Požarevljani u okupiranom gradu - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Požarevljani u okupiranom gradu\nDokumentarna izložba u Galeriji savremene umetnosti\n0Piše: M. V. 06. decembra 2019. 17.47 Izmenjeno: 17.48\nFoto: Bioskopski plakati\nPrikazana dokumenta i fotografije pripadaju arhivima Požarevca, Srbije i Ministarstva odbrane. Izložba se sastoji iz devet celina, koje obuhvataju 26 panoa i 128 eksponata – dokumenata i fotografija. Na njima se mogu videti podaci o životu Požarevljana pod nemačkog vlašću, koja je uspostavljena 18. aprila 1941. godine i trajala je sve do 15.\noktobra 1944. godine. Na panoima su izloženi i plakati za bioskopske predstave i priredbe, koji su bili jedino čime su građani mogli da se razonode u najmračnijim vremenima. Cela izložba tako je koncipirana da prikazuje hronologiju dešavanja, od dolaska Nemaca, pa sve do ulaska partizana u oslobođeni grad.


Nelogičnost u ocenjivanju učenika iz građanskog vaspitanja - Zelena učionica\nNelogičnost u ocenjivanju učenika iz građanskog vaspitanja\nOsnovce koji pohađaju predmet građansko vaspitanje nastavnici različito ocenjuju od srednjoškolaca, dok za đake koji su izabrali versku nastavu važi jedinstven kriterijum. Interesantno je da se građansko vaspitanje u osnovnoj i verska nastava u svim razredima osnovne i srednje škole opisno ocenjuju na isti način – na osnovu trostepene skale ističe se, dobar i zadovoljava. Međutim, pri ocenjivanju srednjoškolaca koji idu na građansko koristi se dvostepena skala – veoma uspešan i uspešan.\nIako se na prvi pogled čini da je u novom Pravilniku o ocenjivanju u srednjim školama napravljena greška, u Ministarstvu prosvete nezvanično nam je objašnjeno da je pomenuta nelogičnost samo prepisana iz starog pravilnika.\n– Mi smo protiv da se građansko vaspitanje ocenjuje opisno, a ako već mora, smatramo da i u srednjoj školi treba da postoji trostepena skala. Ne možemo u startu da kažemo da su svi učenici uspešni iz tog predmeta. Tačno je da je i u starom pravilniku o ocenjivanju u srednjoj školi postojala dvostepena skala opisne ocene, ali su bili navedeni i kriterijumi na osnovu kojih je neko ocenjen kao uspešan i veoma uspešan, a sada je to izbačeno – kaže za Danas Bojana Selaković, iz Građanskih inicijativa, napominjući da je potrebno izmeniti Pravilnik o ocenjivanju u srednjoj školi.\nNastavnici građanskog vaspitanja sa kojima smo razgovarali kažu da su pomenutu nelogičnost davno primetili, ali i da su od nadležnih tražili izmenu postojećeg načina ocenjivanja.\n– Formulacije opisnih ocena su takve da su svi učenici uspešni ili da zadovoljavaju. Nastavnik nema mogućnost da učeniku ukaže ako je nezadovoljan njegovim radom i angažovanjem. Dakle, podrazumeva se da svi budu najmanje prosečno dobri – kaže za Danas Vesna Ilić, psiholog u Gimnaziji u Paraćinu. Ona smatra da učenici nisu oštećeni različitim načinom ocenjivanja u osnovnim i srednjim školama, ali ukazuje da bi se, ako bi ocena bila brojčana, đaci više interesovali kakav rezultat ostvaruju. Ilićeva napominje da ocenjivanje nije najveći problem građanskog vaspitanja, već kvalitet nastave i nastavnog kadra, kao i njihova motivacija, s obzirom na to da mnogima časovi ovog predmeta služe da dopune normu.\n– Oni bi istog trenutka napustili građansko vaspitanje kada bi mogli da dopune fond matičnog predmeta – kaže Ilićeva, uz opasku da je građansko “predmet za rešavanje socijalnih problema u prosveti”.\nTatjana Matijaš, profesorka građanskog vaspitanja u Saobraćajno-tehničkoj školi u Zemunu, kaže da nastavnici nisu zadovoljni postojećim načinom ocenjivanja ovog predmeta, te da je u novom Pravilniku o ocenjivanju u srednjoj školi prepisano pomenuto rešenje iz prethodnog, jer se verovatno čeka dorada pravilnika o planu i programu građanskog vaspitanja, u kojem su dati i kriterijumi ocenjivanja tog predmeta. Napominje i da je pre izvesnog vremena urađen predlog kako da se program građanskog osavremeni, ali da se dalje od toga nije odmaklo.\n“Očigledno je da zakonodavac Pravilnika o ocenjivanju u srednjem obrazovanju nije uzeo u obzir rešenja iz Pravilnika o osnovnom obrazovanju, kada je reč o ocenjivanju iz predmeta građansko vaspitanje. Sada ćemo imati situaciju da učenik u osnovnoj školi ima jedne ocene iz ovog predmeta, a u srednjoj školi potpuno druge. Ovu grešku treba ispraviti jer je to u interesu samih učenika, a i logično je da ocene u srednjoj školi budu iste kao i one u osnovnoj školi”, kažu u Uniji sindikata prosvetnih radnika.


NASA ima usamljenog rovera na Marsu koji je poslao prelepu sliku - VICE\nNASA ima usamljenog rovera na Marsu koji je poslao prelepu sliku\nJedino "rover" vozilo na Marsu šalje slike iz kratera koji je nekada bio ispunjen vodom.\n06 Novembar 2019, 10:08am\nRover "Curiosity" (Radoznalost), koji je na Marsu nasledio preminulog robota "Opportunity" (Prilika), nastavlja da šalje spektakularne fotografije sa površine ove planete.\nTrećeg novembra, na primer, rover je poslao ovu sjajnu sliku kratera "Gale" i masivnog prstena u pozadini. Crno-bela fotografija objavljena na javnom fidu koji NASA ima na svom sajtu, a koji se redovno osvežava slikama koje šalje ovaj usamljeni robot sa Marsa.\n"Curiosity" je prešao više od 13 milja od sletanja na površinu Marsa u avgustu 2012.godine, i trenutno se nalazi među stenama koje zovu "Central Butte". Pored nekih sjajnih fotki stena iz blizine i svoje senke, ovaj rover slikao je više fotografija ovog kratera koji se prostire na više od 100 milja širine.\nNovember 2019. Image: NASA/Caltech-JPL\nRover trenutno istražuje sedimentne slojeve stena, koji sadrže tragove o prošlosti planete koja nas toliko intrigira kroz istoriju. Naučnici misle da je krater "Gale" svojevremeno bio prekriven jezerima i rekama pre više od tri milijardi godina, što ga čini idealnim mestom za traženje znakova drevnog mikrobiološkog života na Marsu.\n"Curiosity" bi uskoro trebalo da pređe na drugu stranu kratera, te se očekuju nive uzbudljive fotografije. Prethodni rover, koji je zvanično prestao da radi u februaru ove godine prešao je od sletanja 2004.godine, do 2019. više od 28 milja - daleko više od bilo kojeg drugog međuplanetarnog robota u istoriji.\n"Curiosity" možda trenutno nema nijednog drugara, ali ako sve bude išlo po planu, pridružiće mu se nekoliko novih vozila u narednih nekoliko godina.\nNASA-in rover Mars 2020, koji je zasnovan na dizajnu "Curiositia", trebalo bi da sleti na crvenu planetu 2021. godine. Iste godine se na Marsu očekuje i spuštanje rovera iz kineskog svemirskog programa i rusko-evropske misije EkoMars.


U ovom trenutku u Beogradu ima 489 aktivnih gradilišta - Gradjevinarstvo.rs\nU ovom trenutku u Beogradu ima 489 aktivnih gradilišta\n25.10.2016. | Beoinfo\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali obišao je juče (24.10.2016) zgradu bivšeg Saveznog MUP-a, gde je u toku rušenje i pripremanje terena za izgradnju stambeno-poslovnog kompleksa. Sa njim su bili izraelski investitor Gili Dekel, Adir el Al, direktor Airport City-ja, i glavni gradski urbanista Milutin Folić.\nPrema rečima Siniše Malog, ova investicija je simbol jednog novog Beograda koji ova gradska vlast pokušava da stvori u poslednje tri godine.\n- Investitor je kupio ovu zgradu pre više od deset godina, a mi smo u poslednje dve godine našli način da se izdaju dozvole i da se cela investicija pokrene. Investicija je vredna više od 200 miliona evra, a radi se o 60 hiljada kvadrata. Ovde će raditi naša građevinska industrija i to je sjajna stvar za Beograd i Srbiju i potpuno se uklapa u našu strategiju i viziju razvoja novog Beograda – naglasio je Mali.\nOn je dodao da sa ovom investicijom ovaj deo Beograda dobija potpuno drugačiju sliku.\n- Do kraja sledeće godine završićemo projekat rekonstrukcije Ulice kneza Miloša, gde planiramo da sklonimo automobile sa ulice i da ih stavimo u jedan nivo ispod, podzemnu garažu kako bi ulica bila na raspolaganju prevashodno pešacima. Čekamo odluku i investitora koji su kupili bivšu zgradu američke ambasade i to će biti još jedan veliki kompleks u ovom delu grada. Polako, ali sigurno ovaj deo grada će imati potpuno drugačiji izgled i to je slika i prilika Beograda za koji se borimo – rekao je gradonačelnik, koji je naglasio da u ovom trenutku u Beogradu ima 489 aktivnih gradilišta.\nOn je istakao da je ispunjeno obećanje da grad bude veliko gradilište i ovom prilikom zahvalio Giliju Dekelu, koji je već 15 godina u Srbiji. Od Airport City-ja preko Central Garden-a, ovo je još jedna velika investicija njegove kompanije, što pokazuje da veruje da su Srbija i Beograd pravo mesto za investiranje.\nAdir El el Al je rekao da je AFI Europe počeo sa rušenjem bivše zgrade Saveznog MUP-a, kao i da je reč o vodećoj kompaniji za investiranje i gradnju nekretnina u centralnoj i istočnoj Evropi.\n- Fokusirani smo na izgradnju velikih poslovnih i stambenih objekata. Naši planovi u narednom periodu su između ostalog vezani za zgradu bivšeg MUP-a koja se nalazi u centru Beograda, na glavnoj saobraćnici. Ovde je predviđena izgradnja mešovite namene, uključujući stambene objekte i poslovne prostore. Planirana vrednost investicije je 200 miliona evra. Mi čvrsto verujemo u potencijal srpskog tržišta, kao i u potencijal tržišta za nekretnine. Rušenje bivše zgrade Saveznog MUP-a počelo je u saglasnosti sa zakonima i propisima Republike Srbije i Grada Beograda koje investitor izuzetno poštuje, i koje će ispoštovati u skladu za smernicama za dozvolu za rušenje, koje će trajati do marta sledeće godine. Namera nam je da ovim projektom doprinesemo razvoju Beograda kao svetske metropole – istakao je Adir el Al.


Na Kopaoniku počeo 24. Biznis forum, sutra u 10 skupu se obraća Aleksandar Vučić\nTema ovogodišnjeg Foruma je “Program reformi za Srbiju: šta se može naučiti iz prošlosti”.\nIzvor: Blic/Tanjug, foto\nHimnom Bože pravde zvanično je na Kopaoniku počeo 24. Biznis forum, koji na jednom mestu okuplja brojne poslovne ljude, predstavnike diplomatskog kora, vlade i mnoge druge. Očekuje se i da predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić sutra prisustvuje forumu, potvrđeno je iz njengovog kabineta. On će se, kako je najavljeno, sutra u 10 časova obratiti svim učesnicima.\nNa forumu, koji u martu tradicionalno organizuju Savez ekonomista Srbije (SES) i Udruženje korporativnih direktora Srbije, učestvuje, prema najavama organizatora, oko 1.000 stručnjaka iz zemlje, regiona, ali i sveta učestvovaće na forumu. Kako je najavljeno, forum će prvi put ugostiti šefa misije Međunarodnog monetarnog fonda za Srbiju (MMF) Džejmsa Rufa, u okviru zvaničnog programa, a prisustvovaće i direktorka Svetske banke za zapadni Balkan Elen Goldstin.\n“Srpski Davos” biće otvoren do 9. marta i biće i mesto susreta ambasadora Rusije, Nemačke, Švajcarske, Kanade, Sjedinjenih Američkih Država i Holandije.\n– Ove godine na forumu učestvuje više od 1.000 učesnika, ambasadori, privrednici… Moram da kazem da je forum dobio priznanje “najbolje Iz Srbije” kada su konferencije u pitanju. Ovo je postao događaj koji afirmiše Srbiju – rekao je Aleksandar Vlahović, predsednik Saveza ekonomista Srbije, koji je poželeo učesnicima da sa Kopaonika odu sa novim znanjima.\nNa otvaranje su došli ambasador SAD Kajl Skot, predsednik Upravnog odbora Sosijete ženeral banke Goran Pitić, biznismeni Zoran Drakulić i Branislav Grujić, predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nKoktelu su prisustvovali i ambasador Nemačke, Aksel Ditman, ministar finansija Dušan Vujović, predsednik Saveta guvernera NBS Nebojša Savić, Slavko Carić iz Erste banke, Draginja Đurić, predsednica Izvršnog odbora Banke Inteza, direktorka Poreske uprave Dragana Marković.\nPredsednik “MK grupe” Miodrag Kostić poželeo je svima dobrodošlicu, ali se našalio i na Vlahovićev račun.- Vlahović je rekao da naručim dva dana lošeg vremena dok traje forum, tako da sam to i uradio. Trećeg dana biće sunčano vreme, pa ćete tada moći da uživate u čarima Kopaonika – rekao je Kostić.\nKako je najavljeno, Kopaonik biznis forum će prvi put ugostiti šefa misije Međunarodnog monetarnog fonda za Srbiju (MMF) Džejmsa Rufa, u okviru zvaničnog programa, a prisustvovaće i direktorka Svetske banke za zapadni Balkan Elen Goldstin. Tokom tri dana trajanja foruma, od od 7. do 9. marta, Forum će biti i mesto susreta ambasadora Rusije, Nemačke, Švajcarske, Kanade, Sjedinjenih Američkih Država i Holandije.\nPlanirano je i da drugog dana forumu prisustvuje i premijer Srbije Aleksandar Vučić.\nNa ovogodišnjem samitu biće definisana očekivanja ekonomista i biznismena u pogledu budućeg toka reformi, a koja će zatim biti sučeljena sa planovima koje će predstaviti kreatori ekonomske i monetarne politike, istakao je predsednik SES Aleksandar Vlahović.\nCilj ovogodišnjeg Kopaonik biznis foruma, osim isticanja pozitivnihn rezultata fiskalne konsolidacije, jeste i da ohrabri vladu da mnogo odlučnije u narednom periodu implementira mere strukturnih reformi, rekao je Vlahović.\nPredsednik Udruženja korporativnih direktora Srbije Dragan Đuričin objasnio je da Kopaonik biznis forum treba da promoviše Srbiju, da je pokaže našem okruženju, ali i svetskom, kao i da razumemo šta su trenutni problemi globalne privrede i svetske politike.\nNa trodnevnom skupu u hotelu Grand na Kopaoniku biće održano 20 panela, tri plenarne sesije, četiri specijalna događaja i dve panel prezentacije Programski odbor Foruma predvideo je raspravu u okviru tri oblasti – Inteligentne investicije kao nova agilnost vlade posle fiskalne konsolidacije, zatim Program realizacije reformi: Razvoj infrastrukture, restruktuiranje javnog sektora i pametan rast, i Održivi i inkluzivni razvoj: Perspektiva industrijskih politika.\nNa forumu će prvi put biti prezentovan Izveštaj EBRD-a o tranziciji za 2016. i 2017. Kopaonik bi ove godine trebalo da bude i mesto susreta svih predsednika regionalnih privrednih komora – Srbije, Makedonije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, kao i kosovske komore. Zaključci ovogodišnjeg Foruma biće sumirani u dokumentu “Kopaonik konsenzus 2017”.


Vest - Čekaju se rezultati analize ....\n.: Vest - 13.08.2010. :.\nČekaju se rezultati analize ....\nKako još uvek traje analiza uzoraka vode uzetih 9. i 10. avgusta, voda iz donjomilanovačkog vodovoda i dalje se može koristiti samo u tehničke svrhe. Do trenutka dok se ne objavi da je voda iz gradskog vodovoda hemijski i bakteriološki bezbedna za upotrebu, gradjani mogu da računaju na cisternu. Prema najavi doktorke Dijane Miljković, načelnice službe higijene u Zavodu za javno zdravlje »Timok« iz Zaječara, gde se analize i obavljaju, rezultati bi trebalo da budu poznati početkom iduće nedelje. Tada će biti saopšteni i rezultati urorkovane vode sa izvora i česama u Donjem Milanovcu sa kojih se gradjani, i inače, ne vezano za novonastalu\nsituaciju, snabdevaju vodom za piće.


Dovoljno novca za povećanje penzija, plata i minimalne zarade\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali istakao je danas da Srbija, zahvaljujući dobrim ekonomskim rezultatima, ima dovoljno novca za povećanje penzija, plata u javnom sektoru i minimalne zarade, kao i za isplatu dodatnih 20.000 dinara penzionerima u februaru naredne godine.\nMali je, gostujući na TV Pink, građanima čestitao na rezultatima ostvarenim u prvih sedam meseci ove godine, navodeći da je Srbija, uprkos aktuelnoj pandemiji, u junu i julu ove godine imala neočekivani suficit u budžetu, od približno 60 milijardi dinara.\nU tom periodu, planirali smo minus od 198 milijardi, a na kraju sedmog meseca imamo minus od 38,5 milijardi dinara. Rezultat je bolji za oko 160 milijardi dinara, odnosno milijardu i 300 miliona evra. Bolji su nam i prihodi i naplata PDV-a i sve što je planirano, naveo je on.\nMinistar je podsetio na to da je u prvom kvartalu ove godine ostvaren rast od 1,7, a u drugom kvartalu 13,4 odsto, što čini da je rast u prvoj polovini godine oko 7,5 odsto, dodajući da je država bila usmerena na to da pomogne onima kojima je to bilo najpotrebnije.\nKao što je i predsednik Republike Aleksandar Vučić rekao, penzije od januara sigurno neće rasti ispod 5,5 do šest odsto, u skladu sa švajcarskom formulom. I ove godine su penzije povećane 5,9 procenata uprkos pandemiji, rekao je Mali.\nKontinuirano podržavamo građane, posebno najstarije, pri čemu penzije rastu iz godine u godinu. Plate u javnom sektoru takođe rastu i iz te perspektive treba posmatrati planiranu uplatu od 20.000 dinara penzionerima. Mislim da je to sjajna vest za najstarije, a i pokazuje stepen naše brige za njih, za najugroženije, naveo je on.\nMinistar se osvrnuo i na mere podrške prošle godine, kada je počela pandemija, podsetivši na to da je prva mera koju je Vlada Srbije preduzela bila uplata 4.000 dinara penzionerima kako bi se ublažile posledice pandemije, odnosno za kupovinu lekova, maski i svega što je bilo najpotrebnije u tom momentu.\nNakon toga, svim građanima, uključujući i penzionere, isplatili smo 100 evra. Krajem prošle godine, kada smo videli da imamo prostora u budžetu, isplatili smo dodatnih 5.000 dinara za penzionere i 10.000 dinara za sve medicinske radnike. Pored toga, bile su im povećane i plate, rekao je Mali.\nOn je objasnio da se podrška građanima nastavila i ove godine, dodavši da se uprkos pandemiji išlo sa povećanjem minimalne zarade od 6,6 odsto, povećanjem plate u javnom sektoru od pet procenata, kao i penzije za 5,9 odsto.\nOve godine isplatili smo svim punoletnim građanima 30 evra, preostaje još isplata 30 evra u novembru, a kao što je predsednik Srbije obećao, i dodatnih 20 evra u decembru. U septembru će biti uplaćeno dodatnih 50 evra za penzionere, a 20.000 dinara isplatićemo u februaru naredne godine, ukazao je Mali, ističući da su mere podrške države dale rezultate.\nNaplata PDV-a je bila veća nego 2019. godine, nije bilo nestašica na rafovima, ljudi su imali novca, dobili su prošle godine po 100 evra podrške od države, a ove godine 30+30+20 evra. Da ne zaboravimo, država je uplatila i pomoć od 3.000 dinara građanima koji su se vakcinisali do kraja maja, podsetio je ministar.\nPrema njegovim rečima, ova podrška države podigla je likvidnost našoj privredi, a s druge strane optimizam građana, jer su videli da je država stabilna i snažna, kao i da ima novca, kojeg ne bi bilo da predsednik Vučić nije započeo teške ekonomske reforme 2014. godine, koje su za posledicu imale četiri godine suficita u budžetu.\nReformama su najteže bili pogođeni naši najstariji sugrađani. Tada smo rekli da nam je potrebno do tri godine da saniramo posledice neodgovorne politike i spasimo zemlju koja je bila na ivici bankrota, ukazao je on.\nTeške mere su nas dovele do toga da pred krizu uzrokovanu koronavirusom budemo u potpunosti stabilni, da nam učešće javnog duga u odnosu na BDP bude pod kontrolom, da krenemo sa visokim stopama rasta i rastom prosečne plate i penzije. Kada se pojavila pandemija, mogli smo da reagujemo sa osam milijardi evra i podržimo i građane i privredu, naglasio je ministar.\nOn je naglasio da se u Srbiji danas gradi sigurna budućnost naše dece, te da je najvažniji posao ove vlade podizanje životnog standarda građana iz meseca u mesec.\nMinistar je rekao da će predlog Vlade poslodavcima i sindikatima biti da povećanje minimalne zarade od 1. januara sledeće godine bude 9,4 ili 9,5 procenata, odnosno da sa 32.022 dinara, koliko je sada u proseku, idemo na preko 35.000 dinara.\nAko očekujemo stopu rasta BDP-a od 6,5 do 7 odsto, ovo je povećanje minimalne zarade koje je veće u odnosu na povećanje BDP-a. Tako je bilo od 2018. godine. Ovo je veoma važno i za socijalni status zaposlenih, jer rast minimalne zarade podiže prosečnu platu, naveo je on.\nNije slučajno što smo već krajem 2019. godine imali prosečnu zaradu od preko 500 evra, a sada je već 65.000 dinara. Očekujemo da ćemo sa ovim podizanjem minimalne zarade, prosečnu zaradu sledeće godine podići na nivo od 612 evra, a to znači da će ona u decembru ići od 630 do 650 evra, naveo je Mali i podsetio na to da je pre samo nekoliko godina prosečna plata bila 329 evra.\nMinistar je zaključio da u doba najveće krize ikada Srbija ostvaruje pobedu u ekonomiji – po stopi rasta, po nikada većim investicijama, kao i po stabilnosti javnog duga, koji je trenutno 56,2 odsto u odnosu na BDP, što je daleko od nivoa propisanog Mastritskim ugovorom.


A. J. 3. oktobra 2019. 09:15\nNa području grada Vašingtona američki Federalni istražni biro (FBI) objavljuje oglase na Fejsbuku koji su, kako se čini, osmišljeni da bi se regrutovali ruski špijuni, ali i oni koji su upoznati s njihovim aktivnostima, objavio je CNN.\nNovinari CNN-a primetili su nekoliko oglasa s tim ciljem. Na jednom se nalazi fotografija mlade diplomatkinje s porodicom, a pored nje je na ruskom jeziku napisano: „Za vašu budućnost, za budućnost vaše porodice“.\nNa drugom oglasu prikazana je slika šahovske ploče s tekstom na ruskom: „Zar nije sada na tebi red da povučeš potez?“\nOglasi vode na sajt kancelarije FBI Vašingtonu, na kojem se na engleskom i ruskom jeziku nude detalji o protivobaveštajnom timu i adresa terenske kancelarije FBI. Na stranici piše: „Lično nas posetite“, prenosi portal Index.hr.\n„Možemo samo komentarisati da Rusija ima veliki broj službenika obaveštajnih službi pozicioniranih u ruskim diplomatskim objektima širom sveta. Oni su vrlo aktivni i predstavljaju sigurnosni rizik za SAD i naše saveznike“, rekao je za CNN Alan E. Koler, agent FBI-ja zadužen za protivobaveštajno odeljenje terenske kancelarije u Vašingtonu.\n„FBI se koristi raznim sredstvima kako bi prikupio informacije koje mogu pomoći zaštiti Sjedinjenih Država“, dodao je Koler.


Preparati za dezinsekciju moljaca Subotica, JEFTINO - Dezinsekcija Beograd EK Group\nAkcije » Dezinsekcija stršljenova Subotica » Dezinsekcija moljaca Subotica\nUništavanje moljaca u Subotici naše preduzeće EK-Group obavlja na visoko profesionalni način kao i sve druge intervencije iz oblasti dezinsekcije. Preparat koji koristimo za uništavanje moljaca je uvezen iz Evropske Unije (Nemačke) – širom sveta poznati Bajerovi preparati. Intervencija koja se obavlja kada je u pitanju uništavanje moljaca traje najviše 5 do 10 minuta, u zavisnosti od kvadrature stana. Preparat ima široku primenu tako da pored toga što uklanja moljce istovremeno pruža zaštitu i od drugih insekata, ako bi se dogodilo da se pojave. Najčešće se susreću moljci u kuhinji i moljci u ormanima sa odećom gde je uništavaju. Mnogi ljudi koriste razna sredstva za uništavanje moljaca ali ta sredstva nisu potpuno pouzdana. Kada se ljudi suoče sa tim onda zovu profesionalnu službu iz oblasti dezinsekcije. Gnezda moljaca u ormanima sa uništenom odećom će biti uvek čest slučaj ako se ne reaguje na vreme.


Mitsotakis predsedava sednicom kabineta u petak\nBy Zacharias Petrou / Објављено на: July 25, 2019\nGrčki premijer Kyriacos Mitsotakis predsedavaće sastankom kabineta u petak, kada će se vlada pripremiti za uvođenje ključnih zakona koji bi trebali značiti ispunjenje nekih od predizbornih obećanja novoizabranog premijera.\nDnevni red sastanka uključuje doradu ovih zakona, ekonomska pitanja i informaciju o dešavanjima u slučaju „Brexita“.\nPrema vladinim izvorima, nacrti zakona koji će biti uskoro uvedeni predviđaju smanjenje poreza na imovinu ENFIA-e, poboljšanje šeme otplate duga do 120 rata, čime se reformišu i državne operacije.\nMitsotakisova administracija će takođe nastojati da smanji oporezivanje preduzeća i dividendi.\nKonkretnije, vlada želi promovisati transparentnost u izboru generalnih menadžera u javnom sektoru i uspostaviti Nacionalnu upravu za transparentnost, koja bi trebala, u skladu sa poszakonskim aktima, učinila državu efikasnijom.\nŠtaviše, donošenje odluka na nivou lokalne uprave će biti efikasnije, a doći će i do određenih korekcija u krivičnom zakonu.\nUkidanje azila primenjivog na univerzitetima, organizovanje Ministarstva za digitalnu upravu i promocija aktivnosti koje će pomoći vladi takođe će biti glavni prioriteti u narednim sedmicama u smislu uvođenja novih zakona.\nPrema mišljenju analitičara, očekuje se da će grčki premijer izgraditi kredibilan profil za svoju vladu popularišući trenutnu reformu i provođenje efikasnih ekonomskih politika. Nada se da će takav plan pomoći njegovom nastojanju da se međunarodni kreditori dogovore da se smanje primarni ciljevi viška.\nTakvim naporima pomoći će i vest da je kamata na 10-godišnje obveznice u Grčkoj po prvi put u sredu pala ispod 2 postotna boda.\nMitsotakis će, prema izveštajima, posetiti Berlin gde će se zvanično sastati sa kancelarkom Angelom Merkel 29. avgusta, nakon čega sledi poseta Parizu i sastanak sa francuskim predsednikom Emmanuelom Macronom. Ovi razgovori se smatraju presudnim jer će pružiti indikaciju o tome kako će politike nove grčke vlade i proglašeni ciljevi biti prihvaćeni od ključnih partnera eurozone./ibna


Street style: Kakvi nam to trendovi na ulicama širom Srbije stižu zajedno sa septembrom?, Page 1\nStreet style: Kakvi nam to trendovi na ulicama širom Srbije stižu zajedno sa septembrom?\nBy Ivana IlijinPosted on Sep 8, 2016 Sep 8, 2016\nŠta nam to dolazi sa “gospodinom” septembrom? Možda jesen i ne volimo preterano, ali kada je moda u pitanju – obožavamo jesenje trendove! Ono što se polako već ”ušunjalo” među must have stvarčice su uglavnom samo malo modifikovani raniji trendovi. Recimo, rolke su uvek aktuelne, a sada su moderne one bez rukava sa rol kragnom u formi slova A. Takav slučaj je i sa drugim “krpicama” – stari trendovi u novom ruhu!\nHajde da prelistamo stil naših sugrađana, i da vidimo da li su oni modno “naoružano” dočekali prve dane septembra!\nDok ne pogledat ostatak ”novina”, pročitajte i… Street style: Oni su savršeno stilizovani, ali su im ovi čupavci ukrali svu pažnju\nStefana je pravo oličenje atraktivne devojke. Navikli ste na pletenice na majicama i haljinama? Pa, počnite da se navikavate na isti detalj i na suknjama. Ova Bepograđanka voli da se igra zlatnim detaljima, pa je metalik zlatne patikice uparila sa satom u istoj nijansi.\nZna se – uz jesen ide i nova jakna, a kako su uvek aktuelni dobri “kožnjaci”, mi znamo gde da pronađete savršen! Naša preporuka je da posetite Kodžić radnju – jer ih tamo šiju baš po vašoj meri!\nBomber jaknice su jednostavno ljubav na prvi pogled, a da ove u metalik nijansama mogu da izgledaju i skroz šmekerski – dokazuje nam Slaviša. Ono što je novo, a verovatno ste već primetili na modnim trendseterima, to su neporubljene nogavice na farmericama. Ovde je model na kojima je to diskretno urađeno, dok je na nekim ženskim modelima taj detalj veoma naglašen.\nKakve još trendovi vladaju srpskim ulicama pogledajte na sledećim stranicama…\nPrethodni članak: Na Nedelji mode u Njujorku svi su gledali u Kajli, ali ne zbog dobrog stajlinga\nSledeći članak: Kakav stajling! Ovako je Jelena očitala modnu lekciju Holivudu\nSve je super ali ja biram koznu jaknu koja ce uvek biti u modi!I bez nje ne moze da prodje nijedna jesen.


Mali: Zakoni važni za energetski sektor i energetsku efikasnost\nFebruar 23, 2021 13:27\nMinistar finansija Siniša Mali predstavio je danas u Skupštini Srbije dva zakonska predloga, koja su važna za energetski sektor i za povećanje energetske efikasnosti.\nJednim se, kako je preneo poslanicima, predviđa davanje državne garancije za izgradnju najsavremenijeg sistema za prenos električne energije, a drugim se omogućava izvođenje radova na povećanju energetske efikanosti zgrade VMA u Beogradu.\nGovoreći o Predlogu zakona o davanju garancije Srbije u korist Nemačke razvojne banke KfW, a po zaduženju Akcionarskog društva „Elektromreža Srbije“, Mali je rekao da se garancija daje na iznos od 40 milona evra, a na ime obaveza iz Sporazuma o zajmu za sprovođenje Regionalnog programa za energetsku efikasnost u prenosnom sistemu.\nRegionalni program za energetsku efikasnost u prenosnom sistemu osnovan je, kaže, radi obezbeđenja nacionalne energetske bezbednosti zemlje i zamene dotrajale mreže nižeg naponskog nivoa, sistemom većeg kapaciteta i višeg naponskog nivoa.\n„Projekat ima ogroman nacionalni i regionalni značaj, jer će omogućiti trans-nacionalni prenos energije na velikim rastojanjima uz minimalne gubitke, spajajući tržišta istočne i zapadne Evrope i garantujući sigurno i stabilno snabdevanje domaćih potrošača dovoljnim količinama kvalitetne električne energije“, rekao je Mali.\nDodaje da se realizacijom projekta otvara mogućnost da elektroenergetski sistem Srbije iskoristi svoj geografski položaj i potencijal, odnosno da u bližoj budućnosti preuzme ulogu regionalnog lidera u oblasti elektroenergetike.\nKada je reč o Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Srbije i Nemačke razvojne banke za projekat „Energetska efikasnost u zgradama javne namene i obnovljivi izvori energije u sektoru daljinskog grejanja - Ozelenjavanje javnog sektora“.\n„Vrednost sporazuma je 50 miliona evra, a novac će biti iskorišćeni za unapređenje sistema energetske efikanosti zgrade VMA u Beogradu“, poručio je ministar.\nKako kaže, VMA odstupa od savremenih standarda energetske efikasnosti, i posle skoro četiri decenije rada, zgrada, tehničke instalacije i distributivni sistemi zahtevaju obnovu, odnosno treba izvršiti njihovo poboljšanje i određene građevinske intervencije kako bi se omogućila ušteda energije.\nMali je naglasio da je Vlada Srbije veoma posvećena unapređenju energetske efikasnosti i jedan od ciljeva u toj oblasti jeste povećanje energetske efikasnosti u svim sektorima.\n„Postoji veliki potencijal za uštedu energije i troškova u svim javnim objektima, a posebno u bolnicama koje imaju visoku i konstantnu potrošnju energije, jer rade 24 sata dnevno, neprekidno cele godine. To važi i za Vojnomedicinsku akademiju koja je jedna od najvećih bolnica u Evropi, izgrađena 1981. godine“, napomenuo je ministar.\nSiniša Malienergetska efikasnost\nVelike mogućnosti za saradnju Srbije i Japana u energetici 7\nMihajlović: Dobre šanse za ulaganja u rudarstvo i energetiku 17\nPenzioneri ne moraju da se prijavljuju za dobijanje 110 evra 16\nRaška kompanija na korak od saradnje sa svetski poznatim modnim brendom 9\nMali: Uvek smo na raspolaganju investitorima iz Belgije 14\nJanjić: "Pomolimo se da Bog sačuva našeg vladiku Atanasija"\n15:22 March 02, 2021\nSrbija: Više od 4.000 novozaraženih, preminulo 16 pacijenata\n15:17 March 02, 2021\nViše od 5.000 građana sa Kosova vakcinisano u DZ Kuršumlija\n15:11 March 02, 2021\nNa centralnom Kosmetu vakcinisano preko 50 odsto penzionera\n15:07 March 02, 2021


Fejt: Priština za dijalog s Beogradom, ali ne o statusu\n22. juni/lipanj, 2010.\nSpecijalni izaslanik Evropske unije na Kosovu Piter Fejt ocijenio je danas, u Briselu, da očekivano"savjetodavno mišljenje" Međunarodnog suda pravde može dovesti do "većih kontakata" Beograda i Prištine.\nAli je predočio i da vlasti u Prištini ne žele raspravu o statusu I podjeli Kosova. Fejt je, u izlaganju i raspravi s poslanicima Spoljnopolitičkog odbora EP, stavio do znanja da on ne može donositi sud o mišljenju suda u Hagu, ali je zaključio da Beograd i vlasti u Prištini to mišljenje "treba da vide kao priliku za dijalog otvorenim pitanjima za koje imaju zajednički interes da ih rješavaju".\nKosovo je "jasno evropski izazov", ali EU ima i sve moguchnosti da obezbijedi kretanje Kosova ka uključivanju u Evropu, ocjenio je specijalni izaslanik EU.\nFejt je snažno podvukao da bi Srbi na Kosovu morali imati jasnu autonomiju, u saglasnosti s planom Martija Ahtisarija. A, kako je istakao, Evropska unija je u najboljem položaju da olakša taj dijalog zato što ima "mnogo mogućnosti da podstakne i instrumente da pomogne dvijema stranama da pokrenu i održe postepeno napredujuću vezu".


Preko 95% svetske populacije ima zdravstvene probleme, sa trećinom koja pati od više od pet bolesti\nDatum kreiranja: ponedeljak, 30 mart 2020 20:10\nU engleskom medicinskom časopisu 'The Lancet', jednom od najprestižnijih i najpoznatijih časopisa opšte medicine u svetu, koji je stekao reputaciju koja prevazilazi stroge medicinske okvire, iznet je grozan podatak za 2013. da samo jedan od 20 ljudi u svetu (4,3%) nije imao nikakav zdravstveni problem, a da trećina globalne populacije (2,3 milijarde ljudi) pati od više od 5 poremećaja. Pokušaću da prenesem glavne odrednice iz velike analize iz studije 'Global Burden of Disease Study' (GBD) koja je objavljena u 'The Lancetu'.\nU vreme ove epidemije se često ponavlja da potpuno zdravi nemaju šta da strepe, jer virus napada samo one stare i već načete. On ih praktično samo 'gurne preko crte', te je to uzrok velikog mortaliteta. Zanimljivo, ali koliko nas ima potpuno zdravih?\nNaime, pomenuto istraživanje je pokazalo da je u čitavom svetu udeo izgubljenih godina zdravog života (životne godine prilagođene bilo kakvoj vrsti invaliditeta) zbog bolesti (a ne smrti) porastao sa oko petine (21%) u 1990. godini na gotovo trećinu (31%) u 2013. godini.\nKako svetska populacija raste i povećava se udeo starijih ljudi u njoj, autori upozoravaju da će tokom narednih decenija broj nedovoljno zdravih ljudi brzo da se povećava.\nDo rezultata se došlo nakon najveće i najdetaljnije analize kojom su kvantifikovani obrasci, nivoi i trendovi lošeg zdravlja i invaliditeta u svetu između 1990. i 2013. godine.\nU proteklih 25 godina, vodeći uzroci gubitka zdravlja globalne populacije gotovo da se nisu promenili. Bol u krstima, depresija, anemija usled nedostatka gvožđa, bolovi u vratu i gubitak sluha usled starosti rezultirali su najvećim ukupnim gubitkom zdravlja u svetu [mereno u smislu YLD (Years Lived with Disability) – godina života s invaliditetom – tj. vremena provedenog sa manjkom optimalnog zdravlja] u periodu između 1990. i 2013. godine.\n2013. godine, poremećaji mišićno-koštanog sistema (tj. uglavnom bolovi u leđima, bol u vratu i artritis) i mentalni poremećaji (pretežno depresija, anksioznost i poremećaji izazvani korišćenjem duvana, alkohola i droga) činili su gotovo polovinu svih simptoma bolesti u svetu.\nOno što je posebno važno, jeste da stope invalidnosti opadaju znatno sporije nego stope smrtnosti. Naprimer, iako je u tom periodu porast stope dijabetesa bio izuzetno visok i povećao se za oko 43% u proteklih 25 godine, stopa smrtnosti od dijabetesa povećala se za samo 9%.\n'Činjenica da mortalitet opada brže od nefatalnih bolesti i prevalencije (rasprostranjenosti) povreda dodatni je dokaz važnosti obraćanja pažnje na porast gubitka zdravlja usled navedenih vodećih uzroka invaliditeta, a ne fokusiranje na smanjenje smrtnosti,' izjavio je dr Theo Vos, vodeći autor i profesor Globalnog zdravlja na katedri Institutu za Zdravstvenu metriku i procenu na univerzitetu u Washingtonu, SAD.\nSaradnici GBD 2013. su analizirali 35.620 izvora informacija o bolestima i povredama iz 188 zemalja u razdoblju između 1990. i 2013. kako bi otkrili znatan broj invalidnih poremećaja i ukupno opterećenje zdravstvenih sistema usled 301 akutne i hronične bolesti i povrede, kao i 2337 zdravstvenih posledica koje su proizašle iz jednog ili više ovih poremećaja.\nU 2013. godini, bol u donjem delu leđa i velika psihodepresija svrstani su među deset najvećih izroka invaliditeta u svakoj zemlji, uzrokujući više bolesti nego dijabetes, hronične opstruktivne plućne bolesti i astma zajedno.\nŠitom sveta, broj osoba s nekoliko zdravstvenih problema se između 1990. i 2013. naglo povećao, kako s godinama, tako i u apsolutnim iznosima. U 2013, samo oko trećina (36%) dece uzrasta od 0-4 godine u razvijenim zemljama nije imalo zdravstvenih problema u poređenju sa samo 0,03% odraslih starijih od 80 godina. Nadalje, broj osoba s više od deset zdravstvenih problema porastao je za 52% između 1990. i 2013.\nOsam uzroka hroničnih poremećaja – uglavnom nezaraznih bolesti – pogodilo je više od 10% svetske populacije u 2013.: kvarovi stalnih zuba (2,5 milijarde), glavobolje usled napetosti različitih uzroka (1,6 milijardi), anemija usled nedostatka gvožđa (1,2 milijarde), nedostatak enzima glukoze-6-fosfata dehidrogenaze koji stvara energiju u ćelijama (1,18 milijardi), gubitak sluha vezan za godine (1,25 milijardi), genitalni herpes (1,12 milijardi), migrena (850 miliona) i ascariasis (800 miliona; divovska crevna okrugla glista).\nBroj godina života sa invaliditetom se u poslednjih 25 godina povećao usled porasta i starenja stanovništva (sa 537,6 miliona na 764,8 miliona), dok se stopa (standardizovana prema starosnom dobu na 1000 stanovnika) jedva smanjila između 1990. i 2013. (sa 115 na 1000 ljudi na 110 na 1000 ljudi).\nGlavni uzročnici porasta broja godina proživljenih s invaliditetom bili su poremećaji mišićno-koštanog sistema, mentalni poremećaji i zloupotreba zdravstvenih lekova i medikamenata, neurološki poremećaji i hronična respiratorna stanja. Izuzetno, HIV/AIDS je bio ključni pokretač sve većeg broja godina života s invaliditetom u subsaharskoj Africi.\nZabilježeno je i iznenađujuće povećanje gubitka zdravlja povezanog s dijabetesom (porast od 136%), Alzheimerovom bolešću (porast od 92%), glavoboljom usled preterane upotrebe lekova (povećanje od 120%) i osteoartritisom (povećanje za 75%).\nU centralnoj Evropi padovi su uzrokovali neproporcionalnu količinu invaliditeta i opterećenja na zdravstvo, svrstavajući se kao drugi vodeći uzrok invaliditeta u 11 od 13 EU zemalja. U mnogim zemljama Kariba anksiozni poremećaji su rangirani još više, a dijabetes je davao treći najveći doprinos invalidnosti u Meksiku, Nikaragvi, Panami i Venezueli. Invalidnost iz proteklih lokalnih ratova i sukoba najviše je doprineli gubitku zdravlja u Kambodži, Nikaragvi, Ruandi, i zauzeli drugo mesto u Vijetnamu.\nPrema profesoru Vosu, 'veliki uzročnici gubitka zdravlja, naročito ozbiljni poremećaji mišićno-koštanog sistema i mentalni i bihevioralni poremećaji, nisu zadobili pažnju kakvu zaslužuju. Bavljenje tim problemima zahtevaće promenu zdravstvenih prioriteta širom sveta, ne samo održavajući staro stanovništvo u životu, već ih održati u dobrom zdravlju'.\n Oni su retki koji smeju da objave istraživanja koja su, recimo, govorila da bi pod hitno trebalo zabraniti prodaju duvana u Britaniji (industrija se branila da bi u tom slučaju država dobila 13 miliona ljudi koji bi tražili drugu drogu za smirenje). Takođe su još 1998. objavili stručne radove u kojima autori sugerišu vezu između MMR vakcina u autizma, o čemu kod nas govori dr Jovana Stojković i njena grupa. U neprestanoj su kampanji protiv slobodne prodaje alkohola, zalažu se protiv prodaje hrane koja goji svetsku populaciju, ratnih operacija u kojima stradaju civili i deca i sl.\nŽurnal postoji još od 1823. ('lancet' je hirurški skalpel, ali i uzani prozor u gotičkoj arhitekturi koji ima zadatak da propušta svetlost i osvetljava unutrašnji mrak) i izlazi nedeljno u Londonu, Njujorku i Pekingu.\n Studiju je finansirala fondacija Bila & Melinde Gejts.\n Godine izgubljenog zdravog života mere se kao godine života prilagođene invaliditetu. To se utvrđuje kombinovanjem broja godina izgubljenog života usled rane smrti i broja godina proživljenih s bilo kakvim vidom invaliditeta. Koliko sam ja shvatio, ovde reč činvaliditet' podrazumeva bilo koji ozbiljniji zdravstveni 'kvar' kod čoveka koji ga sprečava da živi normalnim životom.\n Nema objavljenih svežijih rezultata, bar ih ja nisam pronašao (hvala Dule i na ovom!), ali pošto se radi o statistici, stvari mogu da se interpoliraju i da se stvori slika današnjice.\n Godine proživljene s invaliditetom (YLD) izračunate kombinovanjem prevalencije (udeo stanovništva s poremećajem u bilo kojoj godini) i procene opšte javnosti o težini gubitka zdravlja (težina invaliditeta).


Izbori u Nemačkoj 2013: Evropu niko ne spominje | Autonomija\nIzbori u Nemačkoj 2013: Evropu niko ne spominje\nU kampanji pred predstojeće izbore nemačke partije izbegavaju evropske teme budući da je Nemačka bila jedan od glavnih aktera u planovima spasavanja prezaduženih evropskih ekonomija\nAngela Merkel, kao trenutni čuvar najpoželjnije političke pozicije u Nemačkoj, kancelarske fotelje, percipira se kao glavni donosilac odluka u rešavanju krize javnog duga u evro zoni. Prezadužene južnoevropske zemlje nisu bile zadovoljne njenim planom kresanja javne potrošnje. Ali u njenoj rodnoj zemlji, analitičari kažu da Merkelova uživa neobičnu podršku uprkos njenom oštrom pristupu, navodi se u analizi EurActiv.com. Pred predstojeće izbore u septembru, većina nemačkih partija izbegava u kampanjama evropska pitanja.\nNemačka, članica EU sa 82 miliona stanovnika, je poslednjih godina beležila sve veći uticaj u EU jer je možda lakše prošla ekonomsku oluju nego neke druge zemlje. Nakon što se oporavila od recesije iz 2008.godine, zemlja je za dlaku izbegla ponovni privredni pad početkom 2013. Sada se, međutim, na osnovu ekonomskih indikatora čini da se ekonomija oporavlja.\nDemostranti u južnoevropskim zemljama koje je najviše pogodila ekonomska stagnacija nosili su transparente protiv „plana štednje Merkelove“ i kampanje za smanjenje javnog duga tako što će se u prezaduženim zemljama skresati javna potrošnja.\nU kampanji pred predstojeće izbore nemačke partije izbegavaju evropske teme budući da je Nemačka bila jedan od glavnih aktera u planovima spasavanja prezaduženih evropskih ekonomija.\nRasprave političkih protivnika rasplamsale su se povodom pitanja bankarske unije i dubljih integracija, sa osećanjem da su te teme suviše razorne po političku kampanju.\nNemački parlament ima 622 poslanika koja se biraju u mešovitom proporcionalnom sistemu. Stranka kancelarke Merkel (CDU) trenutno ima 193 mesta, dok koalicioni partner Slobodna demokratska partija (FDP) i sestrinska stranka CDU-a, Hrišćanska socijalna unija (CSU) imaju 93 i 44 mesta.\nSocijaldemokratska partija (SPD) ima 146 mesta, levičari 76, a zeleni 68.\nIstraživačko odeljenje Dojče banke (Deutsche Bank) saopštilo je da je jaz između vladajuće koalicije i SDP-a i zelenih sve veći kako se približavaju izbori.\nSvih pet velikih istraživanja javnog mnenja prognozira da će CDU/CSU osvojiti više od 40% mesta, čak možda i dovoljno da naprave većinu bez koalicionog partnera FDP-a. SDP-u se daje 25%, zelenima između 12 i 14%, a sva istraživanja osim jednog FDP-u daju 5%, što je dovoljno za opstanak u parlamentu.\nEvroskeptičnoj stranci Alternativa za Nemačku (AfD) istraživanja ne daju više od 2-3% podrške što nije dovoljno za ulazak u Bundestag.\nSocijaldemokrate: problem sa imidžom\nNajveći rival Merkelove, Socijaldemokratska partija ili SPD, na čelu sa Pir Stajnbruk (Peer Steinbrück) bori se poslednjih godina jer je izgubila oko 10 miliona glasača otkad je partijom rukovodio Gerhard Šreder 1998.\nProcenjuje se da bi moralo da se desi čudo u popularnosti ove stranke ne bi li preuzela vlast od vladajuće koalicije.\n“Očigledno je gubitak ovih 10 miliona glasova nepovratan“, ocenio je Manfred Gilner (Manfred Güllner), osnivač nemačke kompanije za istraživanje javnog mnenja Forsa.\n“Ako SDP ne uspe da mobiliše više glasača, nastaviće da stagnira na 25 ili 26%“, kazao je on za Euractiv.de.\nKako je ocenio, SDP bi trebalo da promeni taktiku i dogovori se o podeli vlasti sa zelenima koji su poželjan partner u koaliciji za SDP. Ili da se približi velikoj koaliciji CDU/CSU, mada Merkelova više preferira postojeću „crno-žutu“ koaliciju sa liberalima.\nIstraživanje Forsa od 31. jula predviđa da će postojeća koalicija CDU/CSU-FDP dobiti 46% mesta u parlamentu, a socijaldemokrate samo 22%.\nBudući da CDU ulazi na teren SDP-a, isto to rade i socijaldemokrate koje pokušavaju da privuku glasače čiji je glavni fokus na ekonomiji. Nominovanjem Pir Stajnbruka (Steinbrück) na koga se gleda kao ekonomskog i finansijskog stručnjaka a ne kao nekoga ko se bavi socijalnom pravdom, stranka se kocka, ocenjuju analitičari.\nStranka polaže nadu da će Stajnbruk, 66 godina, dati veći kredibilitet SDP-u u oblasti ekonomije i da se pojavi kao rival Merkelovoj.\nIako je Stajnbruk bio ministar finansija u prethodnoj koaliciji sa Merkelovom, što je očigledno doprinelo njegovim ekonomskim kvalitetima, on je to ipak radio do izbijanja ekonomske krize 2007. koja je prerasla u recesiju.\nSDP koji ima korene u radničkom pokretu iz 19. veka, tradicionalno je privlačio glasače svojim fokusom na socijalne teme. Međutim, u svojoj propagandnoj kampanji koja je počela krajem jula, Stajnbruk je govorio o platama, dečjoj zaštiti i povećanju renti.\nStajnbruk je takođe stalno govorio o predlogu SDP-a da se uvede poreska stopa od 49% za građane koji zarađuju više od 100.000 evra. On je takođe govorio o želji stranke da se uvede minimalna zarada i da SDP ponovo treba da bude „stranka malih ljudi“.\nAnalitičari takođe ocenjuju i da je CDU/CSU preuzeo jedan deo ideja socijaldemokrata.\n“Priličan deo programa Hrišhansko-demokratske stranke je prekopiran od SDP-a, stiče se utisak“, ocenio je Tomas Fišer (Thomas Fischer), izvršni direktor briselske Bertelsman fondacije (Bertelsmann).\n“Ovo je najsocijalniji predizborni program koji su demohrišćani predstavili poslednjih decenija“.\nCDU je pokazao neku vrstu otvorenosti za uvođenje minimalne nacionalne zarade, ali neće gurati priču o višim poreskim stopama za ljude sa najvišim primanjima.\nIako Stajnbruka muči njegova povezanost sa izbijanjem krize, možda je takođe sebi pucao u nogu kada se zalaže za socijalnu pravdu. Ranije ove godine on se našao na meti kritičara nakon što što je komentarisao da je kancelarska plata niska.\nRivalitet sa druga dva lidera u stranci, Frank Volterom Stajnmajerom (Frank-Walter Steinmeier) i Sigmarom Gabrijelom (Sigmar Gabriel), takođe je oslabio njegove pozicije u kampanji.\n“Kampanja socijaldemokrata sada boluje od jakog rivaliteta tri glavna igrača…naročito Stajnbruka i Gabriela“, ocenio je izvršni direktor fondacije Bertelsman.\nDva lidera su se nedavno sukobila oko Gabrijelovog predloga da treba ograničiti brzinu na autoputu u Nemačkoj, čemu se Stajnbruk usprotivio.\nEvropski duh ostaje u boci\nKako se približavaju izbori, malo političara se oglasilo povodom krize u evro zoni, a medijska pokrivenost štednje je pala.\nMerkelova želi da sve ostane tiho kad je reč o evropskoj politici, ocenila je Džudi Demsi, analitičar u Karnegi Evropa tink tenku.\n“Pred završnicu 22. septembra, ona ne želi da nemačka javnost postavlja pitanja o tome kako je vodila krizu u evro zoni“, rekla je ona.\nMMF je nedavno upozorio da će Grčka morati dodatno da smanji dug ako želi da uvede red u finansije. Grčka članicama evro zone i MMF-u duguje 200 milijardi evra koje verovatno nikada neće moći da vrati.\n“Ali Merkelova kao i njen ministar finansija Volgang Šojbe se prave da su gluvi za ove poruke MMF-a. Oni procenjuju da ako Grčkoj bude potrebna dodatna pomoć, to neće biti neophodno pre 2014. kada su nemački izbori već završeni“, kazala je Demsi.\nKad god su bili u prilici, rivali CDU-a su kupili političke poene na tvrdoj politici štednje Angele Merkel. SDP je navodio da politika štednje ima granice i može da unazadi privredni rast EU.\nStajnbruk je u aprilu ocenio da Berlin treba da preispita svoju ulogu u EU.“Nemačka treba da bude dobar komšija…Nemačka ne treba da polaže pravo da bude lider u Evropi“.\n„Način i stil na koji je Merkelova upravljala krizom je raširilo sumnje u EU o tome da li Evropa može da računa na solidarnost Nemačke“, kazao je Stajnbruk.\nMeđutim, kada su u istraživanju Eurobarometra pitali građane da imenuju pro-Eu nemačku stranku, 47% je navelo CDU/CSU, a samo 12% socijaldemokrate. Nemačka podrška EU je porasla sa 24% u 2011. na 33% u ovoj godini.\n“Ovo istraživanje pokazuje da su Nemci zadovoljni kako se Merkelova ponašala u krizi evra“, navela je Demsi.\n“Ono što je možda izgledalo kao najslabija tačka u njenoj kampanji, pokazalo se da je nemačka kancelarka vrlo vešta u odabiru taktike“.\nNemačke stranke u kampanji nisu se oglašavale povodom evropskih tema, pribojavajući se da bi to moglo da probudi evroskeptike koji se protive bilo kakvim dubljim integracijama.\nNemački stranački lideri su tradicionalno proevropski nastrojeni, ali se suočavaju sa ozbiljnom opozicijom u vlastitim redovima povodom evropskih tema. “Ne žele da puste evropskog duha iz boce“, ocenio je jedan analitičar.\nNevolje u evro zoni nisu umanjile podršku antievropskim grupama. Slobodni glasači i AfD stranka koja je osnovana ove godine, pokušale su da se pozovu na antievropska osećanja.\nJedno istraživanje iz aprila utvrdilo je da bi 24% glasača podržalo AfD. Ali, analitičari ocenjuju da je to pre odraz generalnog političkog nezadovoljstva nego prava politička podrška.\n“Morate da relativizujete ove podatke do kojih se došlo u istraživanju šest meseci pre izbora, tačno u sred kiparske krize“, kazala je Žaklin Enard (Jacqueline Hénard), francuski esejista koji piše o nemačko-francuskim odnosima.\nNovija istraživanja ne daju AfD više od 5%.\n„Njihova najveća prepreka je u tome što čak i da ima problema sa evrom, Nemci su tradicionalno proevropski nastrojeni i gledaju na Evropu kao garant mira“, ocenio je istraživač Forse.\nOn smatra da će umesto da podrže radikalne stranke, nezadovoljni glasači biti uzdržani od glasanja.\nDruga grupa za koju se činilo da jača je Piratska stranka, ali ona nije pokazala dovoljno inicijativa kako bi privukla glasače pred izbore.


Veber uveren u dobar tretman u Red Bulu – Nadlanu.com\nVeber uveren u dobar tretman u Red Bulu\nBANGKOK, 17. decembra 2010. (Beta-AP) – Vozač Red Bula Mark Veber rekao je da je uveren da će u toj ekipi u sledećoj sezoni Formule jedan imati isti tretman kao njegov klupski kolega, aktuelni šampion Sebastijan Fetel.\nMeđunarodna autmobilska federacija (FIA) ukinula je zabranu timskih naredbi tokom trka Formule jedan, zbog čega mediji spekulišu da će Red Bul tražiti od Vebera da bude drugi vozač, iza Fetela. Ali Australijanac veruje da će imati isti tretman kao njegov timski kolega.\n„Apsolutno sam uveren da ću sledeće godine imati odličnu priliku da ponovo ostvarim sjajan rezultat. Moraću da pobedim svakog vozača, a jedan od njih će biti Seb„, rekao je Veber.\nVeber i Fetel su tokom sezone imali nesuglasica, a najozbiljniji incident dogodio se na trci za Veliku nagradu Turske kada su se sudarili, zbog čega je Nemac morao da završi trku.\n„Čestitam mu na prvom mestu ove sezone, ali to ga neće učiniti bržim na treningu uoči prve trke u novom šampionatu“, dodao je Veber.\nFetel je osvojio šampionsku titulu na poslednjoj trci u šampionatu, 14. novembra, u Abu Dabiju, sa četiri poena više od vozača Ferarija Fernanda Alonsa, odnosno 14 više od Vebera.\nŠampionsku titulu u konkurenciji konstruktora osvojio je Red Bul.


Srbija dobila priliku da sarađuje sa „Goldman Saksom“ | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Dijaspora Amerika Srbija dobila priliku da sarađuje sa „Goldman Saksom“\n21. jul 2021. godine\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić izjavila je danas u Njujorku da je naša zemlja dobila priliku da sarađuje sa jednom od najmoćnijih investicionih grupacija na svetu „Goldman Saksom“, što će iskoristiti.\nBrnabić, koja je tokom radne posete SAD razgovarala sa predsednikom pomenute grupacije Dejvidom Solomonom, naglasila je da prisustvo „Goldman Saksa“ daje potpuno drugačiji nivo respekta i kredibiliteta zemlje, i objasnila da to nije isto kao kada bi „Goldman Saks“ tražio investitore za Srbiju.\nOna je u obraćanju novinarima, nakon završetka posete SAD, a čiji je rezultat i najava dolaska tri ili četiri investitora – investiciona fonda u Srbiju i otvaranje 120 novih radnih mesta, rekla da je kuriozitet to što je na sastanku bio predsednik „Goldman Saksa“, do kojeg je izuzetno teško doći, što je pokazatelj koliko se zna o Srbiji i kakva smo zemlja.\nPokazali su ogromno poštovanje prema Srbiji i pojavili se u najjačem sastavu, ponovila je premijerka i dodala da ne zna da su mnoge države to uspele.\nPokušali smo da dovedemo „Goldman Saks“ u Srbiju, čini se da smo uspeli u za sada malom obimu, oni ne dolaze tek tako, nisu prisutni u regionu. Uspeli smo da se dogovorimo da imamo mali zajednički projekat kako bi se uverili u to da je sve ono što pričamo zaista tako, a kada otvorite vrata i pokažete sebe, to je drugačija perspektiva, objasnila je Brnabić.\nPremijerka je napomenula da sada ne može da iznese detalje razgovora o projektu o kojem je bilo reči na sastanku.\nOna je ukazala na to da je sastanak bio na potpuno drugačijem nivou nego 2014. godine, kada je bilo reči o rudniku Bor, i naglasila da „Goldman Saks“ ne drži rudnike, ali da može da dovede velikog investitora, što je dobro, ali da je nešto sasvim drugo kada je prisutan u vašoj zemlji i razvija nešto svoje.\nNaime, kako je predočila, ova grupacija sada neće posredovati u kupovini nečega ili da kupi, pa proda nešto, već će biti prisutna kao „Goldman Saks“ i u Srbiji razvijati neki segment svog biznisa.\nPrema njenim rečima, na sastanku je bilo reči o svemu što se dešavalo u Srbiji, šta je predsednik Aleksandar Vučić kao premijer uradio na polju fiskalne konsolidacije, koliko smo se promenili, kako smo se transformisali ka ekonomiji zasnovanoj na znanju, šta je to šta nudimo.\nBio je to odličan, ali težak sastanak, ocenila je premijerka i podsetila na to da je „Goldman Saks“ bogatiji od dve trećine zemalja na svetu i da sami imaju 12.000 ljudi koji rade na razvoju različitih segmenata, a Srbija nešto manje od 40.000.\nOva grupacija, kako je ukazala, zna sve o Srbiji, koliko se zemlja promenila, koliko smo ozbiljni i kredibilni, cene sve to, a na drugačiji način ni ne bismo dobili sastanak, pogotovo ne takav na kojem se pojavi Dejvid Solomon.\nTakođe, „Goldman Saks“ je upoznat sa tim koliko smo bili hrabri da postignemo da imamo stabilan fiskalni monetarni sistem, da budemo, po rečima „Fajnenšel tajmsa“, tri puta rekorder u privlačenju stranih direktnih investicija, da se uz sve to pozicioniramo kao lider u e-upravi, inovacijama, ulaganjima u nauku, istraživanje i razvoj, precizirala je ona.\nPrema njenim rečima, Srbija će se boriti dalje da saradnja sa „Goldman Saksom“ pređe na još viši nivo.\nPredsednica Vlade je izrazila zadovoljstvo i rezultatima razgovora koje je imala sa preduzetnicima u oblasti IT okupljenim u organizaciji „Serbian Entrepreneurs“, a koji su joj pomogli u realizovanju brojnih sastanaka u SAD.\nOna je prenela da od radnih sastanaka vođenih u ponedeljak očekuje tri ili četiri nove investicije, koje ne moraju da budu velike, ali su nove jer će ljudi intvestirati svojim novcem i fondovima u naša preduzeća i našu pamet.\nU skladu sa tim, kako je dodala, očekuje se najmanje 120 novih radnih mesta koja će se otvoriti u narednih godinu dana, uz ocenu da će tih 120 radnih mesta „otplatiti” sav trud.\nPredsednica Vlade je naglasila da je ovde, iz najvažnijeg centra sveta, dobila potvrdu da je sve što radimo i planiramo pravi put, uz napomenu da su svi koji su već investirali u Srbiji naveli da smo druga zemlja u odnosu na ono što su videli pre šest godina, i da je to neverovatan iskorak.\nTakođe, kako je dodala, oni su najavili da će sada, znajući šta sve Srbija planira u naredne dve godine, raditi na povećanju tima koji zapošljavaju, jer im je potrebna takva kredibilna zemlja koja ulaže u obrazovanje i nauku, daje podsticaje za investicije.\nNa sastanku sa „Serbian Entrepreneurs“ učestvovala je i profesorka Kolumbija univerziteta, koja je sredinom juna dobila prestižnu Evropsku nagradu za najboljeg pronalazača, Gordana Vunjak Novaković, koja, kao kreativni ambasador, pomaže timu predsednice Vlade Srbije u razvoju kampusa Bio4 za biomedicinu, biotehnologiju, bioinformatiku i biodiverzitet.


Organizovana mafija kojoj organizovano pomaže država\nKruna udruženog kriminala\nZelenaška mafija u Srbiji ima odlično razrađen način otimanja novca i imovine od sve siromašnijih građana koji zalažu poslednje što imaju kako bi došli do kredita. U mrežu organizovane otimačine upleteni su šefovi kabineta i zamenici ministara i načelnika policije, visoki funkcioneri MUP-a, tužilaštva i sudova, advokati, sudski veštaci, pa je, da čudo bude veće, u sve to uvučena i jedna verska organizacija, Beogradska nadbiskupija! Tabloidov urednik Milan Glamočanin, bivši načelnik Uprave za strance Saveznog SUP-a, istraživao je više ovakvih slučajeva, a činjenice do kojih je došao govore o kriminalnoj vertikali u kojoj učestvuju svi društveni slojevi\nU vremenima kao što su ova teško je doći do gotovine koja bi ljudima pomogla da prebrode finansijsku krizu. Banke oklevaju sa davanjem kredita kada je u pitanju malo preduzeće ili preduzetnik, traže se bilansi i gomile drugih dokumenata... Sve ide sporo i neretko se završava odbijanjem zahteva, pogotovo kada su u pitanju veće svote.\nU takvim prilikama ljudi kojima je hitno potrebna veća suma para izlaz pokušavaju da pronađu u privatnim pozajmicama. Ako među svojim prijateljima i rođacima nemaju nikog ko bi mogao da im pomogne, obraćaju se agencijama koje se bave davanjem zajmova.\nJedna od takvih je i agencija Kruna trejd iz Beograda, koja po sopstvenom reklamnom materijalu samo posreduje između osoba sa kapitalom i onih kojima je novac potreban. Prema izjavi Lidije Bašić, pravnice zaposlene u Kruna trejdu, koju je dala pred Prvim osnovnim sudom u Beogradu, to preduzeće za svoje usluge zaračunava proviziju između 8 i 12 odsto.\nŽrtva je stigla, akcija je počela!\nBeograđanka Gordana Trifunović obratila se Kruna trejdu u leto 2008. godine sa molbom da joj se odobri kratkoročni zajam do 100.000 evra. Kao garanciju, ponudila je porodičnu kuću koja je, po njenim rečima, vredela oko 300.000 evra. Stručnjaci agencije su procenili da je gospođa Trifunović kreditno sposobna samo do 65.000 evra, i pozvali je na sastanak sa zajmodavcima...\nNa pomenutom sastanku ona je upoznala Dragana Rotara, Ratku Stošić, Ljubišu Stojanovića, Zdenka Slavicu, Dobrilu Pavlović i Goranu Marković, koja će kasnije da se predstavlja kao predstavnik svih ostalih poverilaca. Da li su pomenuti zaista dali svoj novac ili su samo poslužili da preko njih neko drugi plasira pare ostaće misterija, ali je uočljivo da u kasnijem postupku imenovani nisu imali nikakve veze sa tim šta se preduzima da bi im Gordana Trifunović namirila dug. Pravi poverioci se i te kako interesuju o stanju stvari, pogotovo kada je u pitanju ova suma.\nNa sastanku u Kruna trejdu dogovoreno je da Gordana dobije ukupno 61.800 evra pozajmice, s tim što bi 10.300 evra bila kamata za pet meseci, na koliko je zajam dat, a agencija bi odmah uzela svoju proviziju u iznosu od 5.920 evra, tako da je Trifunovićevoj na kraju isplaćeno 45.000 evra.\nUgovor o zajmu je potpisan i sudski overen 3. jula 2008. godine. U njemu je bila i klauzula po kojoj su poverioci mogli odmah da uknjiže založno pravo prvog reda na kuću gospođe Trifunović. Po istom tom ugovoru ona je bila obavezna da u prva četiri meseca plaća samo kamatu u iznosu od 2.060 evra mesečno, dok bi petog meseca pored kamate isplatila i glavnicu. U članu 1. je regulisano da je visina kamate dva odsto mesečno.\nKako je Gordana pozajmila 51.000 evra, to znači da bi za kamatu morala da plaća nešto više od 1.000, a ne preko 2.000 evra kao što je ugovorom regulisano.\nPošto je uplatila prvu dogovorenu ratu, Gordana Trifunović je i sama sela da izračuna koliko mesečno iznosi dva odsto od pozajmljene svote, pa kada je uočila prevaru pozvala je agenciju...\nNa sastanku između nje i Gorane Marković, koja je navodno zastupala sve poverioce, gospođa Trifunović je insistirala da plati samo onoliko koliko je obavezna, a ne dvostruko uvećanu kamatu. Gorana Marković i osoba koja se predstavila kao advokat poverilaca i agencije, objašnjavali su da Kruna trejd uvek zaračunava četiri odsto kamate mesečno, a u ugovorima obavezno navodi polovinu te svote. To je pred Prvim osnovnim sudom kasnije potvrdila i pravnica agencije.\nRazlog zbog kojeg Kruna trejd navodi umanjenu kamatu od one koju zaista zaračunava je veoma jednostavan. Naime, po sudskoj praksi, već i kamata od dva odsto mesečno na devizne dugove može da se tretira kao zelenaška, dok je ona od četiri odsto to obavezno. Samim tim, ako je obračunata zelenaška kamata, sud ugovor može da proglasi ništavnim jer je protivan zakonu.\nGordana Trifunović je baš to i učinila: obratila se nadležnom sudu sa zahtevom da se pomenuti ugovor poništi. Po ustaljenoj praksi našeg pravosuđa postupak još uvek traje, a predmet drema u Prvom osnovnom sudu u Beogradu kod sudije Jelene Stojilković.\nAko je pravosuđe sporo u slučaju poništenja ugovora, ono je i te kako brzo kada se radi o zaštiti "prava" Kruninih zelenaša. Na njihov odnosno predlog njihovog advokata Sergeja Đuretića, sud donosi rešenja o aktiviranju hipotekarne zaloge, koje uopšte ne dostavlja gospođi Trifunović!\nProvala tuđe kuće uz pomoć suda!\nIpak, na osnovu tih rešenja, "poverioci" kuću prodaju čoveku koji se do tada predstavljao kao advokat Kruna trejda i samih "poverilaca". Reč je o Vladimiru Pavloviću koji je nekada radio u Policijskoj stanici Palilula, iako je po različitim prijavama evidentno da se zelenašenjem u vidu zanata bavi još od 1998. godine!\nDok je bio policajac na Paliluli, "trgovao" je bonovima za gorivo koje je preprodavao izvesnom Zlatku Hodžiću, zaposlenom na Jugopetrolovoj pumpi u Ruzveltovoj ulici. Posle izvesnog vremena obojica su uhvaćena na delu, no Hodžić svu krivicu preuzima na sebe, a Pavlović biva kažnjen premeštajem na niže radno mesto u PS Savski venac.\nPosle postavljenja za načelnika PS Novi Beograd, za sobom vodi i svog prijatelja Pavlovića i čak ga unapređuje u šefa smene, a prijave protiv njega gura u fioku.\nIz policije ga je tek 2002. godine izbacio Boro Banjac (bivši načelnik UBPOK-a, prim. red.) i od tada se vodi radni spor.\n"Siromašni" Pavlović u stvari je više je nego bogat čovek za ove naše prilike. Ne samo da je od "poverilaca" otkupio kuću gospođe Trifunović nego ima i više drugih nekretnina na svoje i na imena članova najbliže porodice!\nUkratko, njegova nepokretna imovina se sastoji od: stana u Ustaničkoj 132, gde je i prijavljen, stana u Višnjičkom vencu 25, stana u Vojvode Stepe (vodi se na njegovu majku Zorku Dakić-Pavlović), kuća u Ugrinovačkoj u Zemunu vodi se na njegovu ženu Ninu Pavlović koja je i vlasnik fabrike kartonske ambalaže Skatola u Banovcima.\nPo pisanoj izjavi koju je osamdesetogodišnja Zorka Gledić 10. aprila 2011. godine dostavila Zaštitniku građana, Pavlović joj je bukvalno oteo stan u Ustaničkoj 132, gde je i danas prijavljen. Prethodno je Zorkin sin potpisao neki ugovor sa trećim licem, a zatim se na ugovoru pojavljuje i Zorka kao žirant, ali bez svog znanja. I pored toga, kao i činjenice da je Zorka od suda tražila da poništi ovaj očigledni falsifikat, Pavlović se uz pomoć prijatelja, na prvom mestu Aleksandra Milića i Branka Baste, i uz asistenciju suda, nasilno useljava u stan nesrećne žene.\nPrvom advokatu koji je zastupao Zorku Gledić u postupku protiv Pavlovića, Radoju Neškoviću, stižu pretnje, pa se on povlači iz postupka. Drugi advokat, Ivana Kesar, prolazi slično, ali se ne povlači...\nDva puta Zorka dobija od suda presudu u svoju korist, koju zatim viši sud vraća zbog proceduralnih grešaka, da bi na kraju, posle devet godina, prvostepeni sud doneo iznenađujuću presudu u korist Pavlovića. Naime, posle celih šest godina trajanja postupka Vladimir Pavlović iznenada sudu predočava priznanice po kojima je izvesni Stanko Trubarac tužilji isplatio vrednost stana. Pomenutog Trubarca, međutim, sud nije mogao da sasluša na ovu okolnost, jer je umro, i to nekako čudnovato, upravo uoči pojavljivanja spornih priznanica!\nOpet se pozivajući na mrtvog čoveka, Pavlović zatim "dokazuje" kako je od njega otkupio sva prava na stan u Ustaničkoj i jadna starica biva izbačena na ulicu.\nIznuda u prisustvu vlasti\nDana 29. novembra 2008. u PS Grocka sačinjena je službena beleška o obaveštenju primljenom od Budimira Nestorovića, koju potpisuje viši policijski narednik Vladislav Tomović. Građanin Nestorović iznosi kako je 2002. godine od Pavlovića pozajmio 20.000 evra kako bi njegova snaha mogla da pokrije minus koji je napravila kao blagajnica banke. Pune tri godine Nestorović je Pavloviću plaćao kamatu od 1.400 evra mesečno, što znači da je u tom periodu platio više od 45.000 evra, a da glavnica nije smanjena ni za jedan cent!\nNegde 2005. godine Pavlović pristaje da kamatu smanji na 1.000 evra mesečno, što Nestorović plaća još godinu dana. Početkom 2007. Nestorović ostaje bez para, pa odlučuje da proda svoju kuću i da tako namiri preostali dug, plus dodatnu kamatu od 10.000 evra! Kad je Pavlović čuo da je za kuću već nađen kupac i da je uplaćena kapara, on Nestorovića fizički maltretira sve dok ovaj nije pristao da odu u sud i overe ugovor prema kome on Pavloviću duguje 30.000 evra. Primerke tog ugovora Pavlović zadržava za sebe pod izgovorom da nešto treba da se ispravi.\nPosle toga u kuću Nestorovića stiže Pavlović sa svojim ljudima i zaplenjuje dva automobila marke mercedes, dve zastave 101, zastavu 126 P i mazdu 626. Ovu otimačinu obezbeđuju dva uniformisana policajca, čija imena Nestorović nije znao, ali je pretpostavio da su iz PS Grocka. Nestorović odmah protiv Pavlovića podnosi krivičnu prijavu zbog iznude, koja ni do danas nije procesuirana.\nZbog ovakvog banditskog ponašanja, Pavlović je samo jednom bio u opasnosti da bude pritvoren. Istražni sudija Zorica Stojanović prikuplja izjave mnogobrojnih oštećenih. Svi oni odreda, kao i brojni svedoci, traže da pre davanja zvaničnih izjava Pavloviću bude određen pritvor, jer se u slučaju da on ostane na slobodi plaše za svoj i život svojih najmilijih. U pomenutom slučaju Zorke Gledić, Pavlovićevi ljudi su čak išli i u obdanište, gde su njenom unuku, naočigled zaposlenih, prislanjali pištolj na čelo!\nSudija Stojanović u Centralnom zatvoru u Beogradu pronalazi i jednog na saradnju spremnog saradnika Pavlovića, koji isto insistira na tome da se Pavlović prvo pritvori, pa da se tek onda od njega, svedoka, uzme zvanična izjava!\nSudija Zorica Stojanović nakon toga određuje pritvor, ali ceo postupak stopira zamenik republičkog javnog tužioca Branislav Živković, koji posle toga brže bolje odlazi u advokate!\nIz svega ovoga je jasno da Pavlović ne deluje samostalno, već da je član dobro uhodane zelenaške grupe okupljene oko agencije Kruna trejd.\nNa već pomenutom primeru Gordane Trifunović, može se videti ne samo kako to funkcioniše već i ko su neki od učesnika jedne od najbestidnijih pljački naivnih građana Beograda.\nNikad ne veruj poveriocu\nPravi advokat Kruna trejda, Sergej Đuretić, koji redovno pruža asistenciju ovoj kriminalnoj grupi, podnosi PS Zvezdara tri zahteva za pružanje policijske asistencije pri iseljavanju gospođe Trifunović, i sva tri zahteva komandir stanice Zoran Veličković zavodi pod istim brojem 214.1-258/09 iako su primljena različitih dana i odnose se na različite intervencije?!\nU svojoj službenoj belešci broj 519 od 22. septembra 2009. godine, Veličković navodi kako je policijska asistencija utemeljena na članu 37 Zakona o hipoteci. U pomenutom članu, međutim, stoji u stavu 2 da asistencija može da bude pružena jedino ako postoji rešenje o zabelešci hipotekarne prodaje koja je pravosnažna.\nHipotekarni poverioci po zakonu ne mogu jednostavno da zaplene imovinu hipotekarnog dužnika, već moraju založenu imovinu da ponude na javnu prodaju...\nAdvokat Đuretić, međutim, policijsku asistenciju traži u ime hipotekarnih poverilaca, a ne eventualnog novog vlasnika, što proizilazi i iz službene zabeleške Veličkovića. U tom slučaju policija sme da asistira samo ako dužnik onemogućuje poverioce, odnosno od njih ovlašćena lica i sudske veštake, odnosno zainteresovane kupce da pogledaju nekretninu i procene njenu vrednost. Iseljavanje dužnika u toj fazi još nije moguće.\nBez obzira na to, Veličković naređuje svojim potčinjenima da se krene u osvajanje Gordanine kuće. Ukupno je bilo tri takva pokušaja u septembru 2009. godine od kojih je samo jedan prijavljen Policijskoj upravi Beograda, dok su ostala dva bili u privatnoj režiji Veličkovića.\nVredi napomenuti da se Veličković i Vladimir Pavlović znaju više godina, nekada su zajedno radili u patroli, a kasnije su ostali odlični prijatelji. I kese su im se izgleda posestrimile, kako će ubrzo postati jasno.\nKada je 9. septembra 2009. godine saznala da joj nepoznata lica uz asistenciju policije obijaju Gordaninu kuću, odlazi u PS Zvezdara i od načelnika Mrkonjića saznaje da je asistenciju (usmeno) naredio sam Veličković, koji je zatim, isto tako usmeno, naredio i prekid akcije!\nDana 14. septembra 2009. godine, Veličković u pratnji još nekolicine policajaca, "poverilaca" i fizičkih radnika dolazi pred istu kuću i traži da se vlasnica odatle iseli! Ni tada, kao ni prethodni put, Veličković nije o ovome obavestio PU Beograd, tako da od dalje asistencije odustaje kada je video da se okuplja narod i da može da dođe do problema.\nKonačno, 22. septembra 2009. godine, Veličković o pružanju asistencije prvi put obaveštava PU Beograd, pa je tako moglo da započne osvajanje kuće gospođe Trifunović.\nU akciji izbacivanja učestvovao je veći broj policajaca, ali u svojoj službenoj belešci komandir Veličković imenuje samog sebe, te Iliju Bujanovića, Miloša Filipovića, Željka Veličkovića i Momira Mladenovića... Poslednja dvojica su osumnjičena za likvidaciju jednog mladića, godinu dana kasnije na Zvezdari.\nOvako je na ulicu izbačena Gordana Trifunović, dok su joj stvari vredne oko 20.000 evra odnete u nepoznatom pravcu. Nemajući drugog izbora ona sudu podnosi tužbu protiv Vladimira Pavlovića zbog smetanja državine i traži donošenje privremene mere kojom bi joj se omogućilo da ishod sudskog postupka dočeka u svojoj kući.\nI Marijino delo na Gordaninu kuću\nSudija Trećeg opštinskog suda Gordana Aranđelović dana 4. decembra 2009. usvaja zahtev za donošenje privremene mere i poručuje Gordani Trifunović da dođe nekoliko dana kasnije kako bi dobila izvršno rešenje, kojim bi mogla ponovo da se useli u kuću. Kada je zakazanog dana došla po rešenje, Gordana u kabinetu sudije Aranđelović zatiče advokata Đuretića, tuženog Pavlovića, ali i još jednu sudiju, ovog puta Okružnog suda u Beogradu.\nOdmah posle tog sastanka sudija Aranđelović donosi novo rešenje kojim pobija prethodno, i dozvoljava Pavloviću da ostane u spornoj kući. Kako je uopšte jedna stranka u sporu mogla bez prisustva druge da razgovara sa sudijom i zašto se u kabinetu zatekao i sudija neposredno višeg suda?\nU svakom slučaju, tada postaje jasno da je kuću od "poverilaca" kupio Vladimir Pavlović za visinu njihovih potraživanja od gospođe Trifunović i to navodno 14. septembra 2009. godine. Procenu vrednosti kuće, međutim, vrši sudski veštak Života Stojković, kome "poverioci" ni ime nisu znali, i to avgusta 2009. godine, i procenjuje nekretninu na 100.000 evra.\nVeć 4. oktobra 2009. godine Uprava prihoda vrši procenu iste kuće na 93. 000 evra! Po zakonu, kuća nije ni mogla da bude ponuđena na prodaju, a kamoli prodata dok joj se ne utvrdi vrednost.\nKako je veštačenje urađeno posle rušilačkog pohoda od 22. septembra 2009. godine, kada su od "poverilaca" zaduženi radnici polomili sve što su mogli i što im je smetalo, veštak je došao do zaključka da je kuća neuseljiva (?!) i da je njena tržišna vrednost najviše 100.000 evra!\nSamo godinu dana kasnije, kao suvlasnik kuće se pored Pavlovića pojavljuje i izvesna Snježana Pijanović-Hansen.\nNjih dvoje 9. septembra 2010. kuću za 165.000 evra prodaju katoličkom pokretu Fokolari Marijino delo, koje deluje u okviru Beogradske nadbiskupije Katoličke crkve. Udruženje Fokolari Marijino delo tada je zastupao Robert Zajc, koji je do kupoprodaje živeo u okviru ženskog katoličkog manastira u Krunskoj ulici.\nZanimljivo je da ovo gospođi Pijanović-Hansen nije prvi posao sa jednom verskom organizacijom, jer se njeno ime nalazi među preko 7.740 potpisnika peticije američkom Senatu, Kongresu i Beloj kući za oslobađanje arhiepiskopa Jovana iz zatvora u Makedoniji.\nKada je saznala za ovu prodaju, gospođa Trifunović odlazi na razgovor u nadbiskupiju gde je primaju nadbiskup Stanislav Hočevar i Robert Zajc i ubeđuju da su od advokata koji je vodio prodaju dobili uveravanja da je sa kućom sve urađeno po zakonu. A pomenuti advokat je niko drugi do raniji sudija Okružnog suda u Beogradu (ime izostavio glavni urednik), koja je uticala na sudiju Aranđelović da u kući ostavi Pavlovića i u međuvremenu otišla u advokate!\nDa li je time i konačno oteta kuća Gordani Trifunović, iako se još uvek vodi postupak za poništaj ugovora kojim je ista data u zalog? Da li će zelenaška mafija iz Kruna trejda novo utočište od srpskog pravosuđa naći pod plaštom Beogradske nadbiskupije, koja sebe smatra dobronamernim kupcem i pored toga što u katastru stoji da su protiv rešenja o prenosu vlasništva na Pavlovića uložene žalbe koje odlažu izvršenje?\nMinimalna upotreba sile sa maksimalnim efektom\nProtiv komandira PS Zvezdara Zorana Veličkovića, žrtva zelenaškog Kruna trejda Gordana Trifunović podnosi više krivičnih prijava za zloupotrebu službenog položaja i teške telesne povrede, ali i pritužbu Ministarstvu unutrašnjih poslova.\nDan posle nasilnog izbacivanja iz kuće, odnosno 23. septembra 2009. godine, nju na razgovor prima savetnik u kabinetu ministra Ivice Dačića, Dragana Avramović. U tada sačinjenom zapisniku zabeleženo je:\n"...Dok mi prilazi doktorka iz Hitne pomoći (Mirjana Čubrić, prim. aut.), gospodin Veličković mi jako savija ruku preko gelendera, a njegove kolege me drže i udaraju kolenima u noge i gde stignu. Ja se savijam, padam, jaučem, ali sve je to prikriveno urađeno dok su me držali pokušavajući da me izbace. Gospodin Veličković, dok me drži za ruku, govori mi: sad ćeš da vidiš kako policija bije, sad idi pa se žali... Jedan od policajaca me udara nogom u bubrege, a na pločici mu čitam ime Željko Veličković (osumnjičen za ubistvo Mirona Milutinovića, prim. aut.). Oko 12.00 vode me u stanicu policije Zvezdara... Oko 16.00 primećujem gospodina (Zorana) Veličkovića da sa svojim kolegama ulazi u zgradu policije... i da nose u rukama 3-4 kese sa pogačama, hlebom i pečenjem koje su im poslali ljudi koji su me sa njima izbacili iz kuće..."\nIako je u svojoj službenoj belešci broj 519 komandir Veličković priznao samo upotrebu minimalne sile protiv gospođe Trifunović, na trećoj strani zapisnika sačinjenog u Ministarstvu unutrašnjih poslova, dan posle nasilnog izbacivanja iz kuće, piše kako su "vidljive povrede i modrice" na njenom telu.\nKako je Gordana Trifunović protiv Veličkovića podnela i prijave unutrašnjoj kontroli MUP-a, savetnik ministra Avramovića se kod službenika zaduženog za taj predmet interesuje dokle se stiglo u istrazi i saznaje kako je sve obustavljeno zbog intervencije bivšeg šefa kabineta ministra policije Branka Lazarevića.\nMobilni zelenaši u Katastru nepokretnosti\nO radu zelenaške mafije obaveštena je i Zagorka Dolovac, republički javni tužilac, koja predmet dalje prosleđuje, ali se u međuvremenu ništa ne dešava. Obavešten je i Specijalni tužilac za organizovani kriminal Miljko Radosavljević, ali i on sve prosleđuje Prvom osnovnom tužilaštvu?!\nDragan Basić iz Prvog odeljenja Uprave kriminalističke policije svojevremeno daje predlog zameniku tužioca Draganu Daniloviću da se zbog finansijskih malverzacija uhapsi advokat Sergej Đuretić, ali niko ništa do danas ne preduzima.\nO slučaju Gordane Trifunović informisani su i načelnik PU Beograda Stevan Bjelić i njegov pomoćnik Nikola Popovac, koji su pokušali da pomognu gospođi Trifunović, ali se protiv komandira Veličkovića zbog velikih pritisaka i intervencija nije nikada ništa preduzelo. Inspektor Zagorac, koji je bio zadužen za ovaj slučaj iz Odeljenja za kontrolu zakonitosti u radu (takozvana unutrašnja kontrola), napisao je doslovno da je "...sve urađeno po zakonu".\nSudije koje su saučestvovale u donošenju protivzakonitih rešenja o upisu Pavlovića, a koja nisu dostavljena Gordani Trifunović dok nisu postala izvršna, bili su Dragan Benović i Snežana Stevović-Jakšić, dok su u katastru, odnosno zemljišno-knjižnom sudu posao obavljale Aleksandra Stiković i Vesna Jovanović, a posebno se za račun zelenaške mafije angažovala šefica pravne službe Draginja Divac iz Katastra za nepokretnosti.


Ljeto u Trebinju: Svako veče bar jedna kulturna manifestacija\nNa jugu Srpske se nalazi prava prestonica kulture. Ni jedno veče u Trebinju ne može proći da se ne održi bar jedna kulturna manifestacija. Predstave, izložbe, filmovi, književne večeri samo su dio onoga što kulturno ljeto na Trebišnjici čini bogatijim.\n"Trebinje ima svakako stratešku orjentaciju da bude grad kulture i upravo u tom smislu tokom čitave godine ima priličan broj dešavanja ne samo u kvantitativnom smislu nego i u smislu kvaliteta", kaže Miljan Vuković, umjetnički direktor Kulturnog centra Trebinje.\nUpravo zbog epiteta "grada kulture", Trebinjce više i ne čudi ako na trebinjskoj pijaci sretnu Slobodu Mićalović ili se nađu u društvu s divom srpskog glumišta Ljiljanom Blagojević.\n"Ja jako volim da dođem u Trebinje. Trebinje je jedan poseban grad i po svom položaju gdje se nalazi i po svojoj istoriji i po nekoj ljepoti", priča Ljiljana Blagojević, glumica.\nUpravo u rukama Ljiljane Blagojević završio je ovogodišnji zlatni platan koji se dodjeljuje na sada već tradicionalnom festivalu mediteranskog i evropskog filma. Ta manifestacija održava se petu godinu za redom.\n"Ko jednom dođe u Trebinje vratiće se rado. Druženje sa vinarima, vinari i medari sa filmskim umjetnicima. Grad kao uvijek dobar domaćin, širokih ruku i jedina veza RS i BiH sa mediteranom", rekao je Peđa Milojević, umjetnički direktor Festivala mediteranskog i evropskog filma Trebinje 2017.\nKulturnim, muzičkim i sportskim manifestacijama još nije kraj. Špic dešavanja je već za desetak dana kada će grad na Trebišnjici proslaviti svoju krsnu slavu. Najavljuju se brojne kulturne manifestacije, sportska takmičenja, ali i koncerti.


Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave saobraćajne policije, u okviru međunarodne organizacije TISPOL – mreža saobraćajnih policija, sprovodiće akciju pojačane kontrole brzine kretanja vozila.\nAkcija će se sprovoditi u svim državama koje sarađuju u okviru TISPOL-a u 28 zemalja članica Evropske unije, Švajcarskoj, Norveškoj i Srbiji.\nDamir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja rekao je za RTS da je policija na putevima u Srbije počela kontrolu brzine i da će to u narednih sedam dana biti prioritet.\nPrema njegovim rečima to se prvenstveno radi zbog bezbednosti građana.\n"Ukoliko samo deset kilometra vozite brže od dozvoljenog zaustavni put se produžava za osam metara, ili, ako udarite pešaka tom brzinom šanse da preživi su 80 odsto, ako ga udarite sa samo 10 kilometara brže, šanse da preživi su samo 20 odsto. Dakle tih 10 kilmetra su često pitanje života ili smrti, inavalidnosti i razlika da li ćete otići u zatvor ili nećete", kaže Okanović, koji je apelovao na strpljenje zbog današnjih gužvi na ulazu u gradove i gužvi na putevima i naplatnim rampama.\nU okviru akcije, u sredu 19. aprila, biće sprovedena i akcija "Spid Maraton", tokom koje će se brzina meriti 24 časa neprekidno ručnim radarima, radarima u sistemima video nadzora i uređajima za merenje brzine u vozilima bez obeležja policije - presretačima.\n"Kontolisaćemo sve učesnike u saobraćaju kontolisaćemo vozače autobusa, jer je u poslednje vreme primećeno da mnogi od njih voze autobus i koriste mobilni telefon i time ugrožavaju putnike", kaže načelnik Saobraćajne policije Nebojša Arsov.\nSvaki kontrolisani vozač biće alko-testiran, dok će saobraćajna policija takođe prilikom zaustavljanja svakog motornog vozila koje prekorači dozvoljenu brzinu obaviti i kontrolu korišćenja pojaseva za vezivanje kako vozača tako i putnika, na način koji je predvideo proizvođač vozila.\n"Ono što posebno apleujem na vozače je da bezbedno prevoze svoju decu jer ona često stradaju kao putnici, da ne voze pod dejstvom alkohola, da ne voze umorni, i da gde god krenu jednako vode računa o svim učesnicima u saobrćaju", kaže direktorka Agencije za bezbednost saobraćaja Jasmina Milošević.


Hapšenja još uvijek traju, priveden i Edin Ajanović kantonalni ministar trgovine, turizma i saobraćaja – Radio Feral\nHapšenja još uvijek traju, priveden i Edin Ajanović kantonalni ministar trgovine, turizma i saobraćaja\nTokom pretresa koji je obavljen jutros u Ministarstvu trgovine, turizma i saobraćaja Tuzlanskog kantona pripadnici Federalne uprave policije priveli su i resornog ministra Edina Ajanovića.\nRanije jutros uhapšen je i Mersed Šerifović, zastupnik u Skupštini Tuzlanskog kantona. Obojica su kadrovi Narodne stranke radom za boljitak, a na području Tuzle hapšenja i pretresi na drugim lokacijama još uvijek su u toku.\nU Širokom Brijegu također je uhapšen i Jerko Ivanković Lijanović, dopredsjednik Narodne stranke radom za boljitak i bivši dopremijer i ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva FBiH.\n˝Po završetku pretresa održat ćemo konferenciju za novinare na kojoj ćemo javnost upoznati sa ovim slučajem, na kojem Kantonalno tužilaštvo Tuzlanskog kantona radi već neko vrijeme. Akcija je šireg obima i osim u Tuzli, hapšenja će biti u još nekim gradovima˝, potvrdio je Admir Arnautović, glasnogovornik Kantonalnog tužilaštva TK.\nNajvjerovatniji razlog za hapšenja su brojne kriminalne radnje i malverzacije u vezi sa dodjelom poticaja poljoprivrednicima, a prilikom izvođenja iz zgrade u kojoj je smješteno ministarstvo, Ajanović je, u pratnji policije izjavio da je sve to ˝samo politika˝.\nInače, Ajanović je ranije obavljao funkciju ministra poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva TK, a u isto vrijeme bio je i savjetnik Jerka Ivankovića Lijanovića, tadašnjeg ministra poljoprivrede BiH.\nU međuvremenu, Narodna stranka radom za boljitak izdala je saopćenje u kojem se navodi da se ˝vodi prljava kampanja u cilju diskreditacije rada i svih pozitivnih trendova koje je kao ministar poljoprivrede vodopriovrede i šumarstva ostvario u mandatu 2010-2014.˝.\nU saopćenju su također naveli da je važno da nadležni organi rade svoj posao, ˝a vrijeme će pokazati da bilo kojoj stranci neće uspjeti da putem laži i neistina i kampanje određenih medija i ubuduće uspije u eliminiranju političke konkurencije˝.\n← Baždarević objavio spisak reprezentativaca: Džeko na spisku, vraća se i Salihović\nZa BiH se očekuje ekonomski rast od 1,9 posto →\nMladi iz Gornjih Rainaca jučer u Tuzli prikupili 1.600 maraka za oboljelog Belmina Imšića


Sve za evropsko zlato - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Sve za evropsko zlato\nRusija ima svetske i olimpijske titule, ali ne i kontinentalnu krunu\nSve za evropsko zlato\nRaspored utakmica druge faze Evropskog prvenstva za rukometašice hteo je da se Srbija već u prvom kolu „izmeri“ sa reprezentacijom iz najužeg kruga favorita za preuzimanje titule od „večitih“ kontinentalnih vladarki iz Norveške, jer je Rusija u Francusku stigla kao aktuelni olimpijski šampion i iz startne runde EP ponela četiri boda, kao jedina s takvim kapitalom u I grupi.\n0Piše: O. N. 07. decembra 2018. 12.00\nPosle četiri svetska i jednog olimpijskog zlata, mada je Rusija učestvovala na svakom dosadašnjem EP još nije uspela da prekine dominaciju Norveške, već je do pobedničkog postolja stizala kao srebrna (2006. u Švedskoj) i bronzana (2000. u Rumuniji i 2008. u Makedoniji), pa će postava podmlađena posle OI 2016. u Rio de Žaneiru probati prvi put da ode do kraja. Oslonjena na pojedinačni ekstra kvalitet i liderske sposobnosti zvanično najbolje rukometašice poslednjih Igara – Ane Vjahireve, sitnog ali fenomenalno brzog i tehnički potkovanog krila, i Darije Dmitrijeve, centralnog beka odlične skočnosti, dobre percepcije u organizaciji napada i razornog šuta. Uz ove dve 23-godišnjakinje, protivničke mreže najčešće rešetaju Darija Samokina (16 golova u tri poslednja duela) i Julija Managarova (11), s tim što sledeći rival srpskog tima nije protivnike toliko lomio efikasnošću (sa 77 pogodaka tek 12. u konkurenciji 16 ekipa) koliko čvrstom, vrlo pokretljivom i homogenom odbranom.\nRusija ima i trofejnog stručnjaka na selektorskoj klupi, jer su baš s Trefilovim uzete sve planetarne krune (2001, 2005, 2007. i 2009), a jedina olimpijska titula je usledila posle povratka ovog 63-godišnjaka u nacionalni tim.\nevropsko prvenstvo, rukometasice rusije


Lezbos: U napadu na migrante 10 povređenih, 100 uhapšenih - Studio B\nSvetSvet Pocetna 23. 04. 2018. 16:09:43\nVlasti na grčkom ostrvu Lezbos saopštile su danas da je najmanje 10 osoba povređeno i prebačeno u bolnicu, dok je više od 100 ljudi uhapšeno posle nasilnog protesta protiv migranata koji su proteklih pet dana kampovali u glavnoj ostrvskoj luci, a noćas su na trgu u Mitileni održali protestno bdenje.\nfoto Eurokinissi via AP\nLokalni demonstranti bacali su noćas baklje i petarde na migrante i palili kante za smeće, tražeći od njih da napuste trg, prenosi AP.\nDržavna televizija javlja, pozivajući se na bolničke zvaničnike, da većinu povređenih čine migranti i da niko nije teže povređen.\nPolicija je rano jutros evakuisala izbeglice i druge migrante posle celonoćnog protesta u najvećem gradu na Lezbosu, i prebacila ih u prepun centar za migrante, nakon što su ih napali antimigrantski nastrojeni ekstremisti, prenela je američka agencija.\nU operaciji izvedenoj pred zoru, policija je migrante koji su protestovali uterala u autobuse i prebacila ih u kamp u Moriji, takođe na Lezbosu, a lokalni mediji navode da je operacija trajala manje od 10 minuta.\nMigranti, koji su kampovali na trgu Sapho u Mitileni, traže slobodu kretanja koja, za većinu, znači premeštanje u druge zemlje EU čim dobiju azil.\nUoči izbijanja sukoba protekle noći, gradonačelnik ostrva Sprid Galinos ponovo je uputio zahtev vladi da smanji visok nivo pretrpanosti kampova na Lezbosu i drugim ostrvima.\n„Ovde se nalazi 10.000 tražilaca azila, a naša opština ima 27.000 stanovnika. Naše ostrvo je ponovo talac. Lezbos više ne može da izdrži“, napisao je gradonačelnik u pismu grčkim ministrima za pitanja migracija i javni red.\nVladajuća levičarska partija Siriza saopštila je da ekstremno desničarski „razbojnici“ stoje iza noćašnjih napada.\n„Ovo je bila dobro organizovana akcija, sa ubilačkom namerom, specifične krajnje desnice, sa kriminalnim i huliganskim elementima koji nemaju nikakve veze sa ostrvom niti sa njegovom tradicijom“, zaključuje se u saopštenju.


Ministarstvo kulture i informisanja pozvalo je sve učesnike u javnom životu da ne vrše pritisak na medije i medijske radnike i da se uzdrže od bilo kakvog napada na njih.\n„Retorika koja je ovih dana upućivana novinarima nije primerena ozbiljnim akterima političke scene“, navodi se u saopštenju.\nOni su naveli da je ministarka kulture i informisanja Maja Gojković na početku mandata povukla svih devet zahteva za vođenje procesa pred sudovima protiv medijskih kuća i novinara, kao i pet krivičnih prijava protiv medija, da bi podstakla novinare i redakcije da slobodno i bez pritiska profesionalno obavljaju posao.\n„Ministarstvo podvlači da niko nema prava da etiketira novinare, a pogotovu ne da njihovu podobnost određuje na osnovu redakcije u kojoj rade i ukazuje da svako vređanje i nipodaštavanje novinara i njihovog posla, bez obzira od koga dolazi, vodi ka urušavanju jednog od stubova demokratskog sistema čiji su oni nosioci“, zaključuje se u saopštenju.\nMinistarstvo kulture i informisanja Napadi na novinare\n← Tramp se vraća na društvene mreže za tri meseca sa novom platformom\nNedeljkov u „Utisku“: Odakle Martinoviću podatak koliko CRTA ima na računu? →


BTC $63.819 +4,15%\nETH $3.827 +2,90%\nXRP $1,09 +0,78%\nVelika kripto menjačnica Binance je obavila svoju prvu javnu nabavku i kupila Trust novčanik.\nVelika kripto berza Binance je obavila svoju prvu javnu nabavku i kupila Trust novčanik, prema izjavi objavljenoj 31. jula. Pušten u promet 2017, američki Trust novčanik je javnog koda, anoniman, i decentralizovan novčanik koji podržava itirijum (ETH) i preko 20.000 različitih itirijum tokena (ERC20, ERC223 I ERC721).\nDok detalji kupovine nisu poznati, Binance je rekao u izjavi za TechCrunch da je plaćanje obavljeno u fiat novcu, akcijama Binance-a i u BNB tokenima. Trust novčanik će ostati autonoman u većini svojih operacija, dok će Binance pomoći sa administracijom i razvojem marketinga.\nBinance-ov izvršni direktor Šangpeng “CZ” Žao je naglasio da je Trust novčanik jedan jak tim sa velikim tehnološkim znanjem, ali mu je potrebna pomoć sa marketing strategijom:\n“Oni nisu radili puno marketinga i mi smo tu da pomognemo. Tehnološki su veoma jaki, ali ne vole da rade marketing, HR itd… posle spajanja sa nama neće morati da brinu o novcu.”\nPored boljeg razvoja biznisa, Binance planira da uvrsti Trust novčanik kao osnovni novčanik na dugo iščekivanoj Binance-ovoj decentralizovanoj menjačnici. Žao je rekao da Binance planira dodatne nabavke:\n“Tražimo jake tehnološke timove. Nabavka će biti ključni deo stalnog razvoja i doprinosa ovoj industriji.”\nOsnivač Trust novčanika Viktor Radchenko će iskoristiti pripajanje kao priliku da se ponovo posveti razvoju aplikacije i tehnologije. Radchenko je rekao: “Novi resursi će nam pomoći da se brže razvijamo i moćićemo da se posvetimo novim korisnicima koji još nemaju novčanike.”\nTrust novčanik je prethodno objavio prodaju svog tokena, ali ju je ubrzo prekinuo, navodeći da postoji manjak regulacije na tržištu, “što dosta otežava ostvarenje vizije bez ozbiljnog ugrožavanja sigurnosti.”\nKompanija dodaje da je prodaja tokena “naterala firmu da se fokusira više na ekonomiju tokena i manje na razvoj proizvoda - što je učinilo da Trust bude dobar proizvod od početka.”\nBinance, čije je sedište na Malti, je druga najveća menjačnica za kriptovalute po obimu trgovanja u trenutku pisanja ove vesti. Kompanija je imala zabeležen prihod od 300 miliona dolara do kraja jula i očekuje se da ova brojka dostigne 1 milijardu na kraju 2018.


Faktor | Mjere za koronavirus: Preporučeno otkazivanje svih putovanja van BiH\nMjere za koronavirus: Preporučeno otkazivanje svih putovanja van BiH\nObjavljeno: 26.02.2020. u 17:02\nMinistrica zdravstva Tuzlanskog kantona Dajana Čolić donijela je danas odluku kojom preporučuje otkazivanje svih putovanja van područja BiH, s obzirom na postojanje objektivne opasnosti po zdravlje stanovništva, sa posebnim naglaskom na područja u kojima je aktivan virus COVID - 2019, saopćeno je iz Vlade TK.\nPored toga ministrica zdravstva donijela je naredbu prema kojoj se sve osobe, koje su u proteklih sedam do 10 dana, boravile u područjima zahvaćenim novonastalom bolešću, moraju telefonskim putem javiti Higijensko-epidemiološkoj službi lokalnog doma zdravlja, kako bi dobili preporuku za izolaciju/samoizolaciju i daljnje postupanje, a u skladu sa smjernicama SZO, FMZ, ZJZ TK i Kriznog štaba.\n- Cilj ove naredbe je da se ukaže na neophodnost pobuđivanja samosvijesti i društvene svijesti građana TK. Također, izdata je naredba kojm se se svim turističkim agencijama da nalaže da obavijeste Krizni štab Ministarstva zdravstva TK o svim ulascima i izlascima turističkih tura sa područja Tuzlanskog kantona u roku 24 sata - navodi se u saopćenju.\nČeka se stav vlasti\nSastanak sa inspektorom bez rezultata, blokada Uborka se nastavlja


BIJELJINA: Osobe sa invaliditetom da budu aktivni članovi društva :: Dešavanja u Bijeljini ::\n25. June 2022. / 06:49\nBIJELJINA: Osobe sa invaliditetom da budu aktivni članovi društva\nU Bijeljini je juče održan Okrugli sto „Poboljšano razumijevanje člana 24 UN Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom u institucijama sistema“, a jedna od tema je bio i dogovor o princpima i programu rada u vezi sa primjenom člana 24 UN Konvencije o inkluzivnom obrazovanju na području Grada Bijeljina.\nNa sastanku, kojem su prisustvovali predstavnici Odbora za obrazovanje, Aktiva mladih osoba sa invaliditetom, Gradske uprave Bijeljina i ostalih institucija, te predstavnici Koalicije „Kolosi“, predstavnici vlasti i institucija su upoznati sa potrebom izdvajanja budžetskih sredstava za razumno prilagođavanje i za mapiranje budžeta Grada za inkluzivno obrazovanje i razumno prilagođavanje.\nIzvedeni su i zaključci, od kojih je najvažniji da će Odbor za obrazovanje poslije praznika posjetiti sva odjeljenja Gradske uprave Grada Bijeljina koja u djelokrugu imaju sadržaje koji se odnose na prilagođavanje pristupačnosti za osobe sa invaliditetom u sklopu inkluzije i dogovoriti aktivnosti koje se mogu podržati budžetskim planovima tih segmenata lokalne vlasti.\nOsobe sa invaliditetom da budu aktivni članovi društva\nPredsjednik Aktiva mladih osoba sa invaliditetom ispred Koalicije „Kolosi“ iz Bijeljine Ivana Stevanović rekla je da u okviru Aktiva ima dosta mladih osoba koje nisu uspjele da završe i nastave svoje školovanje, istakavši da je školovanje nužno da bi osobe sa invaliditetom mogle da budu samostalne.\n„Imamo mnogo mladih osoba koje su završile specijalnu školu bez mogućnosti da se dalje školuju i da kasnije budu samostalne. Oni zavise od svojih rodtelja, društva i instituacija, od socijalne pomoći“, rekla je Stevanovićeva.\nOna je istakla da je izuzetno značajno da mlade osobe, kako je rekla, ne budu na teretu društva i ne budu samo pasivni korisnici socijalne pomoći, već da pronađu način, uz podršku lokalne zajednice, da se zaposle i da budu aktivni članovi društva.\n„Neophodno je da se prepozna njihova korisnost za širu društvenu zajednicu“, naglasila je Stevanovićeva.\nKada je riječ o odnosu lokalne vlasti prema osobama sa invaliditetom, predsjednik Aktiva mladih je rekla da lokalna vlast može mnogo toga da učini kada je riječ o položaju osoba sa invaliditetom, te da je dosta toga i urađeno.\n„Ono što bi mi voljeli je da se pruži podrška da se u srednjim školama naprave deficitarna zanimanja koja mlade osobe sa invaliditetom mogu da upisuju. Takođe, jako je značajno da oni imaju praksu kod poslodavaca i da poslodavci vide da su osobe sa invaliditetom sposobne i da mogu da rade i da, zapravo, mogu da budu mnogo bolji radnici nego osobe koje nemaju invaliditet“, istakla je Stevanovićeva.\nOna je naglasila da je od izuzetnog značaja da Grad prepozna da osobama sa invaliditetom treba pomoć i da treba da imaju prednost pri zapošljavanju.\nPredsjednik „Kolosa“: Saradnja sa lokalnom zajednicom jako dobra\nPredsjednik Koalicije „Kolosi“ Novo Trifunović osvrnuo se na probleme sa kojima se osobe sa invaliditetom suočavaju kada je riječ o sportu, istakavši da postoje problemi sa terminima za trening, te da ne postoji razumijevanje direktora škola.\n„Sve uredno plaćamo a ne možemo da dobijemo termine za trening. Ja bih shvatio da mi to tražimo besplatno, ali mi smo kao sportski klubovi registrovani i uredno plaćamo, po istoj cijeni“, rekao je Trifunović.\nKada je riječ o saradnji sa lokalnom zajednicom, Trifunović je rekao da je ona jako dobra i da je iz godine u godinu sve bolja.\n„Svi naši problemi i prijedlozi su ušli u Lokalni akcioni plan i i sada krajem svake godine anliziramo šta smo uradili, a šta ne. Ono što je najvažnije, budžetom su predviđene stavke za realizaciju Akcionog palna. To je za nas ogroman uspjeh u odnosu na mnoge lokalne zajendice u RS“, istakao je Trifunović.\nSamostalni stručni saradnik za fizičku kulturu Gradske uprave Grada Bijeljina Boro Đokić ukazao je na značaj da se organizacije civilnog društva upoznaju sa projektima koji će biti raspisani u prvom kvartalu, istakavši da će on na današnjem sastanku da sugeriše da bude što više projekta čija je tema bavljenje sportom osoba sa invaliditetom.\n„S obzirom da svake godine izdvajamo značajna sredstva, a i ove godine će biti oko 100.000 KM za projekte organizacijama civilnog društva, odnosno nevladinim organizacijama, nadam se da će u oblasti za koju sam profesionalno vezan, za sport, biti što više projekata“, rekao je Đokić.\nKomentarišući tvrdnje da postoje problemi u vezi sa dobijanjem termina za trening, Đokić je rekao da je Grad Bijeljina vlasnik i upravlja Gradskim stadionom i Sportskom dvoranom u Račanskoj ulici, te da sa te strane nema problema.\n„Naše odjeljenje daje saglasnost na sve manifestcaije i sve aktivnosti koje ovi sporti žele da realizuju. Kada je riječ o ostalim salama, prije svega mislim na sale u OŠ „Knez Ivo“ i OŠ „Vuk Karadžić“, tim salama bez obzira što su vlasništvo Grada Bijeljina, upravljaju škole i mi nemamo uticaj i mogućnost da pomognemo našim klubovima“, rekao je Đokić.\nGradska uprava stipendira učenike sa posebnim potrebama\nSamostalni stručni saradnik za dječiju i porodičnu zaštitu u Odjeljenju za društvene djelatnosti Grada Bijeljina Slavica Ugrenović rekla je da su „Kolosi“ prepoznati od Gradske uprave kao neko ko se izuzetno mnogo bori za prava svojih štićenika, za prava osoba sa invaliditetom i djecu sa posebnim potrebama, te istakla kao značajno to što je od ove godine prvi put u konkursu za stipendiranje od 20 stipendija predviđena jedna za stipendiranje djece sa posebnim potrebama, sa nižim prosjekom u odnosu na traženi prosjek za druge studente.\n„Ove godine Gradsk uprava stipendira i 42 učenika sa posebnim potrebama koji idu u osnovnu i srednju školu“, napomenula je Ugrenovićeva.\nPrema njenim riječima, radi se na prevazilaženju arhitektonskih barijera, ali , kako je istakla, barijere i dalje postoje u našoj tradiciji i kulturi.


Incident na KiM: Polomljena stakla na ulaznim vratima srpske škole u Obiliću - Povezane vesti - Naslovi.net\nRazbijena vrata prvi je uočio domar, izjavio je za portal Kosovo onlajn direktor škole Aleksandar Popović. Popović je podsetio da je škola prethodnih godina više puta bila na meti vandala. Osnovna škola „Branko Radičević“ nalazi se u centru… »\nNepoznati počinioci polomili su u nedelju stakla na ulaznim vratima Osnovne škole „Branko Radičević“ u Obiliću, na Kosovu i Metohiji. Razbijena vrata prvi je uočio domar, izjavio je za portal Kosovo onlajn direktor škole Aleksandar Popović… »\nU njoj nastavu po sistemu obrazovanja Ministarstva prosvete Srbije pohađa 21 učenik. Nepoznati počinioci polomili su u nedelju stakla na ulaznim vratima Osnovne škole "Branko Radičević" u Obiliću, na Kosovu i Metohiji. Razbijena vrata prvi je… »\nNepoznati počinioci polomili su u nedelju stakla na ulaznim vratima Osnovne škole ''Branko Radičević'' u Obiliću, na Kosovu i Metohiji. Razbijena vrata prvi je uočio domar, izjavio je za portal Kosovo onlajn direktor škole Aleksandar Popović… »\nPolitika pre 44 minutajoš 5 povezanih\nDanas pre 38 minutajoš 5 povezanih\nBeta pre 44 minutajoš 2 povezane


Guteres: Užasnut sam napadom na skolu u Ukrajini\nTanjug 8. maja 2022. 23:51\nNJUJORK – Generalni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš rekao je da je užasnut izvestajima o napadu na školu u ukrajinskom gradu Bilohorivka, gde se određen broj ljudi krio od sukoba, preneo je AP.\nPortparol UN Stefan Dižarik rekao je juče da je Gutereš ponovio da civili i civilna infrastruktura moraju biti pošteđeni sukoba, prema međunarodnom zakonu.\n„Ovaj rat se mora završiti, mir se mora uspostaviti u skladu sa Poveljom UN i međunarodnim pravom. UN i njeni partneri iz humanitarnih organizacija u UKrajini će nastaviti da podržavaju one čiji su životi uništeni ratom“, kazao je Dižarik.\nNešto ranije, predsednik Ukrajine Volodimir Zelenski izjavio je da je u školi u Bilohorivki ubijeno oko 60 civila u bombardovanju koje je izvela ruska strana.