće kvote za uvoz vina iz Evropske unije, zbog poremećaja na tržištu vina u 2020. godini, jer je godišnja carinska kvota za uvoz vina iskorišćena već u julu, sa većinskim učešćem samo jednog uvoznika. Ukupna carinska kvota, zahvaljujući promeni propisa, deli se na kvartalne u visini od 625.000 litara, a maksimalna količina koju može da uveze jedno preduzeće u okviru svakog od prva tri kvartala iznosi 15% od kvartalne kvote.\nIKT SEKTOR POVEĆAO SUFICIT\nINFORMACIONE i telekomunikacione tehnologije ove godine dodatno su povećale suficit u razmeni sa inostranstvom. Pojedine grane privrede su pokazale izrazitu fleksibilnost, povećale svoje proizvodne kapacitete, kako za domaće tržište tako i za izvoz, ili su preorijentisale proizvodne linije. Cilj preorijentacije bio je da se smanje gubici, ali to u većini slučajeva ne zamenjuje osnovnu delatnost.\nPRERAĐIVAČI NOSE RAZVOJ\nPANDEMIJOM su ubedljivo najviše pogođeni turizam, ugostiteljstvo i putnički saobraćaj, tako da dodatne mere podrške u prvom redu treba da budu usmerene na te grane privređivanja. Prerađivačka industrija na ukupnom nivou ostala je gotovo nepromenjena u odnosu na prošlu godinu, izuzev pojedinih delatnosti koje su znatno smanjene, kao što su proizvodnja motornih vozila, tekstila, kože i obuće, osnovnih metala, i drugo.\n- Nosilac privrednog razvoja Srbije je prerađivačka industrija i u tom pogledu je vrlo bitno što su metalska, hemijska i prehrambena industrija relativno dobro podneli ovu krizu - kaže Bojan Stanić. - Dobro se drži i građevinska industrija, koja je prošle godine u odnosu na 2018. godinu porasla za oko 40 odsto. Očekujemo da i u narednoj godini ove delatnosti budu nosioci ekonomskog rasta.\nPrivredna komora Srbije PKS pomoć privredi pomoć privrednicima\nCENTAR za edukaciju i Poslovna akademija Privredne komore Srbije pripremaju i u 2021. nove programe, obuke i kurseve, namenjene privrednicima. PKS ima dugu tradiciju organizovanja seminara, kurseva i radionica, sa ponudom brojnih tema utvrđenih prema konkretnim potrebama privrednika.


Mirabank počinje sa radom u Srbiji\nNova banka na našem tržištu, Mirabank, zvanično je najavila početak poslovanja. Banka je orijentisana ka korporativnim klijentima, a odlikuju je jedinstven poslovni model i inovativan pristup. Predsednik...\nBeograd, 20. April 2015. / PR Objave Saopštenje -\nZaposleni Piraeus banke učestvovali su, drugu godinu za redom, u humanitarnoj trci "CorD Charity Masters" na Beogradskom maratonu. Više od 160 trkača iz Piraeus banke, članova njihovih porodica...\nBeograd, 28. Novembar 2013. / PR Objave Saopštenje -\nBanka Poštanska štedionica a.d. svojim korisnicima nudi mogućnost smanjenja troškova vođenja tekućeg računa, ukoliko se umesto klasične dostave izvoda na kućnu adresu odluče za opciju prijema...\nq: 31 - t: 0.11432 sec


Skupština Brčko distrikta / Скупштина Брчко дистрикта - ODRŽANA JAVNA RASPRAVA O NACRTU ZAKONA O IGRAMA NA SREĆU\nODRŽANA JAVNA RASPRAVA O NACRTU ZAKONA O IGRAMA NA SREĆU\nObjavljeno: četvrtak, 26 Avgust 2021 09:25\nJavna rasprava o Nacrtu zakona o igrama na sreću Brčko distrikta BiH, koja je održana u velikoj sali Skupštine, izazvala je veliko interesovanje građana.\nPredsjedavajući Zakonodavne komisije Skupštine Brčko distrikta BiH Ljubiša Lukić rekao je da će ovim zakonom biti bolje uređena oblast igara na sreću u Distriktu što će doprinijeti i poboljšanju ukupnih prihoda Distrikta, te da će biti usklađen s entitetskim zakonima.\nOn je napomenuo da je prilikom usvajanja Nacrta ovog zakona u prvom čitanju izneseno niz dilema, te da su na javnoj raspravi učesnici dali i nekoliko konstruktivnih prijedloga.\n„Zakonodavna komisija će sublimirati sve što je bilo aktuelno na raspravi i to dostaviti na razmatranje poslanicima prije konačnog usvajanja Nacrta zakona“, istakao je Lukić.\nLukić je napomenuo da je prošlo mnogo vremena od kada je aktuelni Zakon o igrama na sreću stupio na snagu te da je zbog razvoja informacionih tehnologija i drugih promjena koje su vezane za priređivanje igara na sreću bilo neophodno donošenje novog zakona.\nDirektor Direkcije za finansije Brčko distrikta Mato Lučić rekao je da će novi zakon o igrama na sreću pravedno oporezovati priređivače igara na sreću, ali i zaštiti igrače.\nPoslanik u Skupštini Distrikta Zoran Kokanović rekao je da je osnovni tekst zakona 95 posto usaglašen sa zakonima u okruženju, te da treba amandmanski djelovati kako bi se otklonili nedostaci prije konačnog usvajanja.\nNacrt zakona o igrama na sreću Brčko distrikta BiH usvojen je u prvom čitanju na 11. redovnom zasjedanju Skupštine.\nKo je na portalu: 1400 gostiju i nema prijavljenih članova


Liban bi mogao da zatraži pomoć od Rusije - 19.11.2015, Sputnik Srbija\nLiban bi mogao da zatraži pomoć od Rusije\nLiban bi mogao da se obrati Rusiji za vojnu pomoć u borbi protiv terorizma u slučaju „krajnje potrebe“, izjavio je šef diplomatije Libana Džebran Basil. 19.11.2015, Sputnik Srbija\n20:04 19.11.2015 (Osveženo: 20:08 19.11.2015)\n© Sputnik / Igor Locman / Uđi u foto-galerijuBejrut\nLiban bi mogao da se obrati Rusiji za vojnu pomoć u borbi protiv terorizma u slučaju „krajnje potrebe“, izjavio je šef diplomatije Libana Džebran Basil.\nRusija spremna na saradnju sa Libanom u borbi protiv terorizma\n13 Novembar 2015, 11:00\n„Ako to bude bilo potrebno, u krajnjoj nuždi, jer bismo to pitanje želeli da rešimo svojim snagama, koristeći sopstvene mogućnosti“, izjavio je ministar inostranih poslova Libana Džebran Basil u intervjuu televiziji „Rusija 24“.\nOn je naveo da bi Liban želeo da mu Rusija i druge zemlje pomognu da poveća bezbednost svojih oružanih snaga.\nRanije je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov govorio da se Bejrut nije obraćao Moskvi sa molbom za vojnu pomoć u borbi protiv terorizma. Pritom, ministar je naglasio da Rusija „uvažava suvereno pravo Libana da odredi sam svoj put osiguranja svoje bezbednosti“.


Danas opet o rang-listi kandidata sa šefa SIPA-e | Starmo\nNaslovnica BiH Danas opet o rang-listi kandidata sa šefa SIPA-e\nDanas opet o rang-listi kandidata sa šefa SIPA-e\nSarajevo — Sjednica Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, na kojoj bi trebala biti utvrđena rang-lista kandidata koji su se prijavili na konkurs za izbor novog direktora Agencije za istrage i zaštitu (SIPA), trebala bi biti nastavljena danas popodne.\nPrekinuta je 21. oktobra jer je bilo neophodno utvrditi dodatne činjenice u postupku izbora novog direktora SIPA-e.\nPrethodno je obavljen razgovor s kandidatima koji su se prijavili na konkurs za izbor novog direktora SIPA-e, a to su aktuelni direktor Agencije Perica Stanić, direktor Policije Republike Srpske Darko Ćulum, bivši direktor SIPA-e Goran Zubac, te policijski službenik iz Trebinja Žarko Laketa.\nPrema proceduri, Nezavisni odbor rang-listu kandidata dostavlja ministru sigurnosti BiH Draganu Mektiću koji ima zakonsku obavezu da jednog od kanditata s liste predloži Vijeću ministara BiH radi imenovanja.\nNezavisni odbor PSBiH razmatrao je u septembru prijave pristigle na konkurs za izbor direktora SIPA-e te utvrdio da od pet prijavljenih, četiri kandidata ispunjavaju uvjete.\nKladanj: SIPA vrši pretrese na 12 lokacija\nUhapšen i direktor bolnice u Doboju\nAbdić iza brave


Beta\t 9. jula 2015. 13:25\nZaštitnik gradjana Saša Janković izjavio je danas da je nemačku kancelarku Angelu Merkel zamolio za podršku u otvaranju pristupnih poglavlja koja se tiču poštovanja ljudskih prava i sloboda, vladavine prava, pravne sigurnosti i pristupa građana pravdi.\n“Verujem da je to najefikasniji mehanizam za postizanje napretka u tim pitanjima koji za sada, prema mojim nalazima, izostaje”, navodi se u izjavi Jankovića, koji je sinoć razgovarao sa nemačkom kancelarkom na večeri koju je priredio premijer Srbije Aleksandar Vučić.\nJanković je naveo da se Angela Merkel posebno interesovala kako je u Srbiji uređen ustavni položaj, nezavisnost i odgovornost Zaštitnika gradjana, ali pre svega koliko se građani Srbije obraćaju ombudsmanu, na šta se najviše žale, koliko Zaštitnik gradjana ima saradnika i kako ta institucija rešava slučajeve.\nDodao je da je Nemačka jedna od retkih evropskih zemalja koja nema nacionalnog ombudsmana.\n“Govorili smo i o značaju civilnog sektora, sa čijim predstavnicima ona danas ima sastanak. Istakao sam da Vlada organizacije civilnog društva treba da posmatra kao najvećeg saveznika na putu ka vrednostima koje je sama utvrdila kao politički cilj, ali i kao korektivni faktor neophodan u svakom stabilnom demokratskom društvu”, izjavio je Saša Janković.


Narednih 50 godina neće ostvariti Kantov ideal »večnog mira«, ali će po prvi puta u istoriji Evrope biti uspostavljena veza izmedju potreba slobodnih gradjana koji sledeći vlastite interese istovremeno poštuju i promovišu univerzalna načela humanizma i solidarnosti, političke i socijalne pravde, temeljnih ljudskih prava i sloboda.\nProjekat ujedinjene Evrope je projekat modernosti koji počiva na jedinstvenoj socijalnoj, političkoj, ekonomskoj i kulturnoj sinergiji. Modernost »tvorevina same Evrope, jeste ono što je stvorilo Evropu« (A. Heler), utemeljuje civilizacijski projekat koji deklariše ideju prava: prava čoveka i građanina, prava na izbor, prava na različitost, građanske i političke slobode, prava na traganje za srećom i istinom. Politički imaginarijum Evrope se prepoznaje u ključnim koordinatama vrednosti: vrednostima liberalne demokratije i slobode, negovanju tradicija civilnog društva i pravne države, te neprekidnoj potrazi za mirom i životom utemeljenim na dostojanstvu. Suštinu političkog imaginarijuma Evrope odslikava ideja građanstva kao političko-moralne opcije.\nUjedinjena Evropa je projekat mira. Dan Evrope 9. maj, je istovremeno dan kada 1950. godine Robert Šuman, ministar spoljnih poslova Francuske predlaže osnivanje Evropske zajednice za ugalj i čelik ali i dan velike pobede nad fašizmom. Razlozi koji su utemeljili, nekoliko godina po završetku II svetskog rata nužnost stvaranja zajednice evropskih država su pored idealističke potrage za načelima večnog mira i humanizma, i bezbednosni, ekonomski, politički i socijalni.\nIdeju Evrope kao ujedinjene političke zajednice će zastupati velikani evropske misli Ruso, K. Sen Simon, Kant, V. Igo a 19. vek će iznedriti (Goden) i nacrt evropskog ustava koji bi se doneo »u ime čovečanstva, u interesu naroda, napretka i sreće svakog ljudskog bića«. Tek istorijsko-politički kontekst 50-tih godina 20. veka će (u tom trenutku utopijski) paradoksalno pružiti istorijsku šansu da se pokrene projekat stvaranja zajednice evropskih država. Od 1957. godine do 01. januara 2007. godine evropska porodica će objediniti 27 zemalja (šest proširenja: 1973: Velika Britanija, Irska i Danska; 1981: Grčka; 1986: Španija i Portugal; 1995: Austrija, Švedska i Finska; 2004: najveće proširenje, deset država članica: Slovenija, Malta, Mađarska, Češka, Slovačka, Letonija, Estonija, Litvanija, Kipar i Poljska; 2007: Bugarska i Rumunija). Evropska Unija je politička i ekonomska zajednica država članica koje promovišu temeljna demokratska načela: otuda nije neobično da Index demokratije (na temelju kriterija demokratije definisanih od strane Freedom House-a) pokazuje da od 28 zemalja (od ukupno uključenih 167 država sveta) koje uživaju punu demokratiju, 17 su članice Evropske Unije.\nU Srbiji dvanest godina po okončanju ratnih dejstava u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini su predominantni, disonantni tonovi nerazumevanja kako evropskog tako i globalnog političko-istorijskog konteksta. Političke, ekonomske i kulturne elite projektuju vlastitu, autističnu geopolitičku arhitekturu i iscrtavaju vlastite geopolitičke karte priželjkujući doba novog hladnog rata kojim bi se pozicija Srbije (u svetlu rešavanja statusa Kosova, određivanja Srbije prema presudi Međunarodnog suda pravde) relaksirala, a elite oslobodile odgovornosti. Evroatlantske perspektive nisu politički relevantna tema i samo zahvaljujući sinhronizovanim podsticajima predstavnika međunarodne zajednice i konstantnom političkom i ekonomskom imputu se čuju deklarativna zalaganja za evroatlantsku budućnost Srbije.\nMeđutim, javna retorika i usiljeni proevropski tonovi u podtekstu nose ništa drugo do stereotipiziranu distribuciju straha, predrasuda i kultur-rasizma a u cilju akumulacije političke moći. Promoteri nove evroatlantske etike i estetike u Srbiji ostaju zarobljeni vlastitom »kvadraturom kruga«, a sve u težnji da konzerviraju nepostojeću identitetsku suštinu negujući sliku o nama, koja nije ništa drugo do jalovi tranzicioni kič. Srbija živi lustracioni (neostvareni) i tranziciono (simulirani) privid i falsifikovanje stvarnosti. I pored deklaratorne spremnosti da se prihvate bazične evroatlantske vrednosti i standardi, na političkoj agendi se ne nalaze: bezbednost i sigurnost građana, evroatlantske integracije niti regionalno pomirenje. Ove teme ostaju u senci političkih principa (od nultog do n-tog) koji demonstriraju nespremnost elita da deluju kao odgovorni i racionalni subjekti.\nI pored činjenice da podršku pristupanju Evropskoj Uniji pruža 69,9 posto građana Srbije (istraživanje septembar 2006. godine) i da oko 50 posto građana podržava pristupanje programu NATO Partnerstvo za mir, nedostatak akumuliranog političkog iskustva modernosti uzrokuje nemoć Srbije da se dvanaest godina po okončanju ratnih sukoba okrene izgradnji političkih institucija i kao centralno promoviše pitanje bezbednosti i sigurnosti građana. Srbija nema snage da promoviše princip autonomnog i slobodnog građanina niti da živi iskustvo liberalno-demokratskih načela, kao par excellance evropskih načela moderne.\n62 godine po okonačanju II svetskog rata srbijansko društvo lavira izmedju deklaratorno prihvaćenih evropskih vrednosti (koje se temelje na antifašizmu) i vlastitog negiranja antifašističkog nasledja rehabilitovanjem kvinslinga i relativizacijom fašističkih zločina, čime je samu sebe isključila iz antifašističkog pokreta i utemeljujući novu kulturu sećanja poništila i vlastite zasluge u antifašističkoj borbi.\nPokretanje procesa pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, u oktobru 2005. godine (i suspenzije nakon par meseci u maju 2006. godine) je od strane promotera ideje da je samo izolovana ili u savezu sa Rusijom, usamljena, domaćinska Srbija slobodna, dostojanstvena i srećna, iskorišćeno da se pošalje poruka da se Srbija kao jedna od najstarijih evropskih zemalja neće odreći vlastitog suvereniteta i da će se dostojanstveno suprotstaviti “briselskim ideološkim diktatima”. Svesno se prenebregava činjenica da Evropska Unija otvara široki unutrašnji dijalog pokušavajući da u istorijsko-političkom kontekstu postmodernog i postnacionalnog, razreši brojne dileme: odnos starih i novih članica, odnos prema krizi u Iraku, usvajanje novog Ustava (u svetlu neuspeha referenduma u Francuskoj i Holandiji), politika novih proširenja. U Srbiji ove teme nisu predmet interesovanja niti postoji spremnost da se pripreme adekvatni odgovori.\nU javnosti se važnost procesa evroatlantskih integracija simplifikuje i najčešće omalovažava (imajući sve vreme u vidu političke i vrednosne koordinate definisane od strane elita) i svodi na »opscenu karnevalizaciju javnog života«. U takvom političko-vrednosnom karnevalu se banalizuje suština, i bit evroatlanskih standarda i vrednosti do trivijalnosti svodi na teme: legalizovanja istopolnih zajednica, osnivanja pedofilskih partija, pokretanja gay TV programa, o Evropi u vlasti verskih sekti, o preplavljenosti evropskih zemalja Muslimanima (koji su osumnjičeni za verski fundamentalizam i terorizam), imigrantima i obojenima, o evropskim vrednostima koje su pretnja opstanku ćirilice, biološkom opstanku srpskog naroda, o “trivijalnom licu novog svetskog poretka”…\nSrbijanske elite koje recikliraju vlastitu (sve) moć zadržavaju za sebe ekskluzivitet ne/promovisanja značaja procesa evroatlantskih integracija. Poništavajući političku volju i autonomiju građana Srbije (u ovom trenutku dovodeći do besmisla pregovore o formiranju vlade), praktično proizvode i u oblasti evroatlantskih integracija suvišnost običnog čoveka. Građanin Srbije je suvišni i nepriznati građanin. Uskraćen za pravo da bude adekvatno informisan, uskraćen za pravo da se njegova politička volja poštuje, uskraćen u konačnom da vodi bezbedan život u sigurnom okruženju. Uskraćen za priliku da postane građanin Evrope živeći u skladu sa temeljnim civilizacijskim normama i vrednostima.\nKonstanta odnosa elita prema suvišnom građaninu u Srbiji je prezir: nipodaštavanje interesa i potreba građana nije samo privilegija vladajućih nomenklatura prve Srbije već i elita koje promovišu opozitne stavove, bilo sa pozicija političkog ekskluzivizma ili moralne superiornosti druge i drugačije Srbije. Metodologija obezvređivanja suvišnog građanina je istovetna: iznova se dovodi u pitanje legitimitet građana koji glasaju za Srpsku radikalnu stranku (koja promoviše tvrdu anti-evropsku, anti-hašku, anti-NATO retoriku); dovodi se u pitanje njihova kompetentnost da odlučuju o budućnosti a na temelju činjenice da su oni »nepismeni, zaostali, polururalni, konzervativni deo Srbije, koji ne razume šta su prioriteti« . Otuda elite prvih, drugih i inih Srbija smatraju da je neophodno da se etablira »svesna manjina koja je u stanju da artikuliše prioritete koje osećaju gradjani u celini, pa i oni koji nisu u stanju da ih izraze svojim glasom na izborima« .\nUkoliko postoji »zavera elita« (F. Fišer), ukoliko postoji kontinuitet politika elita u savezu koje nemaju interes da se Srbija promeni i postane deo Evrope, onda su to politike elita svih, do sada proklamovanih Srbija, koje nekrofilno parazitiraju na nasledju režima Slobodana Miloševića. A stvarna Druga Srbija je Srbija građana, nevidljivih, marginalizovanih pojedinaca koji vođeni vlastitim moralnim standardima ostaju dosledni poštovanju građanskog načela kao političko-moralnog i duhovnog, no čije oglašavanje u atmosferi opšte apatije ostaje tek simboličkim gestama. No, politički beznačajno. Odgovorni suvišni građanin je samo dopušteni incident kojim se društvo štiti od neprijatnog suočavanja sa istinom. Srbija će biti spremna za pridruženje evropskoj zajednici naroda onog trena kada građanin, suvišni pojedinac izgovori »ja sam svoj izbor« i kada se doista izbori za slobodu u traganju za mirom i dostojanstvenim životom.\nU Novom Sadu, 21. mart 2007.