CENTRALNA BANKA CRNE GOREPodgorica, 22.09.2011. godine\nDelegacija CBCG će se tokom boravka u Vašingtonu sastati sa potpredsjednikom Svjetske banke Filipom Leroom, izvršnim direktorom holandske konstituence u Svjetskoj banci Rudom Trefersom, regionalnim i koordinatorom SB za Crnu Goru Džejn Armitidž, šefom misije MMF-a za Crnu Goru Gervinom Belom, te direktorom Sektora za Evropu MMF-a Antoniom Borhesom. Na sastancima sa MMF-om i Svjetskom bankom biće razmotrena aktuelna globalna situacija, njene moguće implikacije na Crnu Goru, tekuća situacija u Crnoj Gori i mjere ekonomske politike, tehnička pomoć Crnoj Gori, kao i pitanja daljeg unaprijeđenja saradnje Crne Gore i ovih međunarodnih finansijskih institucija. Direkcija za odnose sa javnošću CBCG CENTRALNA BANKA CRNE GOREPodgorica, 20.09.2011. godine\nOsamnaesta sjednica Savjeta Centralne banke Crne Gore kojom je predsjedavao guverner Radoje Žugić, održana je danas. Savjet je usvojio Izvještaj guvernera o poslovanju i sprovođenju politike Centralne banke Crne Gore. U izvještaju je konstatovano da su nastavljeni pozitivni trendovi u crnogorskoj ekonomiji, ali da je još uvijek rano govoriti o njenom potpunom oporavku s obzirom da su efekti krize, a time i pojedini rizici, i dalje prisutni. Procjene Centralne banke ukazuju da je u prvoj polovini godine ostvaren rast BDP-a od oko 2,5%. Takođe, u julu je stopa inflacije ostvarila pad od 0,3%. U izvještaju je konstatovano da nastavak trenda stabilizacije u bankarskom sektoru doprinosi stabilnosti finansijskog sistema u cjelini. Zaključeno je da u ovom trenutku ne postoje direktni rizici koji ugrožavaju finansijsku stabilnost, a ukupan nivo rizika je ocijenjen kao umjeren. Ipak, kretanja na globalnom nivou zahtijevaju povećan stepen opreznosti.\nNa sjednici je razmotrena i situacija u bankarskom sektoru i konstatovao da je u julu evidentno povećanje aktive i depozitnog potencijala banaka kao indikatora rastućeg povjerenja u bankarski sistem, zadovoljavajući nivo likvidnosti i blagi pad kreditne aktivnosti. I pored blagog poboljšanja kvaliteta aktive i dalje zabrinjava rastući trend kredita koji kasne. Savjet očekuje da će, i pored zapaženih rezultata, banke nastaviti sa energičnim aktivnostima u pravcu daljeg izmještanja loših kredita i restrukturiranja dospjelih, a neizmirenih kreditnih obaveza svojih klijenata. CBCG će nastaviti da pažljivo prati situaciju i na nivou bankarskog tržišta i na nivou pojedinačnih banaka i prema potrebi preduzimati korektivne mjere. CENTRALNA BANKA CRNE GOREPodgorica, 20.09.2011. godine\nCentralno pitanje sjednice bila je analiza procjene opasnosti od uticaja internih i eksternih faktora krize na ekonomiju Crne Gore i stabilnost finansijskog sektora. Usljed dešavanja na međunarodnom tržištu, konstatovano je da su prisutni brojni interni i eksterni faktori, koji još uvijek unose dosta neizvjesnosti i mogu dovesti do ranjivosti crnogorske ekonomije.\nSlab i neujednačen oporavak zemalja EU (61% izvoza CG) i zemalja regiona – CEFTA (33,2 izvoza CG) usporaju oporavak Crne Gore usljed smanjenja eksterne tražnje i visoke zavisnosti u razvoju. Smanjena sklonost investitora za investiranje u nestabilnim uslovima, pa samim tim i u Crnu Goru. Nedostatak investicione tražnje usporava oporavak i umanjuje inostrani priliv (SDI) i povećava dužničko finansiranje domaćih potreba.\nPovećanje premije rizika i povećana neizvjesnost poskupljuju izvore sredstava - povećavaju se kamate i poskupljuje korišćenje kapitala, kako za državu, tako i za banke. Skuplji troškovi finansiranja i manja kreditna aktivnost povećavaju troškove finansiranja i za državu i za privatni sektor, vode manjim investicijama i sporijem rastu, kao i smanjenju konkurentnosti crnogorskih proizvoda. Odnos eura u odnosu na ostale valute slabi konkurentnost crnogorskog izvoza. Svi ovi kanali utiču negativno na proces oporavka privrede i otvaraju spiralu potencijalnih opasnosti na crnogorski sistem poput: 1) Povećavanja nelikvidnosti privrede;2) Pogoršanja kvaliteta kredita, rasta loših kredita – neservisiranja obaveza prema bankama;3) Povećavanja pritiska na fiskalne prihode i rashode, javni dug; 4) Smanjenja zaposlenosti i rasta nezaposlenosti koji može dovesti do pogoršanja održivosti penzionog sistema;5) Smanjenja vrijednosti imovine privrede i stanovništva.\nAnalizirajući tekuće opasnosti, Savjet je procijenio da finansijska i makroekonomska stabilnost nije ugrožena ali da postoje potencijalne prijetnje za sistem, kako iz eksternog okruženja, tako i iz internih neravnoteža. Na ovaj način se ističe potreba za strukturnim promjenama, koje će učiniti finansijski i fiskalni sistem efikasnijim i stabilnijim i poboljšati konkurentnost crnogorske ekonomije. Potrebna je promjena odnosa prema preduzetništvu, tržištu rada i načinu na koji funkcioniše javni sektor kako bi se u narednih nekoliko godina značajnije poboljšala privredna i socijalna situacija. Dodatno, potrebno je i dalje u kontinuitetu raditi na smanjenju biznis barijera kako bi se pozitivno uticalo na priliv stranih direktnih investicija. Sve institucije su se saglasile da će akcioni planovi u slučaju nepredvidivih okolnosti, koji su u završnoj fazi kod svake institucije dodatno ojačati stepen otpornosti sistema i napraviti zajednički plan akcije za slučaj materijalizacije potencijalnih prijetnji.\nPreliminarna istraživanja ukazuju da će se prognozirane stope rasta za 2011. godinu sa velikom vjerovatnoćom ostvariti. Značajan rast sektora turizma, ali i ostalih industrija doprinose rastu privredne aktivnosti za koju se procjenjuje da će u ovoj godini pokazati znake oporavka. Tržište rada se oporavlja i primjetan je rast zaposlenosti uz evidentiran pad nezaposlenosti i veoma limitiran rast realnih zarada što dodatno upućuje na oporavak privrede. Bankarski sistem je u značajnoj mjeri revitalizovan, solventan i likvidan, uz kontinuirano djelovanje banaka na saniranju nekvalitetnih kredita i iščišćavanju bilansa, ali i dalje je prisutna konzervativna politika kreditiranja. Konačno, i pored značajne nelikvidnosti realnog sektora, kao trenutno najvećeg problema u crnogorskoj ekonomiji, primjetan je trend usporavanja broja novih blokiranih računa. CENTRALNA BANKA CRNE GOREPodgorica, 16.09.2011. godine\nCilj je bio da se, zbog značajne koncentracije blokiranih sredstava u top 50 kompanija, utvrdi visina i struktura potencijalnih sredstava koji bi mogli biti predmet MLK, od čega zavisi i konačan stav CBCG o isplativosti ovog modela. Multilateralna kompenzacija kao instrument sravnjivanja dužničko povjerilačkih odnosa, predstavlja često pominjanu ali nepopularnu mjeru koja se rijetko primjenjuje i često se poistovjećuje sa stanjem proglašenog bankrota na nivou privrede. Imajući u vidu da MLK predstavlja fleksibilno sredstvo poravnanja dugovanja jer se sprovodi bez angažovanja sudionika, treba naglasiti i limit njihove primjene u smislu da, osim prebijanja dugova, ne donosi svježi novac. Naglašavamo da je sprovođenje multilateralne kompenzacije veoma složen projekat, za čiju izradu je neophodna saradnja više relevantnih institucija. Naime, kao što smo već naveli, multilateralna kompenzacija zahtijeva definisane nosioce i učesnike, kako u postupku utvrđivanja modela i donošenja regulatornog okvira, tako i u postupku implementacije odredaba koje su definisane ovim regulatornim okvirom. Takođe, u institucijama koje bi iskazale interes za bavljenje poslom vezanog za multilateralne kompenzacije, bilo bi neophodno značajno ulaganje u ljudske i materijalne resurse, naročito u dijelu investicija u informacioni sistem. Sa druge strane, svjedoci smo da su efekti MLK u drugim zemljama, kao i MLK koja je bila sprovođena u Crnoj Gori ranijih godina u vrijeme postojanja SDK i ZOP-a, bili simbolični. Procjena je da je tom prilikom naplaćeno svega oko 3% ukupno dospjelih potraživanja. Rezultati Analize o okviru utvrđivanja iznosa međusobnih potraživanja 50 kompanija sa najvećim iznosom blokade ukazuju da ne postoji visoka međusobna zaduženost ovih kompanija, imajući u vidu da u većini slučajeva ne postoji direktna poslovna povezanost lica koji su najveći „dužnici“, osim u slučaju tri kompanije. Imajući u vidu da postoji visoka koncentracija duga, odgovarajući uzorak se može smatrati reprezentativnim.\nNa osnovu podataka napravljenih sa presjekom na 25.07.2011. nivo međusobnih potraživanja 50 kompanija sa najvećim iznosima duga po osnovu kojih je izvršena blokada računa iznosi 9,05 miliona eura odnosno 6,8% vrijednosti njihove ukupne blokade od 133,89 miliona eura. Imajući u vidu da je vrijednost ukupnih sredstava po osnovu kojih je izvršena blokada računa na nivou sistema, na kraju jula 2011. godine iznosila 321,82 miliona Eura, to znači da ukupni iznos međusobnih potraživanja 50 najvećih kompanija iznosi 2,81% ukupne vrijednosti duga. Pri tome, koncentracija neizmirenih međusobnih dugovanja se odnosi na tri povezane kompanije. Naime, dvije kompanije duguju trećoj 7,98 miliona eura odnosno 88,2% ukupnih sredstava međusobnih potraživanja 50 najvećih dužnika u sistemu. Na ostale kompanije se odnosi svega 1,07 miliona Eura odnosno 0,8% ukupne vrijednosti duga top 50 kompanija (133,89 miliona eura) ili svega 0,33% vrijednosi duga na nivou sistema. Ukupna vrijednost sredstava 50 najvećih dužnika, koja bi mogla bila predmet MLK (unakrsno dugovanje-potraživanje), iznose 860.509,43 Eura ili 0,25% ukupne vrijednosti blokade sa kraja jula mjeseca 2011. godine.\nOstala preduzeća i fizička lica kao neisplaćeni povjerioci, čine drugu grupu po kriterijumu visine sredstava po osnovu kojih je izvršena blokada računa sa učešćem od 28,18 miliona Eura odnosno 21,05%. Država, sa učešćem od 21,12 miliona Eura ili 15,78% ukupne vrijednosti duga predstavlja trećeg povjerioca po visini blokiraih sredstava. Sredstva se uglavnom odnose na neisplaćene poreze na dodatu vrijednost, doprinose za zdravstveno osiguranje fizičkih lica koja su u radnom odnosu, a koji pada na teret poslodavca, doprinosi za PIO za zaposlene na teret poslodavca iz privrede, porez na nepokretnosti, porez na dobit rezidentnog pravnog lica, itd. Ostatak od 3,10 miliona Eura, odnosno 2,32% ukupne vrijednosti duga se odnosi na neizmirene naknade prema CBCG.\nSvi gore navedeni indikatori ukazuju da bi prosec multilateralne kompenzacije (MLK) imao marginalne i neisplative rezultate, koji su nedovoljni da idu u prilog implementacije ovog modela u kontekstu crnogorske ekonomije. Naporedo, izrada specijalnog novog zakonskog rješenja (Lex Specialis) kojim bi se uredio proces multilateralne kompenzacije, angažovanje izrade novog softvera, kao i ostali troškovi i vrijeme koji bi bili uključeni u ovaj proces, ne opravdavaju njegovo izvođenje, imajući u vidu limitirane efekte. Centralna banka će u narednom periodu, u uskoj saradanji sa relevantnim Minitarstvima i institucijama aktivno raditi na iznalaženju i kreiranju alternativnih modela i mehanizama komparativne prakse, sa ciljem suzbijanja problema nelikvidnosti crnogorskog korporativnog sektora. CENTRALNA BANKA CRNE GOREPodgorica, 09.09.2011. godine\nRegionalni sastanak guvernera pet centralnih banaka zapadnog Balkana na temu „Saradnja centralnih banka u regionu i finansijska stabilnost“ održava se u Bečićima od 8. do 10. septembra, u organizaciji Centralne banke Crne Gore. Na sastanku učestvuju guverner Centralne banke Crne Gore Radoje Žugić, guverner Banke Albanije Ardian Fulani, Centralne banke Bosne i Hercegovine Kemal Kozarić, Narodne banke Republike Makedonije Dimitar Bogov i Narodne bane Srbije Dejan Šoškić, kao i njihovi saradnici.\nZaključeno je da su bankarski sistemi ključni za očuvanje finansijske stabilnosti. Tri ključne linije odbrane finansijske stabilnosti treba da budu: prevencija, povećanje otpornosti sistema na šokove i upravljanje krizom. Povjerenje u bankarski sistem je povraćeno u svim zemljama regiona i prisutan je trend rasta štednje. Banke su likvidne i visoko-kapitalizovane. U svim zemljama je prisutan viši nivo loše aktive u odnosu na period prije krize, a izazov ostaje kako obezbijediti kreditni rast koji bi pokrenuo privredu bez ugrožavanja stabilnosti bankarskog sistema. Regionalni sastanci se održavaju dva puta godišnje - prije proljećnjog i prije jesenjeg zasijedanja MMF-a i Svjetske banke. Cilj sastanaka je razmjena mišljenja, ideja, kao i regionalna harmonizacija i zajedničko nastupanje na medjunarodnom nivou.


MCP /Potpisan ugovor: Građani BiH će među prvim dobiti vakcinu za COVID-19 / Radio Sarajevo\n18. 09. 2020. u 15:36:00 Radiosarajevo.ba\nAnkica Gudeljević, ministrica civilnih poslova BiH, je, u ime BiH, potpisala ugovor sa Gavi Alliance (Globalni savez za cjepiva) o nabavci vakcina za građane BiH.\n"Naime, Stalna misija BiH pri Ujedinjenim narodima u Ženevi je u julu ove godine proslijedila Ministarstvu civilnih poslova Bosne i Hercegovine zajedničko pozivno pismo, koje su uputili Svjetska zdravstvena organizacija, Globalna alijansa za cjepiva (GAVI) i Koalicija za inovacije pripravnosti na epidemiju (CEPI), za pristupanje Bosne i Hercegovine Instrumentu za globalni pristup cjepivu protiv bolesti COVID-19 (COVAX), a koji će biti administriran od strane GAVI-a.\nDržave su pristupile Instrumentu Covax tako što je Svjetska zdravstvena organizacija prethodno upoznala članice sa Instrumentom COVAX i pozvala ih da potpišu i dostave pismo interesa za pristup ovom instrumentu, nakon čega je, članicama, pa tako i BiH, dostavljen ugovor o nabavi i financijskim obvezama", saopćeno je iz Ministarstva civilnih poslova BiH.\nUgovor o nabavci vakcina sa GAVI-jem je, nakon odluke Predsjedništva BiH kojom je dato odobrenje za potpisivanje ugovora, konačno i potpisan danas.\n"Ova vijest je veoma značajna podjednako koliko i ohrabrujuća za građane BiH. Ovim činom Bosna i Hercegovina je ispunila sve svoje obaveze prema GAVI-ju, koje su bile predviđene do potpisivanja ugovora. Bosna i Hercegovina se činom potpisivanja ugovora sa Globalnom alijansom za cjepiva predbilježila da će među prvim zemljama u svijetu dobiti cjepiva protiv COVID-19", navedeno je u saopćenju.\nTagovi: Ministarstvo civilnih poslova Ankica Gudeljević cjepivo vakcina koronavirus koronavirus u BiH COVID-19\nCOVID / Kineske vakcine protiv koronavirusa stižu već u novembru?\nCOVID / Sami razvijaju vakcinu i isprobavaju je na sebi: "Sad smo mi životinje"


Levica Srbije o kruševačkim donatorima kampanje Aleksandra Vučića – Kruševac PRESS\nAutor Redakcija\t Poslednje ažuriranje 19.06.2017.\nAgencija za borbu protiv korupcije objavila je podatke o troškovima predsedničke kampanje Aleksandra Vučića a tim povodom oglasio se odbor Levice Srbije u Kruševcu.\n“Agencija za borbu protiv korupcije objavila je podatke o troškovima predsedničke kampanje Aleksandra Vučića ispred koalicije koja ga je kandidovala. Aleksandar Vučić i SNS su na svoju predsedničku kampanju potrošili ukupno 407.890.064 dinara što je oko 3.316.179 €. Bili bi neprikladno ako bi napisali da je otprilike toliko novca uzeto zbog mera štednje od građana, zaposlenih i penzionera ali naravno da nećemo to reći. Od građana Kruševca i Srbije je oteto mnogo više novca“, navodi se u saopštenju Levice Kruševca.\n“Levici Kruševac je u objavljenim dokumentima posebno zanimljiv objavljen spisak donatora od kojih su neki nama dobro poznate komšije, naši sugrađani, Kruševljani koji su identično kao i ostali donatori, predsedničku kampanju pomogli svi sa identičnom cifrom i donacijom koja iznosi 40.000 dinara. Podsetićemo vas da je iznos od 40.000 dinara veći od prosečne mesečne zarade u Kruševcu pa iz navedenog razloga objavljujemo imena i prezimena kruševačkih donatora jer postoji opravdan strah da neke osobe sa ovog spiska možda i ne znaju da su zavedene kao donatori kampanje Aleksandra Vučića, a naša pretpostavka se temelji na saznanjima da mnogi od ovih ljudi takođe kao i većina građana Kruševca i Srbije imaju materijalnih i egzistencijalnih problema“, ističe se u saopštenju.\n“Veliko razočarenje za nas predstavljaju imena ljudi koji su se nekada (a i danas) činili “opoziciju”, od kojih su neki bivši članovi i funkcioneri Demokratske stranke (možda su još uvek) ali se nalaze na platnim spiskovima Gradske uprave i Bratislava Gašića lično, te razumemo dvosmernu pomoć zvanu usluga za uslugu“.\nSpisak donatora kampanje Aleksandra Vučića može se videti na adresi http://www.acas.rs/wp-content/uploads/2017/05/3-SNS-Predsednicki-2017.pdf\n“Levica Srbije obaveštava građane da ćemo uraditi sve što je u našoj moći da se slučaj „donacija“ do detalja razjani kao i temu „donacije“ građana za kupovinu 400 kvadrata stranačkih prostorija Srpske napredne stranke u Kruševcu u Balkanskoj ulici od preduzeća u stečaju GP “Jastrebac”, a sve u danima kada bivši radnici pomenutog preduzeća čekaju i danas na isplate zaostalih zarada po presudi Suda za ljudska prava u Strazburu”, kaže se u saopštenju odbora Levice Srbije u Kruševcu.\nAleksandra VučićdonatorKruševacLevica Srbije


Nikola Vučen, predsednik opštine S. Palanka: Uskoro počinje rekonstrukcija OB "Stefan Visoki"\nRekostrukcija se radi u tri faze, a investicija iznosi više od 3 milijarde dinara\nPredsednik opštine Smederevska Palanka, Nikola Vučen najavio je početak radova na rekonstrukciji OB "Stefan Visoki". On se građanima i javnosti obratio putem svog FB profila sledećim rečima, a njegovo saopštenje prenosimo u celosti:\nDugo iščekivana rekonstrukcija Opšte bolnice " Stefan Visoki " u Palanci bi uskoro trebala da počne. Pune tri godine radi se na pripremi ne tako jednostavne dokumentacije i projekata koji prate ovu investiciju koja će ujedno biti i najveća investicija koju je naša Opština ikada dobila. Rekonstrukcija će se raditi u tri faze , prva faza koja koja će uskoro krenuti podrazumeva zamenu krova, kompletnu stolariju, fasadu, natkrivanje i izgradnju prijema , izradu terase, opremanje i sve ono što spada u mašinske radove. Druga i treća faza podrazumevaju izgradnju i opremanje potpuno novog bloka ukupne površine preko 5000 m2.Izgradnja novog bolničkog bloka će omogućiti proširenje raspoloživih kapaciteta kao i izgradnju novih savremenih operacionih sala u kojima će se vršiti zahvati koji do sada nisu bili mogući.


Nastavak podrške EBRD poslovanju Addiko banke u BiH - Addiko Bank Banja Luka\n•Nastavak podrške EBRD poslovanju Addiko banke u BiH\nNastavak podrške EBRD poslovanju Addiko banke u BiH\nEvropska banka za obnovu i razvoj i Addiko Bank a.d. Banja Luka potpisali su Sporazum o saradnji, čime je uspostavljen fond za izdavanje garancija u iznosu od 5 miliona EUR. Ovim sporazumom je data dodatna podrška u poslovanju Banke, u segmentu bankarskih garancija i dokumentarnih akreditiva.\nIan Brown, šef EBRD ureda za Bosnu i Hercegovinu je rekao: “Zadovoljstvo nam je osnažiti našu saradnju sa Addiko Bank Banja Luka, zahvaljujući čemu ćemo zajednički moći podržati razvoj dokumentarnog poslovanja u Bosni i Hercegovini i dati doprinos ekspanziji razmjene robe i prekograničnih ekonomskih integracija u regionu, što je jedan od strateških prioriteta EBRD-a u regionu Zapadnog Balkana”.\n“Ovaj aranžman sa EBRD će dodatno unaprijediti našu ponudu u segmentu dokumentarnog poslovanja te omogućiti našim klijentima kvalitetniju saradnju sa njihovim poslovnim partnerima. Zahvaljujući ovom aranžmanu, mreža zemalja i banaka sa kojima možemo podržati saradnju značajno je proširena, jer je preko 800 potvrđenih banaka u svijetu koje su korisnici ovih usluga EBRD-a”, istakao je Boštjan Pečenko, član Uprave Addiko Bank a.d. Banja Luka. “Mala i srednja preduzeća veoma su bitan segment našeg poslovanja sa pravnim licima te smo, potpisivanjem ovog ugovora, napravili još jedan značajan korak na unapređenju naše ponude”, dodao je Pečenko.\nPodsjećamo, Addiko Bank a.d. Banja Luka i EBRD su početkom februara potpisali ugovor o kreditiranju, sa ciljem stimulacije rasta i razvoja malih i srednjih preduzeća na lokalnom tržištu. Takođe, Addiko Holding Beč je nedavno, u ime Addiko grupacije, potpisao sa EBRD-om sporazum o saradnji kojim su poslovi dokumentarnog poslovanja u potpunosti podržani od strane EBRD-a


FBiH: U protekla 24 sata registrirano 12 slučajeva COVID-19, prijavljena 3 smrtna ishoda - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirano 12 slučajeva COVID-19, prijavljena 3 smrtna ishoda\nObjavljeno: 08.06.2021 ; Ažurirano: 08.06.2021\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 1.537 uzoraka, od čega je 12 pozitivno na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u Zeničko-dobojskom, Srednjobosanskom, Hercegovačko-neretvanskom, Zapadnohercegovačkom i Kantonu Sarajevo.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 690.200 uzoraka, a COVID-19 je potvrđen kod 133.573 osobe. Zaključno s današnjim danom, u Federaciji BiH je evidentiran oporavak 124.001 pacijenta.\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljena su 3 nova smrtna ishoda. S današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 5.391.\nIz ZZJZ FBiH napominju da je u toku revizija prijava smrtnih ishoda u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, te se unosom smrtnih ishoda iz proteklog perioda u ovom kantonu povećava ukupan broj smrtnih ishoda u Federaciji BiH.


Sportske.net - Kalkulacije - Šta Partizanu treba za prolaz u četvrtfinale?\nSada se već naredna faza mnogo bolje vidi!\nKoliko košarka može da bude nepredvidiva, pokazao je i večerašnji duel Partizana i Lokomotive Kubanj u okviru četvrtog kola Top 16 faze Evrokupa.\nCrno-beli su tokom druge četvrtine imali čak 18 poena zaostatka, ali su u nastavku uspeli da naprave veliki preokret i poenima Perkinsa u poslednjim sekundama stigli do trijumfa od 71:69.\nOva pobeda mnogo znači Partizanu u borbi za plasman u četvrtfinale Evrokupa, s obzirom da se ponovo vratio na drugo mesto u Grupi F, ali ostalo je da se odigraju još dva kola i sve je potpuno neizvesno.\nU ovom trenutku, tabela Grupe F izgleda ovako: Metropolitans 3-1, Partizan 2-2, Trento 2-2, Lokomotiva 1-3.\nPartizan će u sledećem kolu gostovati ekipi Trenta, a u poslednjem kolu dočekaće francuski Metropolitans. Iako za sada poslednjeplasirana, Lokomotiva nije otpisana. Ona će u sledećem kolu gostovati Metropolitansu, a u poslednjem dočekati ekipu Trenta, od koga je u gostima izgubila sa 96:84.\nKakve su sve opcije u igri?\nOpcija broj 1, ujedno i najpovoljnija po Partizan:\nAko Partizan još jednom bude bolji od Trenta, s obzirom da ga je u Beogradu ubedljivo pobedio, a da u isto vreme Metropolitans savlada Lokomotivu, onda bi crno-beli već u sledećem kolu obezbedili plasman među osam najboljih, bez obzira na ishod mečeva poslednjeg kola.\nPartizan pobeđuje u Italiji, ali Lokomotiva dobija u Francuskoj. U tom slučaju Partizan bi morao da čeka poslednje kolo i po svemu sudeći da savlada i Metropolitans, jer ako bi Lokomotiva dobila oba meča do kraja, Partizan ne bi smeo da dozvoli da uđe u ''krug'' sa ruskom ekipom koja ima bolji međusobni skor od crno-belih.\nŠta se dešava ako Partizan izgubi od Trenta? Pre svega, bilo bi važno da to bude sa malom razlikom i svakako manjom od onih ''plus 28'' koliko je Partizan stekao protiv Trenta u prvom kolu u Beogradu. Ne bi, naravno, sve bilo izgubljeno, ali bi Partizan zavisio od ostalih rezultata do kraja ove faze takmičenja.\nBeograđani bi morali da savladaju Metropolitans u poslednjem kolu, ali bi problem bio što je Partizan od francuskog tima izgubio sa 17 poena razlike. Teoretski je moguće da onda sve četiri ekipe imaju na kraju skor 3-3, pa bi se gledala ukupna koš-razlika.\nAli, ako bi u sledećem kolu Metropolitans savladao Lokomotivu, onda bi ruski tim praktično izgubio takmičarski motiv uoči poslednjeg kola, pa bi Trentu, uz eventualnu pobedu nad Partizanom, bio olakšan posao da savlada i Lokomotivu i u tom slučaju crno-belima ne bi pomogla ni ubedljiva pobeda nad Metropolitansom.\nNadajmo se, ipak, prvom scenariju, opciji broj 1.


Tokom trajanja Kurban-bajrama, zbog velikog priliva kurbanskog mesa, uposlenici Narodne kuhinje “Stari Grad”, neće biti u mogućnosti da rade na podjeli toplih obroka za svoje korisnike kuhinje. Stoga se obavještavaju korisnici da prva tri dana Kurban-bajrama, od 1. do 3. septembra 2017. godine, neće biti podjele toplih obroka ispred kuhinje – Halači 6 na Baščaršiji. Zbog izmijenjenog raspored podjele hrane, svoje obroke za navedene dane korisnici kuhinje će preuzeti u četvrtak 31. augusta ove godine, tokom svog redovnog rasporeda preuzimanja toplih obroka. Četvrtog dana Kurban-bajrama, ponedjeljak 4. septembar 2017. godine, korisnici kuhinje će moći dobiti svoje tople obroke ispred Narodne kuhinje „Stari Grad“ u periodu od 10 do 12 sati.\nUprava Narodne kuhinje „Stari Grad“ će također tokom trajanja Kurban-bajrama, osim prijema kurbanskog mesa, organizovati i njegovu podjelu. Svi korisnici kuhinje i osobe u stanju socijalne potrebe donirano kurbansko meso mogu preuzeti ispred Narodne kuhinje (Halači 6) tokom prva tri dana bajrama. U petak, 1. septembar, podjela kurbanskog mesa će biti organizovano u periodu od 14 do 16 sati, dok će u subotu i nedjelju, 2. i 3. septembar, ova podjela biti organizovana od 12 do 18 sati.\nPrevious Previous Post: U Narodnoj kuhinji sve spremno za Kurban-bajram


RTS :: Mali i Vesić: Đilasov pokušaj opstrukcije rada parlamenta\nIzbori 2018 Mali i Vesić: Đilasov pokušaj opstrukcije rada parlamenta\nsreda, 09. maj 2018, 11:27 -> 12:00\nGradonačelnik Siniša Mali i gradski menadžer Goran Vesić, inače odbornici u novom sazivu skupštine, izjavili su da je Dragan Đilas pokušao da opstruiše konsitutisanje gradskog parlamenta, izbor predsednika Skupštine i sprovođenje izborne volje građana.\n"Kao što smo očekivali, ovo je bio klasičan pokušaj opstrukcije. Lista Aleksandra Vučića i SPS , koje čine koaliciju, imaju zajedno 72 od 110 odbornika, građani su glasali da naša politika vodi grad", rekao je Vesić novinarima u pauzi konstitutivne sednice.\nKako je rekao, danas bi, kako i piše u Poslovniku, trebalo samo da se potvrde mandati, izaberu predsednik skupštine, njegov zamenik, sekretar i zamenik sekretara.\n"To bi bivši gradonačelnik trebalo da zna, a ne zna, jer nije bio na sednicama u prošlom sazivu", rekao je Vesić.\nVesić je istakao da je legitimna tema o kojoj Đilas govori, te da vladajuća većina nema ništa protiv da se raspravlja o bilo kojoj temi.\n"Na bilo kojoj sednici može da nas pita šta se dešavalo sa socijalnim davanjima, a mi ćemo da pitamo kako je podelio 728 miliona dinara bez evidencije od 2008. do 2013. godine, od toga 200 miliona u izbornoj 2012. godini, koliko je para zaradio od kako se učlanio u DS, kako je ostavio dug gradu", rekao je Vesić.\nPonovio je da Đilas nije dolazio na skupštinske sednice u prethodnom mandate, a da je danas dobio odborničku naknadu od 10.000 dinara, odnosno do danas 634. 000 dinara "za nedolazak i nerad".\n"U ovoj skupštini će se raditi po zakonu i poštovaće se volja većine građana, koji su glasali da SNS i SPS formiraju organe vlasti. Nemamo problem da opozicija postavi bilo koje pitanje, ali imamo mnogo više pitanja za njih, jer su bili vlast i pokazali šta umeju i znaju", rekao je Vesić.\nMali je naveo da sada na računu grada ima 12,6 milijardi dinara i još osam na računima javnih preduzeća.\n"Na računu grada imate 20 milijardi, to je novac građana koji investiramo u vodovod, kanalizaciju, asfaltiranje, nova radna mesta. To je ono što Đilas ne želi da se desi, to nije njegova politika, njegova je politika laži, mržnje, pljački", rekao je Mali.\nKako je rekao, danas treba da se konstituiše parlament i da se nastavi sprovođenje projekata, politika otvaranja novih radnih mesta, privlačenja investicija.\nUpitan zašto će skupština raspravljati o Đilasovoj, a ne na primer o njegovoj imovini, Mali je rekao da je tu temu pomenuo sam Đilas, te da može da se razgovara o svemu, samo ne danas.\n"Što se mene tiče, pričaćemo o svemu, samo ne danas. Danas treba da se konstituiše palrament. Nemamo šta da krijemo, ali ćemo pričati i o drugim temama", rekao je Mali.\n(ponedeljak, 25. jun 2018, 09:12) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 09. maj 2018, 12:41) - Mile [neregistrovani]\n(sreda, 09. maj 2018, 12:39) - Pjer [neregistrovani]\n(sreda, 09. maj 2018, 12:38) - Maja [neregistrovani]


Beta 27. juna 2020. 10:10\nALO – „Tači pobegao u Albaniju čim je čuo za optužnicu“, prenosi list.\nBLIC – O epidemiji korona virusa u Srbiji: „Dosije korona“. O sudjenju bivšem predsedniku opštine Brus Milutinu Jeličiću Jutki za seksualno uznemiravanje: „Skandal: Sud odbio da mu odredi pritvor“.\nVEČERNJE NOVOSTI – List piše o trenutnoj situaciji sa epidemijom korona virusa u Srbiji: „Korona ponovo podiže uzbunu“. O poseti predsednika Srbije Aleksandra Vučića Briselu: „Srbija traži garancije za ulazak u EU“.\nDANAS – „Veliki postizborni povratak korone“, o povećanju broja zaraženih korona virusom u Srbiji. „Kako su naprednjaci napravili totalni haos od izbora u Šapcu“, o ponavljanju izbora u tom gradu.\nINFORMER – „Izbori se ponavljaju na 234 mesta, POKS ima šanse da predje cenzus“, povodom ponavljanja izbora na kojima će pravo glasa imato preko 200.000 gradjana. „Odvratno licemerje“, list navodi da predsednica Odbora Evropskog parlamenta za stabilizaciju i pridruživanje Srbije i EU Tanja Fajon kritikuje izlaznost manju od 50 odsto, uz napomenu da na izbore za evroparlamentarce izlazi ispod 30 odsto.\nKURIR – Izvori lista navode ko se nalazi u najužem izboru za ministarsko mesto u „Bitka za kulturu“. Predsednik Vučić navodi „Verujem da do 2026. godine postajemo članica EU“.\nPOLITIKA – „Srbija može u EU 2026“, list prenosi izjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića iz Brisela. O situaciji sa epidemijom korona virusa u Srbiji: „U Novom Pazaru utrostručen broj obolelih od kovida 19“.\nSRPSKI TELEGRAF – „Kon: ne znamo ništa o koroni, sve bih zatvorio“, list upozorava da se korona virus ponovo razbuktava. „Tramp spremio Angeli osvetu“, list piše da Vašington sprema odgovor zbog sabotaže pregovora o Kosovu.


Saopštenje: Posjeta delegacije Ministarstva kulture Narodne Republike Kine Crnoj Gori\nDelegacija Ministarstva kulture Narodne Republike Kine, predvođena zamjenikom ministra Dongom Veijem, tokom boravka u Crnoj Gori obišla je institucije kulture na Cetinju, u Podgorici, Kotoru i Budvi.\nPotpisan Izvršni program saradnje između ministarstava kulture Crne Gore i Narodne Republike Kine\nPavle Goranović, ministar kulture i Dong Vei, zamjenik ministra kulture Narodne Republike Kine, potpisali su danas na Cetinju Izvršni program saradnje dva ministarstva u oblasti kulture.\nNajava: Posjeta Zamjenika ministra kulture Narodne Republike Kine\nPavle Goranović, ministar kulture srešće se sjutra, 8.aprila u 10 sati, na Cetinju sa Dongom Veijem, zamjenikom ministra kulture Narodne Republike Kine koji boravi u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori.\nSusret ministra Goranovića i novoimenovane ambasadorke Venecuele Oriette Caponi\nPavle Goranović, ministar kulture razgovarao je sa novoimenovanom ambasadorkom Bolivarske Republike Venecuele, Oriette Caponi, koja će svoju dužnost u Crnoj Gori obavljati na nerezidentnoj osnovi.\nTokom boravka na Cetinju, u okviru zvanične posjete Crnoj Gori, Nj.K.V. Princ Čarls od Velsa posjetio je danas Narodni muzej Crne Gore. U veoma srdačnom razgovoru s britanskim prestolonasljednikom, ministar kulture Pavle Goranović je izrazio posebno zadovoljstvo zbog posjete u godini kada naša država obilježava dva veoma značajna jubileja: 10 godina nezavisnosti Crne Gore i 1000 godina od smrti kneza Vladimira.\nNa Cetinju održan sastanak Borda direktora Bijenala mladih umjetnika Evrope i Mediterana\nU Ministarstvu kulture je, 17. i 18. marta 2016, održan sastanak Borda direktora međunarodne organizacije Bijenala mladih umjetnika Evrope i Mediterana - BJCEM, čija je članica i Ministarstvo kulture Crne Gore od 2008. godine. Sastanku Borda prisustvovali su predstavnici Ministarstava kultre Grčke, Albanije i San Marina, opština Solun i Tirana, kao relevantnih organizacija za promociju mladih umjetnika iz Italije, Bosne i Hercegovine, Srbije i Slovenije.\nOrganizacija Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (UNESCO) objavila je sedmi konkurs za podnošenje zahtjeva za finansiranje projekata sredstvima iz Međunarodnog fonda za kulturnu raznolikost (u daljem tekstu "IFCD"). Među mogućim korisnicima sredstava Fonda je i Crna Gora, kao članica Konvencije o zaštiti i promovisanju raznolikosti kulturnih izraza, u skladu sa kojom je Fond i osnovan.\nMinistar Goranović razgovarao sa ministrom kulture i turizma Republike Turske Mahirom Unalom\nNakon sastanka Savjeta ministara kulture Jugoistočne Evrope u Istanbulu, ministar kulture Pavle Goranović razgovarao je sa ministrom kulture i turizma Republike Turske Mahirom Unalom. Tokom susreta sagovornici su razmijenili mišljenja o sastanku inicijative i ponovili da prepoznaju njen značaj za jačanje uloge kulture u društvu. Kako su istakli, ovaj okvir je dobar način za promociju i snaženje kulturnih veza zemalja Balkana...\nMinistar Goranović učestvovao na sastanku Savjeta ministara kulture Jugoistočne Evrope\nPavle Goranović, ministar kulture govorio je na sastanku Savjeta ministara kulture Jugoistočne Evrope, koji se održava u Istanbulu.


(VIDEO) Grad Sombor drugi put u akciji „Evropska nedelja sporta“ - RTV Sreće Sombor\n(VIDEO) Grad Sombor drugi put u akciji „Evropska nedelja sporta“\nGrad Sombor i ove godine, od 23. do 30. septembra, nizom aktivnosti obeležava „Evropsku nedelju sporta“. Evropska nedelja sporta je inicijativa Evropske komisije kojom se promoviše sport i fizička aktivnost širom Evrope – “ #BeActive“.\nOrganizatori „Evropske nedelje sporta“ u Somboru su Grad Sombor i Olimpijski komitet Srbije, uz tehničku podršku Sportskog saveza grada Sombora. Aktivnosti se organizuju u skladu sa merama prevencije korona virusa, uz ograničen broj učesnika. U sredu je na gradskom kupalištu „Štrand“, organizovan prikaz i obuka elemenata fudbala na pesku.\nDanas na istom mestu, organizuje se prikaz karate borbe sa zamišljenim protivnikom, kao i prikaz i obuke osnovnih karate elemenata.\nU petak, 25. septembar, od 11 do 15 časova, na Trgt svetog Đorđa, sprovešće se Javni čas rekreacije. U subotu, 26. septembra, u 12.30 časova biće održan prikaz odbojke na terenima „Sokolskog doma“. U nedelju, 27. septembra, od 11 do 14 časova, biće prikazane aktivnosti u Kajak centar na Velikom bačkom kanalu.\nU ponedeljak organizovaće se prikaz „Streljaštvo u prirodi“ na Gradskom kupalištu Štrand, u utorak, 29. septembra, na redu je biciklistička tura za rekreativce različitog uzrasta ulicama grada i biciklističkom stazom uz Veliki bački kanal, a u sredu zakazan je Rukometni susret na otvorenim terenima Osnovne škole u Bezdanu.\nU slučaju kiše, aktivnosti će biti odložene.\nDrugi poraz ŽRK „Ravangrad“ – ništa od Prve lige


ITF nije priznao Kosovo, Jeremić odigrao ključnu ulogu - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nITF nije priznao Kosovo, Jeremić odigrao ključnu ulogu\nPreokret u slučaju Kosovo priznato od strane ITF-a. Teniski savez Srbije na čelu sa Vukom Jeremićem je pravovremeno reagovao na adresu predsjednika ITF-a Frančeska Riči Bitija i osujetio namjeru Kosova da postane dio Međunarodne teniske federacije.\nPovodom obilježavanja Svjetskog dana tenisa i činjenice da je Međunarodna teniska federacija (ITF) na svoj oficijalni sajt “Vorld tenis dej” uvrstila nepriznatu državu Kosovo među 75 nacija koje su u ponedjeljak obilježile ovaj važan dan, uslijedila je i dinamična reakcija Teniskog saveza Srbije i njenog predsjednika Vuka Jeremića, piše u saopštenju Teniskog saveza Srbije.\nU daljem saopštenju TSS ističe način na koji du se obratili čelnicima ITF-a.\n– Predsjednik Teniskog saveza Srbije Vuk Jeremić odmah je reagovao na ovaj postupak ITF-a, pozvavši predsjednika Međunarodne teniske Federacije Frančeska Riči Bitija i zatraživši objašnjene za ovaj postupak, posebno ukazavši na činjenicu da je prošle godine na Skupštini Tenis Evrope u Talinu jednoglasno odbijen zahtjev Kosova za ulazak u međunarodne teniske forume.\nNa kraju se u saopštenju ističe da Kosovo ipak nije priznato.\n– Odmah po intervenciji TSS-a, sa svih dokumenata ITF-a, kao i sa njihovog zvaničnog sajta povodom obilježavanja Svjetskog dana tenisa, uklonjeni su sva obilježja Kosova, završava se u saopštenju TSS, pišu Novosti.


avgust 2021 - SPD Radnički Kragujevac\nTreća Međunarodna likovna kolonija „Iskra sunca u decembru”, održana je u Centru za sport i rehabilitaciju osoba sa invaliditetom „Iskra” u periodu od 22. do 25. avgusta. Organizator, na ovogodišnjoj…\nPročitajte višeLikovna kolonija tradicionalno u „Iskri”\nMedicinski fakultet novi prijatelj SPD Radnički\nDanas su, direktor SPD Radnički Bratislav Uraković i Dekan Medicinskog fakuleta Prof. Dr Vladimir Jakovljević potpisali ugovor kojim se igračima svih klubova SPD Radnički omogućavaju periodični sportsko medicinski pregledi.\nPročitajte višeMedicinski fakultet novi prijatelj SPD Radnički\nVicešampionke Srbije, rukometašice Radničkog u novu sezonu ulaze u podmlađenom sastavu. Nakon odlaska par iskusnih igračica, otvorio se prostor za mlađe, koje će svojim talentom i energijom doneti novu dimenziju…\nPročitajte višeUbojiti bek Jelena Knežević u Radničkom\nSPD Radnički produžilo ugovor sa kompanijom VILLAGER\nOd samog osnivanja 2016. godine, Rukometni klub Radnički se izdvojio na rukometnom nebu Srbije. Jedini je klub koji u svom sastavu ima i mušku i žensku selekciju, a u seniorskom…\nPročitajte višeSPD Radnički produžilo ugovor sa kompanijom VILLAGER


Fiat 500X dobija nove motore i suptilne dizajnerske promene - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nBaš kao i Jeep Renegade ranije ove godine, Fiat 500X linija stigla je do svoje tačke osvežavanja na sredini životnog ciklusa, a iz tog razloga, dobila je suptilna stilska osveženja, nove motore i usavršenu tehnologiju, ovde kod nas u Evropi...\nSa spoljne strane, najočiglednije promene tiču se farova, jer je redizajnirani 500X dobio nova standardna LED dnevna svetla i LED štopaljke, kao i opcione potpuno LED farove, razvijene u saradnji sa kompanijom Magneti Marelli. Fiat tvrdi da će ove jedinice sijati 20% jače od klasične Xenon tehnologije prethodnih modela.\nNovi gradski orijentisani Urban nivo, pridružiće se Cross i City Cross varijantama, dodavši u ponudu nove prednje i zadnje branike. Cross i City Cross modeli osveženi su takođe, a sada poseduju i novi izgled zaštitnih segmenata šasije.\nU enterijeru putničke kabine, glavnu promenu predstavlja restilizovani kokpit, koji dodaje novu instrument tablu, sa lakšim i preglednijim grafikama. Ovaj sistem zadržava tri kružna elementa i kombinuje dva analogna sata sa podesivim 3,5 inča velikim TFT displejom u sredini.\nNova stavka je i upravljač umotan u Techno kožnu postavu, kompletiran radio kontrolama. Proizvođač tvrdi da novi modeli omogućuju bolje pozicioniranje vozačevih ruku i popravljaju stisak upravljača. Ukupno, redizajnirana Fiat 500X linija nudi sedam kombinovanih tkanina, kožnih presvlaka, finiša i boja.\nInformativno zabavni sistem omogućen je sa standardnim Uconnect 7’’ HD Live interfejsom, Apple CarPlay integracijom i Android Auto kompatibilnošću. Ovaj sistem poseduje ekran osetljiv na dodir od sedam inča, Bluetooth hends-free konekciju, audio striming, čitač poruka, glasovno prepoznavanje, AUX i USB portove, kao i kontrole na upravljaču.\nNajvažnije poboljšanje odigrava se ispod haube, gde je 500X linija odbacila benzinske motore sa unutrašnjim sagorevanjem i zamenila ih potpuno novim Firefly turbo tro i četvorocilindrašima, koje deli sa modelima 2019 Jeep Renegade.


EU bez jedinstvene politike prema Moskvi\nPredlog koji su Emanuel Makron i Angela Merkel sročili uoči samita u Briselu 24. i 25. juna, izazvao je bes baltičkih zemalja i Poljske, dok su Holandija i Švedska izrazile oprez. To je jedna od retkih inicijativa Francuske i Nemačke koja je doživela neuspeh. U Briselu je presudila tvrda linija među članicama.\nFoto: Printscreen Youtube (European Central Bank)\nAna Otašević | Demostat | Beograd 15. Jul 2021 | Analize\nInicijativa Pariza i Berlina o neophodnosti diplomatskog približavanja sa Rusijom, naišla je na zid odbijanja od strane istočnih članica Evropske unije, koje gaje istorijski animozitet prema Moskvi. Ovaj neuspeh je još jednom pokazao da dvadesetsedmorica nisu sposobna za zajedničko delovanje na međunarodnoj sceni.\nAko Džo Bajden može da razgovara sa Vladimirom Putinom, zašto ne bismo i mi? Pariz i Berlin su izneli ovaj predlog ostalim članicama Evropske unije, ali nisu uspeli da ih ubede da je diplomatija neophodna.\nZemlje „istočnog bloka“ Evropske unije, koje su bile u sklopu Sovjetskog saveza, ne žele da razgovaraju sa Putinom. Istorijski animozitet i nepoverenje prema Moskvi su toliko duboki da sprečavaju svaki napredak u odnosima Evropske unije i Rusije.\nU Parizu su svesni da su lideri baltičkih zemalja i Poljske rusofobi, u šta se uvere svaki put kada neka delegacija ovih zemalja poseti francusku prestonicu. Makron veruje da ih njihova neutemeljena paranoja vodi u nepotrebno oštru politiku prema Moskvi, dok baltički lideri zameraju francusko-nemačkom paru na mekanom pristupu Rusiji i smatraju dosadašnje inicijative Pariza i Berlina u saradnji sa Rusijom neuspelim.\nFrancuski predsednik i nemačka kancelarka izašli su sa predlogom nakon susreta Bajdena i Putina u Ženevi sredinom juna. Pariz i Berlin su nezadovoljni činjenicom da se odnos Evropske unije prema Rusiji proteklih godina svodi na sankcije i ne žele da ostanu pasivni. Oni veruju da je Rusija suviše važna zemlja da bi se mogla ignorisati, uprkos suštinskim neslaganjima oko aneksije Krima, afere Navaljni i otmice Beloruskog opozicionara iz aviona u Minsku koji Rusija nije osudila. Bajdenova odluka da se sastane sa Putinom, šest meseci nakon ulaska u Belu kuću, ih je zatekla. Ona pokazuje da je sa Moskvom moguće razgovarati uprkos dubokim razlikama kako bi se ustanovila pravila ponašanja i izbegao rizik od „slučajnih ratova“, kako je rekao Bajden. Pariz i Berlin su želeli da taj princip prihvati i EU, ali uzalud. U strateškom dokumentu koji je Evropska unija objavila 16. juna isključuje se mogućnost da se odnosi sa Moskvom poprave u skorije vreme. Samo pet dana nakon samita u Briselu, 30. juna, produžene su ekonomske sankcije Rusiji do 31. januara 2022. godine, odluka koja treba da bude potvrđena na sastanku Evropskog saveta u Briselu 12. jula. Evropska unija je 2014. godine uvela sankcije Rusiji zbog događaja u Ukrajini i ponovnog ujedinjenja Krima sa Rusijom. Ove sankcije podrazumevaju trgovinska, finansijska i vojna ograničenja. Moskva je na to uzvratila zabranom uvoza hrane iz Evropske unije.\nBrojni komentatori su primetili da ispoljene razlike u politici prema Rusiji ukazuju na duboke podele unutar Evropske unije. Naročito su na tome insistirali američki listovi (Fajnenšel tajms ili Njujork tajms). Ali ove podele nisu ništa novo. One su jedna od karakteristika Evropske unije, koja se formirala u etapama, šireći se na istok, ka prostoru koji je nekada bio sovjetski i koji ima sasvim drugačiju političku tradiciju od zapadnih članica unije. Ovaj različiti pogled na svet i ulogu koju Evropska unija treba da ima u spoljnoj politici jasno se video tokom napada na Irak 2003. godine, kada su se zemlje na istoku EU priklonile američkoj osvetničkoj koaliciji, za koju se kasnije ispostavilo da je pokrenuta sa lažnim premisama o Sadamovom naoružanju za masovno uništenje. Zemlje na zapadu unije, na čelu sa Francuskom, bile su protiv slepog svrstavanja uz Sjedinjene Države i učešća u njihovim ratovima po svetu pod plaštom borbe za demokratiju.\nRazilaženje u shvatanju demokratskih vrednosti na kojima društvo treba da počiva, koja su konstantni izvor tenzija među članicama koje su motor Evropske unije, Francuske i Nemačke, i istočnog krila unije koje predstavljaju zemlje iz Višegradske grupe, koje na zapadu nazivaju iliberalnim demokratijama, razlog je zbog koga je Makron zatražio duboku reformu unije i njenih institucija. Ova reforma podrazumeva podelu na različite sfere koje bi imale nejednak udeo u odlučivanju o ključnim pitanjima unije.\nKada je reč o Rusiji, Makron je za svog mandata zauzeo degolovsku evropsku politiku koja uključuje Rusiju. Održavao je dijalog sa Putinom koji je u međuvremenu prekinut, dok je Merkel odbila da zaustavi izgradnju gasovoda Severni tok 2 sa Rusijom, uprkos snažnim američkim pritiscima. Baltičke zemlje i Poljska su, sa druge strane, ispostava američkih interesa u Evropi. One su u potpunosti privržene politici Vašingtona, koju su spremne da slede i kada je ona suprotna evropskim interesima. Tako je i u slučaju inicijative Pariza i Berlina koji su pokušali da svojoj politici prema Rusiji daju evropski okvir. Cilj je bio da se usaglasi zajednička spoljna politika unije kako bi se osnažila njena pozicija aktera čiji glas može da utiče na globalni odnos snaga. Neuspeh inicijative Pariza i Berlina je još jednom pokazao da dvadesetsedmorica nisu sposobna za zajedničko delovanje na međunarodnoj sceni.


» Knjiga “Evropski mozaik” predstavljena u Nišu\nEU Info Kutak u Nišu je u okviru Svetosavskog sajma knjiga u Medija centru organizovao promociju knjige “Evropski mozaik” litvanskog autora Gediminasa Vitkusa, koja je posle nekoliko izdanja u Litvaniji prevedena na srpski jezik. Predgovore srpskom izdanju su pisali ambasador Delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport i šef pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Tanja Miščević.\nU knjizi su predstavljene sve države članice Evropske unije pojedinačno, putem istorijskih činjenica, simbola zemlje, geografskih podataka, podataka o stanovništvu, značajnih ličnosti iz sveta umetnosti i nauke, podataka o kulturi, prestonici, najvećim gradovima, najzastupljenijim religijama, opisa političkog uređenja u zemlji, a opisan je i put pridruživanja Evropskoj uniji za svaku zemlju i pozicije koju trenutno ima. Poglavlja su ilustrovana fotografijama i reprodukcijama nekih od najpoznatijih umetničkih dela.\nPosebno poglavlje je posvećeno zemljama kandidatima i potencijalnim kandidatima za članstvo, a autor i izdavač ove knjige se nadaju da će Srbija uskoro zauzeti posebno poglavlje u Evropskom mozaiku.\nO razlozima za stvaranje jedne ovakve knjige najbolje je rekao sam autor knjige: “Ljudi ponekad imaju potpuno pogrešnu percepciju Evropske unije. Oni misle da je to Brisel i evropske institucije, kao što su Evropski parlament, Evropska komisija i sl. Međutim, to je samo vrh ledenog brega. Temelje i suštinu tog ledenog brega predstavljaju zemlje članice EU, njihove različite kulture, identiteti i istorije.\nIako svi različiti, spajaju nas iste vrednosti i to je ono što čini da ‘Evropski mozaik’ može dobro da funkcioniše”, rekao je profesor Vitkus.\nEU info kutak NišNišpridruživanje


Dan online - Ekonomija: Trošak zbog zaduženja 7,6 miliona - 2021-01-26\nEkonomija OPOZICIJA PITA ZBOG ČEGA SE POZAJMILO PREKO IZNOSA NEDOSTAJUĆIH SREDSTAVA\nŠehović Trošak zbog zaduženja 7,6 miliona\nDržava će ove godine biti neopravdano izložena trošku od oko 7,6 miliona zbog zaduženja koje je 230 miliona eura veće od potrebnog, saopštio je poslanik Damir Šehović (SD).\n– Država je neopravdano izložena trošku od čak 7,1 milion eura kamate, koja će biti plaćena ove godine, kao i dodatnih 500 hiljada za pravne savjetnike koji su angažovani kao podrška za realizaciju emisije euroobveznica – naveo je Šehović.\nObjasnio je da se to može zaključiti nakon čitanja informacije koju je javnost prvi put imala priliku da vidi zahvaljujući Tviteru jednog nevladinog aktiviste.\nMinistar finansija Milojko Spajić je na svom tviter nalogu juče napisao da su troškovi pravnog savjetovanja u postupku izdavanja obveznice, i u apsolutnom, i u relativnom smislu, najniži ikad u CG.\n– Intenzivnim pregovorima smo sačuvali preko milion eura. Drago nam je da su mnogi koji su bili dio prethodnih vlada odjednom počeli da vode računa o troškovima – naveo je Spajić.


Kompanija za glasačke mašine tuži Foks za klevetu\nTanjug 27. marta 2021. 07:17\nVAŠINGTON – Kompanija koja prodaje mašine za elektronsko glasanje „Dominion sistemi za glasanje“ tužila je za klevetu televiziju Foks njuz, tražeći odštetu od 1,6 milijardi dolara jer je, kako navodi, taj kablovski gigant lažno tvrdio da je kompanija učestvovala u „nameštanju“ izbora 2020, kako bi povećala gledanost.\nTužba je deo pravnih koraka koje preduzimaju ta kompanija i druge firme i pojedinci koji su bili meta tvrdnji tadašnjeg američkog predsednika Donalda Trampa i njegovih saradnika, nakon što je Tramp izgubio izbore od Džoa Bajdena.\n„Dominion“ tvrdi da je Foks njuz, koji je prenosio tvrdnje da je ta kompanija menjala glasove, „prodao lažnu priču o izbornoj prevari zarad sopstvenih komercijalnih interesa i naneo ozbiljnu štetu ‘Dominionu’ u tom procesu“, navodi se u tužbi u koju je uvid imao Asošijeted pres.\nPojedini novinari Foks njuza su dali veliki publicitet tvrdnjama da je „Dominion“ menjao glasove preko softvera u svojim mašinama koji su napravljeni u Venecueli, da bi se izbori namestili u korist bivšeg predsednika Uga Čavesa, navodi Glas Amerike.\n„Dominion“ je u tužbi naveo da je više puta pokušao da razjasni situaciju i demantuje lažne tvrdnje, ali da ga je Foks njuz ignorisao.\nPre tužbe koju je podneo „Dominion“, Foks njuz je već podneo četiri pravna zahteva da se odbace druge tužbe koje se odnose na rad te medijske kuće za vreme izbora.


Leto besa - protest pristalica prava na abortus širom SAD\n"Leto besa" - protest pristalica prava na abortus širom SAD\nPristalice prava na abortus okupile su se na protestima širom SAD, započinjući, kako su organizatori naveli, "leto besa" (Summer of rage) povodom mogućnosti da Vrhovni sud SAD poništi slučaj Ro protiv Vejda kojim je bio legalizovan abortus širom zemlje.\nPlanirano roditeljstvo, Ženski marš i druge grupe koje se bore za pravo na abortus organizovale su više od 400 marševa, a najveći odziv je bio u Njujorku, Vašingtonu, Los Anđelesu i Čikagu, preneo je Rojters.\nDemonstracije su organizovane kao odgovor na sadržaj nacrta mišljenja koje je procurelo u javnost, a pokazuje da je konzervativna većina u sudu spremna da poništi značajnu odluku iz 1973. kojom je ustanovljeno savezno ustavno pravo na prekid trudnoće.\nKonačna presuda suda, koja bi državama mogla dati ovlašćenje da zabrane abortus, očekuje se u junu. Oko polovina americkih država bi tada mogla da zabrani ili strogo ograniči pravo na abortus.\nOrganizatori su naveli da su ovo prvi od mnogih koordinisanih protesta vezanih za odluku Vrhovnog suda.\n"Za žene ove zemlje ovo će biti leto besa", rekla je Rejčel Karmona, predsednica Ženskog marša.\nNekoliko hiljada pobornika abortusa okupilo se u parku u Čikagu, demonstranti u Njujorku marširili su preko Bruklinskog mosta, dok su se zagovornici abortusa u Vašingtonu sastali kod Vašingtonskog spomenika, a zatim krenuli ka Vrhovnom sudu.\nDemonstranti u Los Anđelesu planirali su da se sastanu ispred Gradske skupštine, a grupa u Ostinu bi trebalo da se sastane u glavnom gradu Teksasa ispred zgrade Kapitola.


Грабовац: Опструкција истраге о трговини људским органима у Броду - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nGrabovac: Opstrukcija istrage o trgovini ljudskim organima u Brodu\nPredsjednik Udruženja za traženje zarobljenih boraca i nestalih civila iz Broda Marko Grabovac tvrdi da Tužilaštvo BiH godinama opstruiše istragu o trgovini ljudskim organima zarobljenih Srba, Bošnjaka i Roma u Brodu 1992. godine.\nMarko Grabovac Foto: RTRS\nGrabovac tvrdi da su pripadnici regularne Hrvatske vojske i HVO-a 1992. godine kasapili zarobljene Srbe, bošnjačke i romske žene i djecu da bi prodavali njihove organe, a žrtve potom bacali u masovnu grobnicu u Sijekovcu.\n“Imamo pouzdane podatke da su organi žrtava odvoženi preko hrvatske granice takozvanim `belim helikopterima` sa Fudbalskog stadiona `Polet` u Brodu i prodavani za 20.000 maraka, o čemu mi je posvjedočio jedan hrvatski oficir”, rekao je Grabovac Srni.\nPrema njegovim riječima, postoji sumnja da iza ovog zločina stoji ista ekipa nalogodavaca prema čijoj direktivi su vađeni organi i kosovskim Srbima u “žutoj kući” u Albaniji.\nGrabovac podsjeća da su maju 1992. godine pripadnici Hrvatske vojske i paravojnih muslimanskih snaga presreli četiri autobusa sa 218 putnika, među kojima je bilo više od 150 djece iz domova za nezbrinutu djecu sa područja Srebrenice, Žepe i okolnih opština koji su putovali prema Zapadnoj Evropi.\nOn je dodao da je u junu 2004. godine izvršena ekshumacija masovne grobnice u Sijekovcu u kojoj je pronađeno 59 posmrtnih ostataka, od čega 23 djece dobi od sedam do 14 godina.\nPredsjednik Odbora Skupštine Srbije za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun izjavio je nedavno da će Specijalno tužilaštvo za zločine OVK za nekoliko mjeseci donijeti odluku da li podiže ili odustaje od optužnica za “žutu kuću” u vezi sa trgovinom ljudskim organima Srba otetih na Kosmetu.\nOn je naveo da radna grupa, koju je formirao skupštinski Odbor za Kosovo i Metohiju i koja prikuplja činjenice i dokaze o zločinima terorističke OVK, ima jedinstvenu kompletiranu bazu podataka o svim zločinima.


NOVI SAD ULTRA CHALLENGER - OpeNS\nNOVI SAD ULTRA CHALLENGER\n24-25.maj 15-23h Trg slobode, Novi Sad\nJeste li skoro bacili pogled na zvaničnu rang listu najboljih 3×3 basketaša sveta? Sve i da niste, budite sigurni da Novi Sad dominira.\nMožda je zato čudno što do sada baš u našem gradu nije bio nijedan zvaničan FIBIn basket turnir. Bar do sada.\nDrumroll, molimo vas i spremite se za Novi Sad Ultra Challenger turnir u samom centru Omladinske prestonice Evrope!\nBasket spektakl u centru Novog Sada, u organizaciji FIBA-e i basket klubova “Novi Sad 3×3” i „Liman 3×3“, biće održan na Trgu Slobode od 24. do 25. maja.\nNa internacionalnom turniru u basketu 3×3 pod nazivom “NOVI SAD ULTRA CHALLENGER” učestvovaće neke od najboljih streetball ekipa iz 16 zemalja sveta. Ovaj turnir ima status FIBA challenger turnira, a pobednička ekipa stiče pravo učešća na prestižnom Masters turniru koji će biti održan u Mexico City-ju u julu 2019. godine. Praznik za ljubitelje basketa u Novom Sadu pružiće publici na centralnom novosadskom trgu najbolji basket u kojem učestvuju ekipe koje su obeležile streetball scenu u celom svetu prethodnih godina.\nSpecijalnu poslasticu predstavlja muzički deo događaja koji se odnosi na celodnevnu hip hop zabavu uz čuvenu novosadsku organizaciju Cake Beats pored kojih će nastupiti i Timbe, član Bad Copy ekipe, dok će im se u finalnoj večeri pridružiti i neki od najistaknutijih srpskih hip hopera, Mikri i Struka. Centar Novog Sada biće pretvoren u basket atrakciju koju će krasiti izdignuti teren na čije tribine staje 600 ljudi, a specijalna rasveta i ozvučenje doprineće posebnom doživljaju. Na turnir koji popularizuje basket u Novom Sadu, Vojvodini i Srbiji pozvani su svi Novosađani i posetioci iz celog sveta. U cilju promocije fer pleja i zdravog stila života, Novi Sad otvara svoja vrata svim ljubiteljima ovog sporta u godini kada ovaj grad nosi titulu Omladinske prestonice Evrope.\nLink do FB eventa pronađite ovde


Ako Rusija prizna Kosovo, Srbi će se pretvoriti u "pravoslavne Poljake"; Priznanje Kosova se kod većine Srba izjednačava sa izdajom - Politički.rs\nAko Rusija prizna Kosovo, Srbi će se pretvoriti u “pravoslavne Poljake”. Priznanje Kosova se kod većine Srba izjednačava sa izdajom\nAnalizirajući uzroke zbog kojih Rusija gubi uticaj u Venecueli, Jevgenij Aleksandrovič Primakov je početkom 2019. godine zaključio: „Mi se iznova i iznova upornošću gramzivog idiota bavimo podplaćivanjem elita, ne obraćajući pažnju na to da one mogu da isčeznu, da budu smenjene, da promene orjentaciju. Iako elite mogu obezbediti poslove, pa u tom smislu podplaćivanje elita čak može biti korisno, potpuna orjentacija na takvu politiku ne može, ma kakve bile elite, da umanji rizike u slučaju velikih potresa. Takve rizike može da umanji pozitivna reputacija koja se stiče kod mase, na ulici. To nije „subverzivna delatnost“ i nije „podrška opoziciji.“\nIako Srbija i srpski narod u celini pripadaju evropskoj civilizaciji, pa su samim tim srpske političke, ekonomske i društvene prilike različite od latinoameričkih, ipak ova ocena načina delovanja Rusije u inostranstvu iz pera sadašnjeg direktora „Rossotrudničestva“ može uglavnom da se primeni i na Srbiju. Uticaj Rusije u srpskom društvu je minimlan, zato što se ruska država opredelila da komunicira samo sa vladajućim političkim elitama i poslovnim vrhuškama u državnim preduzećima.\nRusija pritom uporno ignoriše notornu činjenicu da se politička i poslovna elita bivše Jugoslavija od 1948. godine, a potom i samostalne Srbije (najpre prikriveno, a od 2000. godine i otvoreno), formirala pod direktnim i indirektnim uticajem Zapada. Ruska država i sa tako lošim kartama u rukama sav ulog polaže na elitu čiju „igru“ ne može efektivno da kontroliše. Zbog toga će, pre ili kasnije, morati da bankrotira u takvoj balkanskoj pokeraškoj partiji.\nIstovremeno, Rusija već tri decenije skoro potpuno ignoriše „dar s neba,“ koji joj je neočekivano pružio priliku da brzo i jevtino nadoknadi svoje jednovekovno odsustvo iz života srpskog društva. Naime, politička i vojna konfrontacija celokupnog srpskog naroda sa prostora bivše Jugoslavije (Srbija, Crna Gora, Republika Srpska i bivša RSK) sa političkim Zapadom, oličenim u NATO paktu, u poslednjoj deceniji prošlog veka, stvorila je u već uveliko kulturološki vesternizovanom srpskom društvu snažan odijum prema zapadnim ideološkim vrednostima i kulturnoj misiji. Već sada se može konstatovati da tu priliku Rusija nije iskoristila, pa je njen uticaj na srpsko društvo i danas krajnje zanemarljiv i rudimentaran. Za razliku od Rusije, Zapad je nedostatak političkog ugleda uspeo vrlo brzo da anulira ozbiljnim ulaganjima u srpske medije, kulturu, obrazovanje i nauku.\nZbog takvog takvog višedecenijskog odsustva ruske „meke moći“ iz Srbije, danas se pozitivna percepcija Rusije među srpskim patriotama uglavnom zasniva na predstavi Rusije kao poslednjeg garanta Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN i zaštitnika teritorijalne celovitosti Srbije na Kosovu i Metohiji. Snaga takve percepcije je tim jača zato što se oslanja na pozitivni sterotip o Rusiji kao viševekovnoj zaštitnici pravoslavnih Srba. Predstava o Rusiji kao poslednjoj zaštitnici Kosova i Metohije za sada uspešno kompenzuje štetu od negativnog stereotipa koji među Srbima postoji o Rusiji, kao nekonkuretnoj zemlji koja ne može da se suprotstavi zapadnom uticaju u kulturološkoj, medijskoj, ekonomskoj i političkoj sferi.\nPotreba za intenzivnijim prisustvom ruske „meke moći“ u Srbiji uticala je da se poslednjih godina uveća broj ruskih medija na srpskom jeziku. Pojačano rusko medijsko prisustvo po logici stvari treba da prati ofanzivniji politički nastup Kremlja na nekoj teritoriji, a ne obrnuto. Kada se obraćaju srpskoj javnosti ruski analitičari bi trebalo da znaju da „meka moć“ jedne države zavisi od dva faktora. Kao prvo, u kom stepenu će predstavnici „meke moći“ uspeti da svoje poruke usklade, ne sa trenutno dominantnim političko-partijskim stavom, već sa kolektivni etosom naroda kome se obraćaju. Kao drugo, u kom stepenu će predstavnici „meke moći“ jedne države uspeti da u inostranstvu izbegnu klopke negativne kontrapropagande konkurentskih država.\nO tome kakvo mesto Kosovo i Metohija imaju u kolektivnom etosu srpskog naroda svedoče, između ostalog, novija istraživanja javnog mnjenja, čije rezultate kreatori ruske „meke moći“ moraju svakako imati u vidu. Prema ovim istraživanjima čak 75% građana Srbije bi priznanje nezavisnosti tzv. Republike Kosovo od strane Srbije smatralo izdajom. Ideju razmene teritorije (tzv. razgraničenje) podržava 15,8% građana, dok predlog o priznanju nezavisnosti južne pokrajine u zamenu za osnivanje Zajednice srpskih opština i eksteritorijalnost manastira podržava samo 20,4% građana Srbije.\nŠto se drugog faktora tiče – izbegavanje klopki negativne kontrapropagande konkurentskih država, ruska „meka moć“ se u Srbiji suočava pre svega sa kontradelovanjem konkurentske anglosaksonske „meke moći.“ Od kada je V. Britanija 1837. godine uspostavila diplomatske odnose sa mladom Kneževinom Srbijom, celokupna britanska balkanska politika svodi se na ciljeve čiju je realizaciju zahtevao od prvog britanskog konzula Hodžesa zahtevao tadašnji šef Forin-ofisa, lord Palmerston: obezbediti privilegovani status engleskoj trgovini i suzbiti svaki uticaj Rusije. Već vekovima unazad Anglosaksoncima je rusofobija osnovno propagandno sredstvo za suzbijanje ruskog uticaja. U evropskim slovenskim i pravoslavnim zemljama, kao što je Srbija, čije je stanovništvo duhovno najbliže Rusima, Anglosaksonci već decenijama u propagandne svrhe koriste stari ali itekako efikasni negativni rusofobski stereotip o ruskoj državi kao orjentalnoj despotiji. Ova teza treba da signalizira balkanskim pravoslavnim Slovenima da je svim orijentalnim despotijama, kakva je i (carska i sovjetska) Rusija, svojstvena verolomnost i imperijalna sebičnost.\nImajući u vidu da se većinski stav srpske javnosti poklapa sa stavom Rezolucije 1244 da je Kosovo sastavni deo Republike Srbije, ako bi rusko Ministarstvo inostranih poslova iz bilo kojih razloga prestalo da se poziva na ovaj dokument, to bi stvorilo nesavladivu barijeru između srpskog javnog mnjenja i ruske države. Takva odluka bi išla na ruku anglosaksonskoj propagandi, a srpski narod više niko ne bi mogao da razuveri od ubeđenja da je Rusija 1999. godine predložila Rezoluciju 1244 samo kako bi za račun Zapada izigrala tadašnje srpsko rukovodstvo, a ne kako bi se sačuvao suverenitet Srbije nad Kosovom i Metohijom.\nDa bi predstavnicima ruske „meke moći“ mogli da kažu kako poznaju srpski narod i njegov kolektivni etos nije dovoljno da poznaju srpsku političku i poslovnu elitu. Ukoliko bi Kremlj iz bilo kog razloga priznao drugu albansku državu na teritoriji Srbije, Rusija bi ušla u najozbiljniju konfrontaciju sa srpskim društvom. Posle ulaska tzv. Republike Kosovo u UN, Kremlju bi postalo jasno da veze sa političkim elitama, rečju J. A. Primakova, ne osiguravaju trajno rusko prisustvo u Srbiji.\nGubitak pozitivne percepcije Rusije u srpskoj javnosti, koji se vezuje za rusku zaštitu srpskog i pravoslavnog Kosova i Metohije, postao bi istovremeno izvor snažne rusofobije među srpskim patriotama, dojučerašnjim rusofilima-idealistima. Pošto se priznanje Kosova kod većine Srba izjednačava sa izdajom, Rusija bi u srpskom društvu bila žigosana kao zemlja koja je učestvovala u deobi Srbije. Stoga se ne čini neosnovanim zaključak da bi takav potez Kremlja omogućio Anglosaksoncima da propagandnim delovanjem formiraju na balkanskom delu Intermarijuma nove pravoslavne „Poljake.“ To treba ozbiljno da zabrine odgovorne za rusku politiku na Balkanu.\nObjavljeno na ruskom:\nFoto: AP, Printscreen, Pixabay\nBocan Harčenko uručio Vulinu odlikovanje Rusije\nTagged: ANALIZA, KOSOVO, PRIZNANJE KOSOVA, RUSIJA, RUSKI UTICAJ, SRBIJA, ZAPAD, ZORAN ČVOROVIĆ


Za zdraviji život i bolju turističku ponudu Palića - Izazov\nZa zdraviji život i bolju turističku ponudu Palića\nDnevnik 30. marta 2017. 15:44\nU okviru realizacije projekta posvećenog „Razvoju vitalnosti opština kroz prevazilaženje migrantske krize“, Palić je danas postao bogatiji za vežbaonicu na otvorenom i obnovljene košarkaške terene,\nnavodi se u saopštenju Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP).\nUNDP koji realizuje ovaj projekat, takođe je pripremio i dokumentaciju potrebnu za rekonstrukciju krova na Institutu za majku i dete u Subotici, saopšteno je iz te agencije UN.\n„Odlučili smo da humanost i tolerancija koju stanovnici pograničnih gradova i opština u Srbiji ukazuju izbeglima i migrantima nagradimo podrškom razvoja lokalnih usluga koje će unaprediti kvalitet života za sve građane“, kažu u UNDP-u.\nPredstavnik UNDP-a, Žarko Petrović, kaže da bolji životni uslovi za sve ljude koji žive ili borave u Subotici, stimulišu turizam i razvoj lokalne privrede.\n„Još važnije, ovako čuvamo zajedništvo i vitalnost lokalne zajednice u ovoj i svakoj drugoj krizi u budućnosti“, kazao je on ističući odličnu saradnju sa Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, koje predsedava Radnom grupom Vlade Srbije za rešavanje pitanja mešovitih migratornih tokova.\nU okviru šire podrške Vlade Japana namenjenoj jačanju vitalnosti lokalnih zajednica, ukupne vrednosti 1,95 miliona dolara, UNDP pomaže opštinama u Srbiji sa velikim brojem migranata i izbeglica da ojačaju zajedništvo, poboljšaju javne, komunalne usluge i infrastrukturu na dobrobit stanovništva i migranata.\nPodrška lokalnim zajednicama se realizuje u saradnji sa Ministarstvom državne uprave i lokalne samouprave i Komesarijatom za izbeglice i migracije, kroz projekat „Razvoj vitalnosti opština kroz prevazilaženje migrantske krize“.\nNa svečanom otvaranju obnovljenih terena i nove vežbaonice na Paliću prisustvovali su gradonačelnik Subotice Bogdan Laban, državni sekretari Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Nenad Ivanišević i Vladimir Ilić, predstavnici UNDP-a, ambasade Japana i Komesarijata za izbeglice i migracije.\nPOGLEDAJTE KAKO SU PREUREĐENI „PIONIR“ I „HALA SPORTOVA“: U…\nImunolog Janković otkrio zašto su dve nedelje pred nama ključne kada je u pitanju…\nNajpotresnija srpska priča o koroni: Otac umro od virusa, majka u bolnici, troje dece…\nMeštani sela Suvi Dol kod Vranja brinu za mališane: Otac umro od virusa, majka u…\nVojska poziva građane u pomoć: „Civili“ na vojnoj obavezi, ko se ne…\nIrena radi u poznatoj klinici u Rimu i otkrila nam je koju terapiju Italijani…\nStariji u kupovinu subotom, šetanje ljubimaca od 23 do 01 i od 08 do 10: Evo kakve…\nZajedničko otvoreno pismo političkih partija sveta o bližoj međunarodnoj saradnji u…\nTreći i četvrti avion iz Rusije sleteli u Beograd: Vulin i Mojsilović sa ruskim…\n„Još tri ovakva dana i naš sistem ĆE PUĆI!“ Premijerka…\nImunolog Janković otkrio zašto su dve nedelje pred nama ključne kada…\nOtkrivena SPEKTAKULARNA PREVARA u Beogradu: Razvili neverovatan sistem…\nPredsednik Vučić se oprostio od Vlade Bjelogrlića: „Poslednji…\nIrena radi u poznatoj klinici u Rimu i otkrila nam je koju terapiju…\nVojska poziva građane u pomoć: „Civili“ na vojnoj obavezi,…\nPOMOĆ Rusije: Iz Moskve stiže 11 aviona\nStiže pomoć Srbiji u borbi protiv virusa korona: Prvi…\nZatražen pritvor za petoro Beograđana osumnjičenih da su prevarom…\nMajka sa Kosova ne prestaje da kuka: Sina joj sahraniše bez nje i…\nPOGLEDAJTE KAKO SU PREUREĐENI „PIONIR“ I „HALA…\nMeštani sela Suvi Dol kod Vranja brinu za mališane: Otac umro od…\nNajpotresnija srpska priča o koroni: Otac umro od virusa, majka u…


Kosovo konačno izbrojalo glasove: Šta je novo, ko će u vladu - 08.07.2017, Sputnik Srbija\nGotovo mesec dana nakon kosovskih vanrednih parlamentarnih izbora, održanih 11. juna, Centralna izborna komisija Kosova danas je verifikovala rezultate. 08.07.2017, Sputnik Srbija\nVerifikovani rezultati gotovo su identični onima objavljenim krajem juna. Izmene su zabeležene u rezultatima pojedinih kandidata, među kojima su se našli i oni iz Srpske liste. Na spisku budućih poslanika ove liste našao se, i posle verifikovanih rezultata, umesto Branimira Stojanovića, nosilac liste Slavko Simić, prenosi portal „Kossev“.\nPobedu je na izborima, kako je i saopšteno pre verifikacije, odnela koalicija Demokratske partije Kosova, Alijanse za budućnost Kosova i NISMA, sa 245.627 glasova, odnosno 33,74 odsto.\nSlede pokret Samoopredeljenje sa 200.135, odnosno 27,49 odsto glasova, Demokratski savez Kosova i Alijansa za novo Kosovo sa 185.884 glasova, odnosno 25,53 odsto.\nNa četvrtom mestu po rezultatima nalazi se Srpska lista, sa 44.499 glasova, to jest, 6,11 odsto.\nRaspored u budućoj Skupštini Kosova je sledeći — 39 mesta dobila je koalicija DPK—ABK—NISMA, 32 Samoopredeljenje, 29 DSK—AKR, Srpska — 9 mesta, i po dva mesta za Kosovsku demokratsku partiju i koaliciju Vakat. Po jedno mesto dobile su ostale partije, među kojima je i Samostalna liberalna stranka.\nRezultati su potvrđeni posle ponovljenog prebrojavanja glasačkih kutija u više navrata, 66 žalbi Izbornoj komisija za žalbe, predstavke koju su podneli politički subjekti i kandidati i 8 žalbi Vrhovnom sudu Kosova.\nNakon današnjeg potvrđivanja rezultata i zvanično može da počne formiranje nove vlade Kosova.\nNovog premijera, prema Ustavu Kosova, predlaže kosovski predsednik, nakon izbora i konsultacija sa političkim partijama, ili koalicijama koje su dobile neophodnu većinu za formiranje Vlade.


Hašim Tači: Zajedno za novo, multietničko, evropsko Kosovo\n16. februara 2017. 1 min read\nФото ГрачаницаОнлајн: Хашим Тачи\nHašim Tači, predsednik Kosova, misli da je prestavnicima Srba mesto u kosovskim institucijama i da bi trebalo što pre da se u njih vrate. Tači je danas na Merdaru, za portal GračanicaOnlajn rekao da bi svi kososvki političari trebalo zajedno da rade u okviru Vlade i Skupštine.\n„Za sada još uvek ne znam da li će se Srpska lista vratiti u institucije, ali je u interesu svih da to učine i da zajedno radimo za novo Kosovo, za evropsko Kosovo. Kosovo je multietničko i treba zajedno da radimo u Vladi i Skupštini“, rekao je kosovski predsednik za naš portal.\nHašim Tači je danas na Meradru prisustvovao polaganju kamena temeljca za izgradnju stalne prelazne tačke, kako je u dokumentaciji Evropske unije nazvan integrisani prelaz, takozvani IBM, između Srbije i Kosova. Za institucije u Prištini, to je granični prelaz između dve države, a za institucije Republike Srbije, to je administrativni prelaz.\nTags: Vlada i Skupština Kosovo Srpska lista Hašim Tači\nPrevious Dan državnosti Srbije u Gračanici: Koliko države toliko i praznovanja\nNext Položen kamen temeljac za stalni prelaz na Merdaru sa kosovske strane\n27. oktobra 2021., 09:37


SB odobrila 192,5 miliona dolara za Srbiju - Bor GRAD INFO\nSB odobrila 192,5 miliona dolara za Srbiju\nurednik\t јун 21, 2007 737 1\nOdbor direktora Svetske banke odobrio je iznos od ukupno 192,5 miliona dolara za pet projekata u Srbiji, saopšteno je iz te banke u sredu uveče, 20. juna.\nProjekti se odnose na razvoj borskog regiona, unapredjenje konkurentnosti poljoprivrede u Srbiji, zaštitu od poplava, unapredjenje stanja i bezbednosti puteva kao i popravljanje energetske situacije u školama i bolnicama, navodi se u saopštenju.\nCilj projekta razvoja regiona Bora, za koji će biti izdvojena ukupno 43 miliona dolara, jeste da se reše ekološki i socijalni problemi koji su posledica restrukturiranja rudarskog sektora, i da obezbedi nove izvore privrednog rasta i nova radna mesta u jednom od, kako navodi Svetska banka, najsiromašnijih regiona istične Srbije.\nPored boljih ekoloških uslova u regionu, smanjenja broja nezapslenih i rasta u sektoru malih i srednjih preduzeća, projekat, kako se navodi, indirektno treba da intenzivira ekonomske aktivnosti u regionu, privuče dodatna ulaganja i donacije i smanji potrebu za državnom pomoći.\nZa taj projekat, 10 miliona dolara će u vidu beskamatnog kredita sa rokom otplate od 20 godina izdvojiti IDA, a 33 miliona dolara zajma na 17 godina obezbediće IBRD.\nU okviru ostalih odobrenih projekata, Svetska banka je za Nacionalnu poljoprivrednu strategiju Srbije i za konkurentnost njenih poljoprivrednih proizvoda na srpskom i medjunarodnim tržištima odobrila zajam od 17 miliona dolara i bespovratni zajam od 4,5 miliona dolara.\nPedeset miliona dolara Svetska banka je namenila za projekat koji treba da podrži prioritetnu zaštitu od poplava duž obala Save i Dunava\nU saopštenju se navodi da su i Vlada Srbije i Svetska banka zaključile da, s obzirom na štetu na infrastrukturi i poljoprivrednom zemljištu od poplava 2005. i 2006. godine, zaštiti od poplava treba posvetiti veću pažnju nego u prošlosti.\nNajveća pojedinačna aktivnosti odnosiće se na basen reke Tise, a pažnja će biti poklonjena i zaštiti od poplava na području Tamiša i Velike Morave.\nU okviru programa obnove saobraćajnica, Srbija će dobiti dodatnih 50 miliona dolara za obnovu 113 kilometara magistralnih i regionalnih puteva.\nSredstva Svetske banke od 28 miliona dolara, Srbija će, kako se navodi, iskoristiti za rešavanja problema vezanih za snabdevanje energijom, osvetljavanje i grejanje u bolnicama, školama i sličnim objektima, širom zemlje.\nOne thought on “SB odobrila 192,5 miliona dolara za Srbiju”\n9. јула 2007. у 22:28


Prvo izdanje Crvene inicijative: Imperijalizam kao najviši stadijum kapitalizma – Crvena akcija / Crvena inicijativa\nZa potrebe izdavačke delatnosti Crvene inicijative, u avgustu 2011. godine formirana je biblioteka „Crvene knjige“. U okviru izdavaštva Crvene inicijative, koje se realizuje objavljivanjem knjiga i drugih publikacija o pitanjima koja se odnose na položaj radništva i perspektive njegove emancipacije, biblioteka „Crvene knjige“ ima za cilj da donese nova izdanja radova klasika marksizma-lenjinizma, kao i drugih dela od značaja za teoriju, istoriju, revolucionarnu političku praksu i kulturnu delatnost međunarodnog radničkog pokreta.\nPrvo izdanje ove biblioteke je knjiga Vladimira Iljiča Lenjina Imperijalizam kao najviši stadijum kapitalizma. Ovde prenosimo belešku redakcije biblioteke „Crvene knjige“ uz to izdanje.\nPoslednje štampano izdanje Lenjinovog dela Imperijalizam kao najviši stadijum kapitalizma na srpskohrvatskom jeziku objavljeno je pre više od trideset godina. U tom periodu, ne samo da nisu zastarele osnovne teze kojim je Lenjin još 1916. godine nastojao da pokaže vezu između faze u razvoju kapitalizma u kojoj prevlast preuzima finansijski kapital, izbijanja svetskih ratova i neizbežnosti proleterske revolucije, već su one dodatno potvrdile svoju aktuelnost. Kratko je trajao trijumfalizam buržoaskih propagandista iz 1989. godine, koji su pohitali da proglase kako je dokazano da „kapitalizam nema alternativu“, i da je sa socijalističkim projektom definitivno završeno.\nProtivrečnosti kapitalizma su, u međuvremenu, samo još više došle do izražaja. Svedoci smo njihove kulminacije u zbivanjima koja pogađaju najznačajniji centar imperijalističkog sistema, Sjedinjene Američke Države, koje su se uplele u niz agresivnih — navodno antiterorističkih — ratova posle 2001. godine, i u kojima je započela svetska ekonomska kriza 2008. godine. Rešenje tih protivrečnosti ne leži u kozmetičkim reformama ili moralističkim apelima, već u organizovanoj međunarodnoj antikapitalističkoj borbi radništva i drugih obespravljenih masa; političkoj borbi koja će, u savremenim uslovima, nastaviti revolucionarni proces koji je zaustavljen nakon velikih postignuća u XX veku.\nU periodu koji obeležava gotovo opšta idejna konfuzija, na realne potrebe za formulisnjem strategije borbe protiv kapitalističkog sistema eksploatacije i ugnjetavanja često se odgovara nazadnim, nenaučnim i zbunjujućim pokušajima objašnjenja procesa imperijalističke globalizacije i aktuelne krize imperijalizma, pokušajima koji neretko svoje ishodište imaju u različitim mračnjačkim teorijama zavere ili postmodernističkim relativizacijama. Nasuprot njima, marksistička shvatanja imperijalizma, za čije je teorijsko utemeljenje bila ključna pojava Lenjinove nevelike knjige Imperijalizam kao najviši stadijum kapitalizma, predstavljaju metodično nastojanje za postizanjem pouzdanog saznanja o načinu formiranja i funkcionisanja imperijalističkog poretka, kao i kritičku osnovu strategije njegovog rušenja i revolucionarnog uspostavljanja humanijeg društva.\nZbog toga smo smatrali da je bitno da se danas, kada borbeni otpor imperijalizmu predstavlja pitanje od životnog značaja za sve veći broj ljudi širom sveta, ova knjiga ponovo pojavi pred čitaocima i čitateljkama.\nLenjinov Imperijalizam kao najviši stadijum kapitalizma preveo je revolucionar Ognjen Prica tokom tamnovanja u sremskomitrovačkom zatvoru, u prvoj polovini 1930-ih. Taj prevod je kasnije više puta štampan, uz redakturu Zvonka Tkalca, a zatim i Instituta za međunarodni radnički pokret iz Beograda. U ovom izdanju, taj prevod donosimo sa neznatnim dopunskim redaktorskim intervencijama u pravcu njegovog osavremenjivanja.


Promocija Višegrada i Andrićgrada u Rusiji | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Promocija Višegrada i Andrićgrada u Rusiji\nVIŠEGRAD – U Sankt Peterburgu u Rusiji 24. i 25. decembra biće predstavljena turistička ponuda Republike Srpske, čiji je cilj promocija turističkih proizvoda i ponude Srpske, a Turistička organizacija Višegrad sigurno ima najraznovrsniju ponudu u Republici Srpskoj, rekla je Srni direktor Turističke organizacije Višegrad Olivera Todorović.\nOna kaže da će, u skladu sa potpisanim sporazumom između Turističke organizacije Republike Srpske i Biroa za turizam Sankt Peterburga, biti organizovana prezentacija cjelokupne turističke ponude Republike Srpske i predstavljena turoperatorima, novinarima i zvanicama iz institucija u oblasti turizma.\n„U okviru te prezentacije učestvovaće posebno grad Banjaluka, koji će tom prilikom povesti sa sobom Kulturno–umjetničko društvo `Piskavica` i oni će predstaviti srpske običaje i srpsku slavu, kao i dio folklorne tradicije“, istakla je Todorovićeva.\nOna kaže da se u ponudi Višegrada posebno ponose bogatim kulturno–istorijskim nasljeđem, crkvama, manastirima, prelijepom prirodom, rijekama i planinama. Osim toga, Todorićeva je istakla spomenik sa liste Uneska i, posebno, grad nobelovca Ive Andrića, vizionarsko djelo slavnog režisera, pisca i muzičara Emira Kusturice koji je u Rusiji veoma poznat i za koji vlada najveće interesovanje.\nPosjetioci prezentacije imaće priliku da pogledaju kompleks Andrićgrada, te krstare rijekom Drinom i voze se „Ćirom“ od Mokre Gore do Višegrada.\nTodorovićeva je istakla da će ova prezentacija imati veliki značaj za Višegrad i za Republiku Srpsku, te očekuje još veći broj turista iz Rusije u narednoj ljetnoj sezoni.\nNa promociju turizma u Sankt Peterburg putuju predstavnici Turističke organizacije Republike Srpske, grada Banjaluka i Turističke organizacije Višegrad.\nPrethodni članakPljačka i prijetnje poštaru\nNaredni članakNikoljdanski paketići za učenike u odjeljenju sa posebnim potrebama


Tema broja: Protesti u Srbiji - Mladi, uz njih desni i besni - Činjenica da se posle nekoliko noći nasilja i jednog mirnog protesta građanski bunt počeo osipati, svedoči da je tek manji deo učesnika spreman na neizvesno gandijevsko isterivanje pravde, ali i da je takođe manji, ali bučan deo demonstranata spreman i na oštar klinč. Kao i vlast, koju ovih dana oličava brutalna policija - Piše: Jelka Jovanović\nIntervju Đorđe N. Koldžić, docent na Medicinskom fakultetu Tafts univerziteta u Bostonu\nKorona proizvodi opravdane strahove\nPošast izazvana koronavirusom nosi nesagledive i nepredvidive strahove za stanovništvo planete. Doktor Đorđe N. Koldžić među prvima je napravio mentalne treninge za građane i medicinske radnike. U razgovoru za Novi magazin naš sagovornik posebnu pažnju usmerava na ozbiljne psihosomatske probleme, brojne strahove, anksioznost, osećanje izgubljenosti, nesigurnosti, i smatra ih potpuno prirodnim i logičnim\nFoto: Aleksandar M. Trbović\nBolnice pune, lekari premoreni\nEksplozivno mesto za virus je Beograd, a izuzetno loša epidemiološka situacija je i u Vranju, Novom Pazaru, Sjenici, Tutinu, Šapcu i Leskovcu. Bolnički kapaciteti su skoro puni u Vranju, Leskovcu i Surdulici. U utorak je bilo još 13 žrtava, uz 170 ljudi na respiratoru i 376 novoobolelih\nPišu: I. Pejčić, A. Bajrović, N. Kovačević\nU sajber kriminalu se “vrte” milijarde\nSajber rizici i rizici povezani s klimatskim promenama postaju sve izraženiji, a štete se mere milijardama evra\nUrušavanje stare pijace u Kragujevcu\nBuldožerom na spomenik kulture\nIzvođači radova i gradska vlast tvrde da oštećenja nisu velika i da će Gradska tržnica nakon rekonstrukcije biti još lepša, a stručnjaci odgovaraju da je učinjena nenadoknadiva šteta kulturnom nasleđu grada, jednom od izuzetnih primeraka dosad očuvane kragujevačke arhitekture\nSrebrenica 25 godina kasnije\nPoricanje genocida u ratnom plenu Republike Srpske\nNa margini politike ostaju same žrtve, za koje u većini srpskog nacionalnog korpusa ne postoji ni trun pijeteta\nKorona u sjenci opozicione svađe\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varhelji pozvao je opoziciju da izađe na izbore\nSvet Evropska politika za borbu protiv pandemije\nKako virus menja pogled na svet\nDok je pandemija covida-19 plamtela, širile su se spekulacije da će kriza ponovo osnažiti podršku javnosti za državu, njeno poverenje u stručnjake, kao i pro i antievropejstvo. Anketa ECFR-a pokazuje da su to iluzije\nPiše: Ivan Krastev i Mark Leonard*\nSvet Amerika između pandemije i politike\nTramp na tankom ledu\nBajdenova prednost je ubedljiva i postojana – da li je i nedostižna?\nKultura, Intervju: Hanes Hofbauer\nMigranti su žrtve globalističkog kapitalizma\nAustrijski istoričar misli da kritičko sagledavanje migrantske teme mora da dovede u pitanje naš ekonomski sistem vođen kapitalom. Za početak, tvrdi on, moramo da razlikujemo ulogu migracije od sudbine migranata\nIskrenost boli, ali muza nema savest\nNastao nakon legendarnog On the Beach, sniman jednim delom paralelno sa Zumom – tokom juna, septembra i decembra 1974, te januara 1975 – album Homegrown (Reprise Records, 2020) Nila Janga konačno je objavljen tek ove godine, i to istog onog 19. juna kad i novo briljantno ostvarenje Boba Dilana Rough and Rowdy Ways. Zašto je Nil Jang čekao toliko dugo da svetu obelodani svoje preko četiri decenije staro delo?\nMeti Kamberi: U gradu bola stanuje čudo\nKako je od bosonogog dečaka bez cipela i kaputa, šamaranog, mučenog i proterivanog, ovaj dečak postao pisac, inspiracija i opomena?\nPripremila: Jelena Aleksić


Vulin: Zašto se utakmica prekida zbog skandiranja generalu Mladiću, ali i ne Oriću? | Trebinje Danas\nVulin: Zašto se utakmica prekida zbog skandiranja generalu Mladiću, ali i ne Oriću?\n10.08.2021. u 10:36\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin rekao je da smatra da glorifikovanje zločina u Srebrenici navijača Partizana jeste dovoljan razlog da se prekine fudbalski meč protiv Novog Pazara, ali da mu nije jasno zašto se to isto ne dešava kada navijači domaćeg tima uzvikuju slične parole protiv Srbije i srpskog naroda.\n- Zašto je skandiranje Ratku Mladiću dovoljan razlog za prekid fudbalske utakmice, a klicanje Naseru Oriću nije? - naveo je Vulin u saopštenju, povodom toga što je meč između Novog Pazara i Partizana, prekinut sinoć na više od pola časa, jer su navijači crno-bijelih skandirali Mladiću.\nOn je naveo da, prema njegovom dubokom uvjerenje, skandiranje navijača Partizana "Nož, žica, Srebrenica" jeste dovoljan razlog da se meč prekine, ali je upitao zašto i skandiranje "Žuta kuća" nije dovoljan razlog za prekid meča?\nVulin je ocijenio da organizatori Super lige moraju da odrede jasna pravila koja važe za sve i koja ne dozvoljavaju donošenje odluka pod pritiskom i najavio da će pozvati na sastanak direktora takmičenja da se i to pitanje riješi.\n- Pravila su ili ista za sve ili nisu pravila - naglasio je Vulin.\nMeč između Novog Pazara i Partizana, koji je beogradski tim dobio sa 4:1, prekinut je sinoć na više od pola časa, zbog toga što su navijači Partizana skandirali generalu Ratku Mladiću.


Kako je saopšteno iz Generalnog sekretarijata Vlade, u sklopu akcije „Nek’ gora zazeleni!“, koju su pokrenuli sa Zajednicom opština Crne Gore, danas je na brdu Ljubović zasađeno 500 sadnica bora. Sadnice je obezbijedila Uprava za šume Crne Gore.\nGeneralni direktor Direktorata za vanredne situacije MUP-a Mirsad Mulić rekao je da su danas bili na Ljuboviću da bi, zajedno sa kolegama iz drugih institucija, podržali tu aktivnost i pokazali da Deklaracija o Crnoj Gori kao ekološkoj državi nije samo puka forma, nego da ima i suštinu.\n“Danas ćemo zasaditi 500 sadnica i dodatno oplemeniti i ozeleniti ovaj izuzetni prirodni resurs Podgorice i učiniti ga boljim i ljepšim mjestom za odmor i rekreaciju. Danas ustvari dajemo prirodi ono što joj pripada i šaljemo jednu lijepu poruku da treba da sačuvamo prirodu da bi ona sačuvala nas, jer u tom sadejstvu prirode i čovjeka treba tražiti balans koji će biti od koristi i za prirodu u za čovjeka“, poručio je Mulić.\nKomandir Službe zaštite i spašavanja Glavnog grada Goran Janković je istakao da su i pripadnici Službe zaštite i spašavanja bili tamo da svojim prisustvom i zalaganjem pokažu da su doslijedni ekološkim načelima.\nKomandant Centra za obuku Vojske Crne Gore, potpukovnik Igor Knežević je naglasio da su se vojnici sa zadovoljstvom odazvali pozivu da budu dio akcije kojom se simbolično obilježava 28 godina od usvajanja Deklaracije o ekološkoj državi Crnoj Gori.\n“Danas je u akciju sadnje mladih sadnica u park šumi Ljubović uključeno 20-ak pripadnika Vojske Crne Gore. Oni su zajedno sa ostalim učesnicima izvršili sadnju oko 500 mladih sadnica bora što će nadam se bitno doprinijeti zelenijem izgledu naše Podgorice. Inače, očuvanju životne sredine i pomoći u njenom obnavljanju kada je to neophodno se u Vojsci Crne Gore pridaje poseban značaj“, rekao je on.\n“Nadamo se da ćemo današnjim učešćem pripadnika policije napraviti ljepši ambijent za naše građane, njihove porodice i djecu, da često dolaze ovdje, da se djeca igraju i da uživaju u ovom ambijentu”,zaključio je Čekić.


Početak izgradnje parkinga u Novom Beogradu\nU Bulevaru Zorana Đinđića u Novom Beogradu danas je počela izgradnja 449 novih parking mesta koji će, kako je rekao gradski menadžer Goran Vesić, biti izgrađeni u središnjem razdelnom pojasu između Ulice Španskih boraca i Bulevara umetnosti.\nRekavshi da su radovi počeli 8. aprila, Vesić je rekao je rok za njihov završetak 120 dana i da će koštati 70 miliona dinara.\n“Danas počinjemo sa jednim velikim projektom, a to je izgradnja više od 2.500 parking mesta na Novom Beogradu,” rekao je Vesić novinarima i dodao da će taj projekat trajati narednih nekoliko godina.\nOn je naveo da je opština Novi Beograd, ako se izuzme najuži centar grada, opština kojoj možda i najviše nedostaje parking mesta.\n“Ono što je za nas važno, to je da građanima Novog Beograda obezbedimo mesta za parkiranje. Novi Beograd se razvijao na jedan način do pre petanestak godina. Dolaskom velikih firmi, izgradnjom poslovnih i stambenih kompleksa, naprosto nema više dovoljno mesta za parkiranje i građani Novog Beograda imaju veliki problem,” rekao je Vesić.\nOn je podsetio da je u prethodnom periodu u prvom delu Bulevara Zorana Đinđića, od Ulice Milentija Popovića, urađeno 300 parking mesta.\n“Sada počinjemo ovaj drugi deo Bulevara Zorana Đinđića i ovo radimo na osnovu peticije više od 400 građana koji žive u okolnim zgradama i koji, naravno, imaju problem s parkiranjem,” naglasio je Vesić.\nKako je najavio, 19. aprila će početi da se rade još dva parkinga: u Ulici Dušana Vukasovića koji će imati 60 parking mesta, i parking u Nehruovoj ulici koji će takođe imati 60 novih mesta.\nPredstavnik organizacije “Ulica za bicikliste” Zoran Bukvić iskoristioje priliku da ukaže da bi parkinzi po evropskoj praksi trebalo da se ukopavaju pod zemlju, kako se ne bi uništavale zelene površine.\nGradski menadžer pozvao je predstavnike organizacije na sastanak, a Bukvić je rekao da će pripremiti predloge i alternativna rešenja.\nVesić je tom prilikom rekao da Grad Beograd gde god može parking mesta ukopava pod zemlju.\n“To radimo u starom delu gradu, to ćemo uraditi u Kneza Miloša, kao i u Njegosevoj ulici,” rekao je Vesić.\nOn je takođe dodao da je Grad Beograd u poslednje četiri godine zasadio skoro 100.000 stabala, kao i da će sva stabla koja su bila na mestima gde se grade nove površine za parkiranje biti izmeštena.\nBeograd: Pljačka u “Meku”, razbojnik napao radnicu i odneo novac\nPrevara svih prevara: 23 godine naplaćivao parking – u svoj džep!\nSudar autobusa i 2 automobila na Novom Beogradu – jedna osoba povređena


Novac je na računu, nejasno zašto se Vasić oglasio stranački\nČlan UO STK BiH Borko Đurić\nČlan Upravnog odbora Spoljnotrgovinske komore (STK) BiH Borko Đurić tvrdi da nema govora da je sa računa komore u Beču nestalo više od milion KM, te da su ta sredstva na računu i da će na adekvatan način biti upotrijebljena.\nĐurić je izjavio Srni da od STK treba tražiti da pokažu izvode po kojim nalozima i kod koje banke su prenesena sredstva.\n"Riječ je o javno-pravnoj ustanovi, koja je osnovana i organizovana po zakonu i kao takva podliježe javnom uvidu i polaganju računa onima koji su je osnovali, a to su privrednici iz čije se se članarine i akumiliraju sredstva za funkcionisanje Spoljnotrgovinske komore", kaže Đurić.\nOn tvrdi da su na računima banaka u Austriji akumulirana sredstva zahvaljujući sporazumu potpisanom prije rata između tadašnje Socijalističke Republike BiH i Austrije.\n"Tada su sve jugoslovenske republike potpisivale ugovore o izdvajanju nekog procenta iz ukupne robne razmjene i ta sredstva su se akumulirala za namjenu promovisanja privrede Austrije u BiH i privrede BiH u Austriji", kaže on.\nĐurić je dodao da su formiranjem STK ta sredstva na neki način prešla u njenu nadležnost, te da je bilo niz pokušaja da se ona aktiviraju u funkciju potreba za koje su i namijenjena.\n"Tek je u 2017. godini jedna od banaka deblokirala 1.030.000 ili 1.040.000 KM i to je preneseno na račun Spoljnotrgovinske komore, tako da nema govora ni o kakvom nestanku sredstava", naglasio je Đurić.\nĐurić je napomenuo da STK instistira da se ta sredstva aktiviraju za potrebe promocije privrede na širem području, a ne samo na tržištu Austrije.\nNa pitanje da prokomentariše jučerašnje saopštenje SDS-a i njenog potpredsjednika Nemanje Vasića o ovom slučaju, Đurić je rekao da mu nije jasno zašto je Vasić o tome govorio kao potpredsjednik SDS-a kad može kao predsjednik Komore, jer to nije stranačka priča.\n"Spoljnotrgovinska komora je nevladina i neprofitna organizacija, pa ne vidim razlog da se bilo ko kao stranački funkcioner, pa i Vasić kao potpredsjednik SDS-a, o tom izjašnjava, kad on tamo ima svoju funkciju i logično je da se u tom svojstvu oglašava po svim pitanjim kad je riječ o Komori", istakao je Đurić.\nDelegat u Domu naroda parlamenta BiH Mario Karamatić potvrdio je Srni da je "sa računa STK BiH u Beču nestala većina novca od 1,2 miliona maraka za čije je podizanje predsjedniku Komore Nemanji Vasiću odobrenje dao ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Mirko Šarović i da o utrošku tih sredstava nema ni traga".\nPrethodno je portal "Slobodna Republika" objavio tekst u kojem se navodi da je Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara na čijem je čelu Mirko Šarović, 2015. godine odoborilo STK, koju vodi Nemanja Vasić, da sa računa Komore u Beču podigne 1,2 miliona KM.\nIsti izvor naveo je da je "novac podignut, ali da mu se od tada gubi svaki trag, jer njegovo trošenje nikada nigdje nije prikazano".\n"Članovi delegacije Doma naroda parlamenta BiH za vrijeme nedavne posjete Komori direktno su pitali Vasića gdje je završilo 1,2 miliona maraka sa računa u Beču. Iole suvisli odgovor je izostao, ali su dobili "zaleđeno" lice Nemanje Vasića", ističe se u tekstu.\nDelegati Doma naroda parlamenta BiH, prema saznanjima "Slobodne Republike", insistiraće na rasvjetljavanju ovog slučaja koji je, navodi se u tekstu, zataškavan dvije godine zahvaljujući pozicijama koje kadar SDS-a ima u bezbjednosnim agencijama na nivou BiH.\nBorko Đurić STK BiH


ŠTA SE OVO DOGAĐA: Otkazana sjednica Vijeća ministara BiH… | Slobodna Bosna\nOtkazana je sjednica Vijeća ministara Bosne i Hercegovine koja je bila zakazana za danas, javlja N1 televizija.\nSjednica je trebala početi danas u 10 sati u zgradi institucija BiH.\nNa sjednici Vijeća ministara BiH trebao se, između ostalog, razmatrati i nacrt sporazuma o grantu vrijednom pet miliona eura za smanjenje posljedica koronavirusa za mala, srednja i mikropreduzeća putem Evropskog fonda za BiH.\nMinistri su, također, trebali razmatrati i izvještaj o izvršenju budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za prvu polovinu ove godine, kao i informaciju Ministarstva sigurnosti BiH o stanju u oblasti migracija u BiH za juni 2020. godine.\nBEVANDA ZADNJI PUT NIJE USPIO: Vanredna sjednica Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, na stolu je tema svih tema…\nHITNO, U SARAJEVU: U toku je vanredna sjednica Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, ovo su prioriteti...


Radojičić: Grad će pomoći sanaciju oštećenih objekata – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nRadojičić: Grad će pomoći sanaciju oštećenih objekata\nGradonačelnik Igor Radojičić obišao je danas domaćinstva u Prijakovcima i Mišinom hanu koja su pretrpjela najveću štetu u subotu u olujnom nevremenu, praćenom snažnim udarima grada.\nPoslije obilaska terena i razgovora sa mještanima, čiji su objekti stradali u nevremenu, Radojičić je kazao da su danas formirane dvije komisije za procjenu nastale štete. On je dodao da će jedna komisija biti zadužena za štetu Mišinom hanu, pošto je ovo naselje najteže pogođeno u nevremenu, dok će druga komisija popisivati štetu u Prijakovcima, Verićima i Potkozarju.\nKomisije već sutra mogu da počnu rad na terenu i procjenjuju štetu na stambenim i pomoćnim objektima. Kada komisije obave procjenu i sumiramo ukupnu štetu, onda će Gradski štab za vanredne situacije moći donijeti odluku o pomoći građanima. Sigurno je da će Grad finansijski pomoći sugrađanima u saniranju dijela šteta na objektima – naglasio je Radojičić. On je podsjetio da je gradska Civilna zaštita još od subote naveče na terenu gdje zajedno sa mještanima rade, prije svega, na zaštiti oštećenih krovova.\nPrema njegovim riječima, fomirana je i posebna komisija koja će evidentirati štete nastale na poljoprivrednim zasadima i kulturama, poslije čega će poljoprivrednici moći da podnose zahtjeve prema nadležnom republičkom ministarstvu.\nPored toga, u dogovoru sa Ministarstvom prosvjete i kulture RS vidjećemo na koji način ćemo sanirati oštećena tri školska objekta na ovom području. Već sada je sigurno da ćemo obnoviti krov škole u Mišinom hanu, pošto Grad već ima obezbjeđen novac za te namjene. Za taj posao se vrlo brzo može izabrati izvođač, ali ostaje da vidimo šta ćemo sa krovovima i ostalim oštećenjima na druga dva školska objekta – kazao je Radojičić.\nOn je rekao da se trenutno ne može govoriti o visini štete, s obzirom na to da je oštećeno stotine objekata, ne računajući poljoprivredne zasade.\nŠef Odsjeka za poslove civilne zaštite i profesionalne teritorijalne vatrogasne jedinice Mladen Ćućun kazao je da mještani već prijavljuju štetu, pa je do sada u Civilnu zaštitu stiglo 354 prijava iz Mišinog hana, 230 iz Potokozarja i 87 iz Verića.\nTaj broj će sigurno biti još veći, jer očekujemo i zahtjeve mještana iz Prijakovaca – kazao je Ćućun i dodao da je danas stanje na terenu normalizovano i da su građani uspjeli da saniraju dio štete.\nMilivoje Šukalo iz Prijakovaca kazao je da su u njegovom domaćinstvu najviše oštećeni krovovi na objektima.\nVećinu štete sam već sanirao, a ako bude pomoći od Grada dobro će mi doći – kazao je Šukalo.\nDodik: Pomoći će i republičke vlasti\nVeliku štetu pretrpjela je i područna škola u Mišinom hanu, koju su danas zajedno obišli gradonačelnik Radojičić, predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i ministar prosvjete i kulture RS Dane Malešević.\nU sanaciji nastalih šteta, mještanima će pomoći i republičke i gradske vlasti, a kako je najavio predsjednik Dodik, do početka školske godine biće sanirani oštećeni objekti škole „Milutin Bojić“. Kako je kazao, pomoć neće izostati ni za domaćinstva kod kojih su pričinjene štete na poljoprivrednim usjevima.\n“Ukidanje RTV takse dovodi u pitanje mogućnost rada javnih servisa”