“Proširenje EU zasnovano na sopstvenim zaslugama svake zemlje” | OZNA - Informativni portal Republike Srpske\nHome / Region / “Proširenje EU zasnovano na sopstvenim zaslugama svake zemlje”\n“Proširenje EU zasnovano na sopstvenim zaslugama svake zemlje”\n“Vjerujem da će nova Komisija i Parlament biti u prilici da zaista vide novo proširenje. Uopšte u tom okviru 2019-2024. ja i vidim završetak procesa pregovora Crne Gore sa EU\nProširenje Evropske unije (EU) zasnovano je na sopstvenim zaslugama svake zemlje, a Crna Gora bi pregovore o pristupanju EU mogla završiti do 2024. godine, poručeno je na konferenciji povodom deset godina od potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nDirektorka za Zapadni Balkan u Generalnom direktoratu za susjedsku politiku i pregovore o proširenje pri Evropskoj komisiji (EK), Henoveva Ruiz Kalavera, rekla je da je proces pripreme za članstvo u EU važan kao i cilj.\n“Na kraju krajeva, kvalitet ide ispred brzine, a fokus na kvalitetu je od presudne važnosti“, poručila je ona na konferenciji\n“Deseta godišnjica od potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju – budućnost evropske integracije Crne Gore“, koju je organizovalo Ministarstvo evropskih poslova.\nKalavera je rekla da, kada EU insistira na važnosti vladavine prava, nezavisnom pravosuđu i transparentnoj javnoj upravi koja dobro funkcioniše, to rade zato što je to ono što traže građani Crne Gore.\n“Ekonomski razvoj i vladavina prava idu ruku pod ruku, a to je model koji smo sami u EU isprobali. Na osnovu odličnog miksa demokratskih vrijednosti, temeljnih prava i načela slobodnog tržišta EU je uspjela da ostvari svoj prosperitet“, navela je ona.\nKako je dodala, zato je u interesu same Crne Gore da vladavina prava i pitanja vezana za nju budu prioritet.\nPrema njenim riječima, jačanje pravosuđa, ubrzavanje borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, stvaranje okruženja koje u potpunosti garantuje slobodu izražavanja, kao i medija, predstavljaju ključne izazove koji imaju direktan izazov na živote građana\n“Rješavanje ovih izazova zahtijeva odlučnost i veće učešće svih zainteresovanih strana. Članice ovu oblast posmatraju pomno, kao i sama EK“, navela je Kalavera.\nOna je navela da je „proširenje jasno zasnovano na sopstvenim zaslugama svake zemlje“. „Vi sami držite ključ vrata EU“.\nKalavera je ocijenila da je Crna Gora pokazala da je pouzdan partner EU, kroz potpuno usklađivanje sa zajedničkom vanjskom i bezbjednosnom politikom EU i njenim odlukama.\n“Budućnost Crne Gore leži u EU. Želimo Crnu Goru da vidimo u našoj porodici. Uvjerena sam da će Crna Gora, sa našom odlučnom podrškom, uspjeti da riješi one teške momente koji dolaze uz ovaj istorijski proces“, kazala je ona.\nKalavera je navela da je prošlogodišnji Izvještaj o Crnoj Gori sadržao navode o napretku. „Računam na Crnu Goru da obezbijedi da možemo da o daljem progresu izvijestimo u aprilu“.\nMinistar evropskih poslova Aleksandar Andrija Pejović kazao je, tokom panela na temu „Zapadni Balkan i EU: perspektiva članstva“, da se Crna Gora trudi da bude primjer i pokaže kako se, kad se posvetite svom zadatku i fokusirano radite na glavnom cilju, što je prvo bio NATO, a sada EU, zaista postižu rezultati.\nUpitan kada smatra da bi Crna Gora mogla ispuniti uslove i da li će Crna Gora morati nekog da čeka, Pejović je podsjetio da će vizija EK o odnosu prema novoj realnosti biti jasna kroz strategijski dokument, najkasnije u februaru, kao i da EU, nakon kriznog perioda, promišlja svoju budućnost.\n“Ovo dolazi, ne slučajno, u vrijeme i Bregzita i pred nove izbore za Evropski parlament maja ili juna 2019. i formiranja nove Komisije. Vjerujem da će nova Komisija i Parlament biti u prilici da zaista vide novo proširenje. Uopšte u tom okviru 2019-2024. ja i vidim završetak procesa pregovora Crne Gore sa EU, potpisivanje pristupnog ugovora i, na kraju, njegovu ratifikaciju“, ocijenio je Pejović.\nKako je rekao, vidjeće se kroz strategijski dokument da je 2025. godina horizont, jedan strategijski, vremenski okvir, ne samo za proširenje, nego i za druge politike EU.\nKako je pojasnio, kad se sagleda EU i funkcioniše u okviru ciljnih godina, dodajući da i 2020, koja je trebalo da donese i konkurentniju ulogu i poboljšanu industrijalizaciju EU, nije viđena kao završna, već su neke zemlje postigle napredak i ranije.\n“Tako i ja sagledavam ovaj vremenski okvir 2025, kao vrijeme u kom ćemo se kretati i svaka zemlja zasnovana na individualnim zaslugama moći će i ostvariti taj svoj cilj i postati država članica“, naveo je Pejović.\nCrnogorski predsjednik Filip Vujanović podsjetio eje da je Crna Gora, samo godinu nakon obnove nezavisnosti, 15. oktobra 2007. godine u Luksemburgu sa EU potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju.\n“Ovaj sporazum ima istorijski značaj za naš proces evropske integracije i ukazuje na visoko uvažavanje Crne Gore, stare evropske države, koja je demokratski obnovila svoju nezavisnost. Istovremeno na najbolji način se pokazala naša posvećenost strateškom cilju pristupanja EU“, saopštio je Vujanović.\nKako je rekao, potpisivanjem Sporazuma započete su sveobuhvatne pripreme za članstvo Crne Gore u EU.\n“Nakon obnove nezavisnosti ukupna državna politika Crne Gore snažno je posvećena njenom razvoju i obezbjeđenju boljeg kvaliteta života njenih građana“, kazao je Vujanović.\nPrema njegovim riječima, ukupna dostignuća razvoja Crne Gore, nakon obnove njene nezavisnosti, jasno pokazuju njenu punu posvećenost pristupanju EU i „opravdavaju naša očekivanja da kroz individualni tretman dostignuća njenih standarda obezbijedimo dinamiku koja vrednuje ova dostignuća“.\n“To doživljavamo i potvrdom politike otvorenosti EU za nove članice ali i porukom drugim aspirantima da se uspjesi integracija adekvatno vrednuju“, kazao je Vujanović.\nOn je, dodao je, uvjeren da svi mogu biti zadovoljni dosadašnjim rezultatima i napretkom u procesu pristupanja EU kojem su svi zajedno doprinijeli.\nPredhodni DF ukazuje: Vlada “otela” Maljevik Baru\nNaredni Izgleda da je Todorić dionice Mercatora založio dva puta, za pozajmicu od Agrokora i Rusima za kredit\n“Kazna je podilaženje krugovima u FBiH”\nDodik: Vučić se ne slaže sa referendumom, ja nemam dilemu


Trojakama dali imena Jerusalim, Glavni Grad i Palestina\nJedan palestinski bračni par je reagujući na priznanje američkog predsednika Donalda Trampa da je Jerusalim glavni grad Izraela odlučio da novorođene trojke nazove Jerusalim, Glavni Grad i Palestina.\nDečaci su dobili imena Jerusalim, Palestina, a devojčica Glavni Grad, navode palestinski mediji.\nNidal al-Sikali i njegova supruga nisu se mnogo dvoumili da li da daju ta neoubičajena imena deci rođenoj prošle nedelje. Kada se izgovore zajedno tri imena se s arapskog mogu prevesti kao "Jerusalim je glavni grad Palestine".\nU izjavi za tursku novinsku agenciju, Al Sikali je rekao da nije mogao naći lepša imena za novorođenčad. On je objasnio da bi četvrtom detetu, da ga je bilo, dao ime Večni.\n"Moj cilj je bio da potvrdim da je Jerusalim palestinski, arapski i islamski grad. Grad koji će uvek biti glavni grad naše zemlje", rekao je otac trojki, aludirajući na pravo koje Palestinci polažu na istočni deo Jerusalima i nameru da u njemu osnuju sedište svoje buduće države.\nIzrael je anektirao taj deo Jeruslima pošto ga je osvojio u ratu 1967. godine. Međunarodna zajednica nije priznala aneksiju, ali izraelski lideri tvrde da će ujedinjeni Jerusalim ostati večna prestonica Izraela.\nDok su neki korisnici društvenih mreža kritikovalu takvu odluku palestinskog para, jer neće promeniti ništa, drugi su napisali da im se dopada. Bilo je i onih koji su ocenili da su imena za dečake dobra ali da je pitanje kako će se osećati devojčica koja se zove Glavni Grad dok bude odrastala.


Arhiva - Simbol Radija Slobodna Evropa pored zastave SAD u glavnoj kancelariji u Pragu, Češka Republika, 5. oktobra 2005.\nRusko ministarstvo pravde upozorilo je Radio Slobodna Evropa, koji finansiraju SAD, da bi mogao da se suoči sa određenim restrikcijama na emitovanje programa u Rusiji. Takva reakcija stigla je nakon što je Moskva saopštila da Vašington vrši pritisak na ruske državne medije u Americi.\nRusko ministarstvo obrazložilo je da televizijski program „Sadašnje vreme“ koji Radio Slobodna Evropa realizuje sa Glasom Amerike, potpada pod Zakon o nevladinim organizacijama i stranim agentima i da stoga Rusija ima pravo da na taj program uvede restrikcije.\n"Aktivnosti vaše organizacije mogu biti predmet restrikcija predviđenih zakonima Ruske Federacije", kaže se u saopštenju koje je potpisao zvaničnik Ministarstva, Vladimir Titov.\nRadio Slodoba – ruski servis Slobodne Evrope i veb sajt Idel Rili (sajt na ruskom koji vodi Tatar-Bakir servis) dobili su slična upozorenja.\n"'Sadašnje vreme" Radio Sloboda i Idel Rili su novinarske organizacije. Mi verujemo da ćemno biti u mogućnosti da nastavimo naš rad", rekao je potpredsednik i glavni urednik RFE/RL Nenad Pejić u odgovoru na pismo.\nObaveštajne agencije i policija u SAD su u prethodnom periodu analizirali rad televizije Raša Tudej i veb sajta Sputnjik. Američke obaveštajne službe označile su TV Raša Tudej kao jedan od kanala preko kojih je Kremlj uticao na izbore u SAD.\nOd onda, rastu pozivi u Vašingtonu da se RT i Sputnjik registruju pod odredbama 79 godina starog zakona koji je inicijalno donet kako bi ograničavao nacističku propagandu. Tokom sovjetske ere, neki mediji na ruskom jeziku, uključujući i novine Pravda i novintsku agenciju TASS, registrovani su kao strani agenti.\nProšlog meseca, glavna urednica RT, Margarita Simonjan, rekla je da su američke vlasti naložile tom kanalu da se registruje po zakonu o stranim agentima. Sekretarijat za pravosuđe je uporno odbijao da to komentariše.\nDžon Lensing, direktor Odbora guvernera za međunarodno emitovanje (BBG), koji nadgleda Glas Amerike i RFE/RL, rekao je u izjavi da je mreža BBG "slobodna i nezavisna od vlade SAD", te da gaji "duboko iskreno i nezavisno novinarstvo u korist publike širom sveta".\n"Bilo kakav pokušaj autoritarnih režima da ih ugase je direktni napad na prava ljudi širom sveta da imaju pristup protoku istinitih informacija", rekao je Lansing.


13/12/2018 @ 10:00 - 13:00\n« Poziv povodom obeležavanja Dana ljudskih prava\nPoziv na trening za studente novinarstva i novinare »\nPozivamo Vas na završnu konferenciju Osnaživanje izveštavanja o standardima vladavine prava koju Komitet pravnika za ljudska prava – YUCOM organizuje u saradnji sa organizacijama civilnog društva iz regiona, a koja će se održati u četvrtak, 13. decembra 2018. godine, u Kući ljudskih prava i demokratije u Beogradu, sa početkom u 10 časova.\nCilj projekata Osnaživanje izveštavanja o standardima vladavine prava u Srbiji, Makedoniji, Albaniji, Kosovu i Bosni i Hercegovini je pružanje podrške novinarima i unapređenje kvaliteta i objektivnosti medijskog izveštavanja o suđenjima u krivičnim postupcima.\nTokom sprovođenja projekta organizovane su obuke za novinare i studente novinarstva koji prate ili bi želeli da prate suđenja u krivičnim postupcima, a kao rezultat projekta nastao je i praktični priručnik za praćenje krivičnih suđenja, koji će biti predstavljen na konferenciji.\nU cilju unapređenja komunikacije učesnika u krivičnom postupku i medija, organizovane su i obuke za odnose sa javnošću namenjene adokatskim komorama i advokatima, te je nastao i priručnik za odnose sa javnošću namenjen advokatima, koji će takođe biti predstavljen.\nMolimo Vas da svoje prisustvo potvrdite najkasnije do srede, 12. decembra 2018. godine, slanjem mejla na office@yucom.org.rs ili pozivom na broj telefona 011/3344-235\nRadni jezik konferencije biće engleski, uz obezbeđen simultani prevod.\nNažalost, nismo u mogućnosti da nadoknadimo putne troškove.\nPreuzmite Pozivno pismo i agendu


Katastrofičan scenario: Ostvarenje poslednje američke pretnje Kini bilo bi pogubno za ceo svet - Sputnjik Srbija\nKatastrofičan scenario: Ostvarenje poslednje američke pretnje Kini bilo bi pogubno za ceo svet\n17:34 20.06.2020 Preuzmite kraći link\nPotpuni prekid veza SAD i Kine teško je zamisliti iz mnogo razloga. Odvajanje dve najveće svetske ekonomije ne bi pogodilo samo njih, već i čitav svet. To bi bio katastrofičan scenario, poguban po sve.\nTo je izjavio za Sputnjik Milorad Denda, nekadašnji dopisnik naših medija iz Pekinga, povodom uzburkanih odnosa između SAD i Kine pošto je predsednik Donald Tramp u četvrtak na svom Tviteru objavio da Amerika zadržava političku opciju da potpuno prekine sve veze sa Kinom.\n„Sam trgovinski rat između Kine i Amerike već donosi dosta nevolja i drugim subjektima međunarodnih ekonomskih odnosa“, rekao nam je Denda.\nVeć samu najavu iz SAD, Peking tumači kao nerealnu. Naš sagovornik napominje da pri razmatranju tako oštrih izjava, koje su poslednjih meseci česte, pogotovo iz Vašingtona prema Pekingu, treba ispitati koliko su one deo uzavrele američke predizborne kampanje, a koliko deo već osmišljene dugoročne strategije prema Kini.\nPrekid veza Amerike i Kine bio bi poguban\nAnalizirajući Trampovu izjavu na taj način, Denda ocenjuje da se iza nje kriju oba segmenta, pogotovo onaj vezan za predizbornu kampanju, zbog čega je, pre svega, tumači kao pritisak na Kinu.\nRuski ekspert: Tramp „igra na kartu Kine“ kako bi skrenuo pažnju sa haosa u SAD\nOn napominje da se Tramp ne nalazi u zavidnom položaju zbog izuzetno slabog odgovora na pandemiju virusa korona i ubistva Afroamerikanca Džordža Flojda u Mineapolisu i da zato želi da pokaže svoje rezultate, odnosno da dobro upravlja i sređuje odnose sa Kinom:\n„Aktivisti Republikanske stranke dobili su za predizbornu kampanju dokument od 57 stranica samo o tome kako treba nastupati prema Kini. Ta vrsta komitetskog naloga prema svojim aktivistima, šta treba govoriti o Kini, kako je kritikovati i slično, govori o jakoj opsednutosti Bele kuće odnosima sa Pekingom. Nadajmo se da će u toj opsednutosti biti dovoljno razuma da se ne ide ka radikalnim koracima“, naglašava Denda.\nPrekid veza Sjedinjenih Američkih Država i Kine bio bi poguban za ceo svet.\nIpak, Denda ističe da Kina jača ekonomske odnose i proizvodnju unutar zemlje, da dugoročno bude u pripravnosti. Osim toga, on tvrdi i da Kina jača veze sa drugim delovima sveta, u nameri da se „otupi oštrica“ američkog pritiska i pokušaja da oko sebe okupi saveznike za zajednički udar na tu zemlju.\n„Nema govora o nečemu što bi moglo da poremeti Kinu. Ona jedino može da iznijansirano nastupa prema SAD, u smislu izvesnih ustupaka koji ne bi narušavali njene ključne nacionalne interese“, naglasio je Denda.\nKompleksna politička situacija u SAD\nOsvrćući se na kompleksnost trenutne političke situacije u SAD, Denda predočava da se istog dana, kada je Tramp objavio tvit, s jedne strane govorilo o razvijanju ekonomskih odnosa između Kine i Amerike, a s druge na Kinu vršio pritisak.\nAmerički trgovinski predstavnik Roberta Lajthajzer tog dana je u Kongresu izjavio da bi odvajanje od Kine bilo loša opcija, jer se već ostvaruje prva faza trgovinskog sporazuma s tom zemljom.\nS druge strane, Tramp je potpisao Uredbu o autonomnoj pokrajini Sinkjang u Kini, gde živi ujgurska muslimanska manjina, koja omogućava uvođene sankcija kineskim zvaničnicima koji, prema američkim tumačenjima, učestvuju u zlostavljanju te manjine.\nNeuspeli pritisak na Kinu\nDenda predočava i da su se samo dan pre toga na Havajima sastali američki državni sekretar Majk Pompeo i kineski diplomata Jang Đieči i da taj sastanak nije naišao na veliki publicitet, iako je to bio prvi kontakt na visokom nivou između dve strane, posle više meseci i svega što je za to vreme izrečeno povodom pandemije koronavirusa.\nOtkrivena lista grehova Donalda Trampa iz pera Džona Boltona\n„Očigledno je da taj sastanak nije ispunio američka očekivanja u smislu pritiska na Kinu, a kao reakcija na takvu situaciju dolazi i ova Trampova izjava, koja, po meni, pre svega, treba da pokaže američkim biračima da je Tramp jedini u mogućnosti da sređuje i upravlja odnosima sa Kinom“, istakao je Denda.\nOn dodaje da je za Trampovo reagovanje verovatno „zaslužan“ i njegov bivši savetnik za nacionalnu bezbednost Džon Bolton, koji narednih dana treba da objavi knjigu u kojoj se tvrdi da je Tramp molio kineskog predsednika Si Đinpinga da mu pomogne da osvoji drugi mandat, što američki predsednik želi da neutralizuje.\n► Ruski ekspert: Tramp „igra na kartu Kine“ kako bi skrenuo pažnju sa haosa u SAD\n► Novi front u sukobu Kine i Amerike: Borba za kontrolu koja može da promeni svetske tokove novca\n► Peking obećava odlučan odgovor Americi: Nikada nećete obuzdati razvoj Kine


Vučić u Minhenu: Bez podrške Nemačke ne bi bio moguć put Srbije u EU - 07.02.2015, Sputnik Srbija\nVučić u Minhenu: Bez podrške Nemačke ne bi bio moguć put Srbije u EU\nPremijer Srbije na marginama Minhenske konferencije razgovarao sa bavarskom ministarkom za EU Beatom Merk i pomoćnicom državnog sekretara SAD Viktorijom... 07.02.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, evropa, svet, srbija, nemačka, aleksandar vučić, minhenska konferencija o bezbednosti\n13:50 07.02.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Aleksej Nikoljski / Uđi u foto-galerijuAleksandar Vučić\nPremijer Srbije na marginama Minhenske konferencije razgovarao sa bavarskom ministarkom za EU Beatom Merk i pomoćnicom državnog sekretara SAD Viktorijom Nuland. Večeras se sastaje sa Džozefom Bajdenom, potpredsednikom SAD\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas u razgovoru sa Beatom Merk, ministarkom za EU u Vladi pokrajine Bavarske, da je za Srbiju evropski put veoma važan i da bez podrške Nemačke on ne bi bio moguć.\nVučić se sastao sa Beatom Merk u Minhenu na marginama bezbednosne konferencije. Oni su razgovarali i o nemačkim investicijama u Srbiji i predsedavnju OEBS-u, saopštila je Vlade Srbije.\n7 Februar 2015, 10:18\nSrbija čini sve da poboljša ekonomsku situaciju, a zaključivanje sporazuma sa MMF-om u februaru ove godine biće još jedan dokaz uspešnih ekonomskih mera koje srpska vlada sprovodi, istakao je Vučić.\nOn je od bavarske ministarke zatražio pomoć u prenošenju prakse i izgradnji preduzetničkog duha u Srbiji, kao i veće angažovanje kompanija iz Bavarske.\nMerkova dolazi u Srbiju početkom marta kako bi istakla važnost saradnje Srbije i Savezne Republike Nemačke, navedeno je u saopštenju.\n"Vi činite veliki napredak u razvoju i reformama, i ja znam da to zahteva ogromne napore. Zato želim da dođem u Srbiju kako bih pozdravila vaš uspeh i unapredila našu saradnju", istakla je Merkova.\nVučić se ranije danas u Minhenu sastao s pomoćnicom državnog sekretara SAD Viktorijom Nuland sa kojom je razgovarao o bilateralnim odnosima, pre svega u oblasti energetike i mogućnosti snabdevanja Srbije gasom.\nKako se navodi u saopštenju, pomoćnica državnog sekretara Nuland podržala je evropski put Srbije i nastavak dijaloga Beograda i Prištine pod pokroviteljstvom EU.\nVučić je obavestio Nulandovu o ekonomskim reformama koje sprovodi Vlada, naglasivši da Srbija ima snage i volje da postane moderna i uspešna zemlja, sa uređenim javnim finansijama i značajnim rastom industrijske i poljoprivredne proizvodnje već od sledeće godine.\nVučić će se sastati večeras i sa potpredsednikom SAD Džozefom Bajdenom.\nU Minhenu je u toku 51. bezbednosna konferencija na kojoj učestvuje dvadesetak šefova država ili vlada i više od 40 ministara spoljnih poslova i odbrane. U srpskoj delegaciji je pored premijera i šef srpke diplomatije Ivica Dačić.


Srbija osvojila bod u duelu sa svetskim šampionom : Nadlanu.com\nSrbija osvojila bod u duelu sa svetskim šampionom\nObjavljeno 24. jan 2009. / 00:00:00\nZADAR, 24. januara 2009. (Beta-Fonet ) - Rukometna reprezentacija Srbije igrala je u Zadru nerešeno sa Nemačkom 35:35 (19:16) na prvoj utakmici druge faze takmičenja na Svetskom prvenstvu u Hrvatskoj.\nBod Srbiji u duelu sa aktuelnim svetskim prvakom doneo je pogodak Mladena Bojinovića samo par sekundi pre kraja utakmice u kojoj su "orlovi" imali i šest golova prednosti, sredinom prvog poluvremena.\nBojinović je utakmicu završio sa sedam golova, Žarko Šešum je postigao šest, a Momir Ilić pet za Srbiju.\nNajefikasniji u reprezentaciji Nemačke bio je Torsten Jansen sa 10 golova, dok je Mihael Kraus postigao šest.\nSrbija je odlično počela utakmicu i u šestom minutu je, posle serije od 3:0, stigla do prvog osetnijeg vođstva 5:2.\nPrednost je do 16. minuta narasla na 12:7 pošto je Srbija iskoristila dva isključenja protivničkih igrača. Dva minuta kasnije srpski rukometaši su posle gola Aleksandra Stojanovića poveli i sa šest golova razlike 15:9.\nNemci su, međutim, serijom od 4:1 uspeli da se rezultatski vrate u meč i u 25. minutu smanje na 13:16.\nPrvo poluvreme je i završeno vođstvom Srbije od tri gola čemu je umnogome je doprineo i odličan procenat šuta, odnosno slabe partije dvojice golmana Nemačke. Golmani Srbije Dimitrije Pejanović i Darko Stanić, sa druge strane, bili su odlični.\nPočetak drugog poluvremena, međutim, doneo je preokret, pošto su Nemci pronašli rešenje za odbranu Srbije, koja je u tom periodu meča igrala slabije i u napadu.\nSrbija je sebi dozvolila i da primi četiri gola sa igračem više u polju što su Nemci iskoristili i u 40. minutu izjednačili na 22:22, a u 41. stigli i do vođstva 24:23. Martin Štrobel im je sa dva uzastopna gola u 43. minutu doneo i dva gola prednosti 26:24.\nRukometaši Srbije se, ipak, nisu predali i u 48. minutu su, posle serije 4:0, ponovo stekli dva gola prednosti 29:27.\nGreške srpskih rukometaša u napadu uslovile su i novi gubitak prednosti, pa je Nemačka dva minuta i 20 sekundi pre kraja preuzela vođstvo.\nRatko Nikolić je u sledećoj akciji Srbije napravio prekršaj u napadu i "zaradio" isključenje, što je Jansen iskoristio i Nemačkoj doneo prednost 35:33.\nSrbija je, međutim, uspela da sa igračem manje, pre svega zahvaljujući raspoloženom Pejanoviću, do kraja utakmice sačuva svoju mrežu, preko Vujina smanji na 34:35, a potom u poslednjih 40 sekundi sa igračem manje pokuša da izjednači.\nPomoglo je isključenje Holgera Glandorfa 31 sekundu pre kraja.\nPoslednjih 10 sekundi Srbija je zato imala igrača više na terenu, ali joj je bod doneo solo prodor Bojinovića nekih tri sekunde pre kraja.\nSrbija sada ima tri boda u Drugoj grupi, a narednu utakmicu igraće sutra sa Poljskom, koja će kasnije večeras odmeriti snage sa Francuskom. Norveška je na prvoj utakmici Druge grupe savladala Makedoniju sa 29:27 (16:13).\nUtakmica između Srbije i Nemačke, inače, protekla je bez većih incidenata, iako je postojala bojazan da će huligani iz Zadra praviti nerede.\nSituacija je, ipak, bila relativno mirna, osim što su navijači konstantno zviždali srpskoj reprezentaciji i povremeno skandirali "Ubij Srbina". U dvorani je bilo i oko 20 navijača Srbije sa trubačima.


Postavljeni radari na prilazima Brčkom - Klix.ba\nPostavljeni radari na prilazima Brčkom\n15.12.2011. u 15:45\nNa svim magistralnim putnim pravcima koji vode kroz Brčko od jutros su postavljeni stacionarni radari sa kamerama za automatsko mjerenje brzine kretanja vozila.\n"Na tri putna pravca u Brčkom u toku je instalisanje opreme za novi savremeni stacionarni radar sa kamerom namijenjen za automatsko mjerenje brzine kretanja vozila, koji će se zajedno sa postojećim radarom naizmjenično koristiti na četiri lokacije u gradu", izjavio je zamjenik komandira Saobraćajne policije u Brčkom Kenad Bajrić.\nOn je dodao da su ovi uređaji postavljeni na putu Cerik - Brčko, u blizini trgovačkog centra "Fis", na putu Bijeljina - Brčko kod fabrike ulja "Bimal" i u naselju Grčica na putnom pravcu Lopare - Brčko.\nBajrić je podsjetio da je po narudžbi Policije Brčko distrikta prvi takav uređaj postavljen prije dvije godine na putu Brčko - Lončari u blizini bivšeg Prodajno servisnog centra. Uređajem je za 11 mjeseci ove godine evidentirano skoro 28.000 prekršaja prekoračenja dozvoljene brzine kretanja vozila kroz grad.\n"Za devet mjeseci na ovom stacionarnom radaru na putu Brčko - Lončari evidentirano je 23.840 prekršaja, 1.522 prekršaja su evidentirana u oktobru, a u novembru čak 2.611 prekršaja", precizirao je Bajrić.\nPrema njegovim riječima, kazne za prekoračenje brzine su od 40 do 100 KM, u zavisnosti od toga koliko je prekoračenje dozvoljenih 50 kilometara na čas kroz gradsko područje Brčkog.


Objavljeno: 17:49, 15. Septembra 2014.\nMOSKVA, Predsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović potpisala je danas u Moskvi sa generalnim direktorom kompanije “Gasprom” Aleksejem Milerom sporazum o direktnoj isporuci gasa Republici Srpskoj, bez posredovanja preduzeća “BH gas”.\n“Mi imamo na to pravo prema Dejtonskom sporazumu. Ustav BiH predviđa da će biti potrebna određena parlamentarna podrška za takav sporazum. Zahvalni smo ruskoj vladi i Ruskoj Federaciji što je prihvatila da se koristi taj mehanizam, koji je potpuno legalan i legitiman”, rekao je Dodik.\n“Ukoliko ne dobijemo podršku, mi ćemo apsolutno biti u poziciji da svoju podršku prema radu u institucijama BiH i samom parlamentu snažno redefinišemo i dovedemo u funkciju `brže prolaznosti` za inicijative koje dolaze iz Republike Srpske”, rekao je Dodik.\nOn je podsjetio da su ranije, zbog nerazumijevanja na nivou BiH, postojali veliki zastoji na nekim drugim kreditnim linijama za Klinički centar u Banjaluci, autoput, te za krak gasovoda “Južni tok”.\n“Dakle, mi nismo spremni više da naši projekti zavise od cinizma koji možemo da vidimo i čujemo u Sarajevu, nego hoćemo da to bude brzo i `propusno`, jer ako ne bude tako onda se pitamo za šta će nam uopšte taj parlament i te strukture”, rekao je Dodik.\nOn je istakao da gasovod “Južni tok” u Republici Srpskoj “ne dodiruje” ni u čemu interese FBiH, ne pravi obaveze ni za BiH u cjelini, niti za FBiH.\n“To je projekat koji Republika Srpska razvija zajedno sa ruskim partnerima i Ruskom Federacijom i mi ćemo nastaviti da to i dalje stavljamo u vrh prioriteta na svim mjestima odlučivanja gdje je potrebno, pa i u parlamentu BiH“, rekao je Dodik.\nDelegacija iz Republike Srpske razgovarala je sa Milerom i o gasovodu “Južni tok” i zastojima na nivou Savjeta ministara BiH na realizaciji tog velikog projekta, koji, istakao je Dodik, obezbjeđuje sigurnost i stabilnost u svakom pogledu.


Dodik: Bosna u NATO-u — nerealno - 29.06.2017, Sputnik Srbija\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je Srbija najmoćnija zemlja u regionu, od koje zavisi regionalna stabilnost u svakom pogledu. 29.06.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, srbija, bosna i hercegovina, republika srpska (rs), aleksandar vučić, milorad dodik, nato, snsd, hrvatska, region\n08:00 29.06.2017 (Osveženo: 03:43 26.08.2021)\nDodik je za RTRS rekao i da Srbija nema aspiracija da bilo šta uradi na urušavanju integriteta i celovitosti BiH, ali da ne odustaje od toga da podrži ono što je dejtonsko pravo RS.\nOn je izrazio očekivanje da će predsednik Srbije Aleksandar Vučić odnose između Srbije i RS podići na još viši nivo i da će mu funkcija predsednika omogućiti da se bavi više regionalnim i globalnim političkim pitanjima.\nOn je precizirao da je Srbija najmoćnija zemlja u regionu i da od nje zavisi regionalna stabilnost ne samo u pogledu bezbednosti nego i ekonomije, sistema komunikacija, transfera gasa.\nPredsednik Republike Srpske smatra i da je jedini način da BiH bude održana kao jedinstvena zemlja — izvorni Dejtonski sporazum, ocenjujući i da su Srbija i Hrvatska neopravdano potisnuti iz Saveta za implementaciju mira u BiH i da je neko hteo globalnu igru.\n„Srbija se mora vratiti na scenu garanta Dejtonskog sporazuma, kao i Hrvatska“, kaže Dodik kako bi se očuvala suština Dejtonskog sporazuma.\nDodik kaže i da je RS spremna da vodi dijalog i sa institucijama BiH, ali samo uz potpuno uvažavanje, te da Sarajevo mora biti deinstitucionalizovano ukoliko želi da održi BiH, prenosi RTRS.\nGovoreći o narednim izborima, Dodik veruje da će građani za predsednika Republike Srpske izabrati kandidata SNSD-a, a on će nastaviti da se bavi politikom, ali ne otkriva da li će biti kandidat za neku od funkcija.


Tanjug 27. septembra 2021. 12:12\nBEOGRAD – Zbog sumnji na postojanje restriktivnih sporazuma kojima se ograničava konkurencija na tržišvu kafe u Srbiji Komisija za zaštitu konkurencije (KZK) pokrenula je ispitni postupak protiv zagrebačke Atlantik Grupe, beogradskih Atlantik Brends i šimanovačkog Štrauš Adriatika.\nKZK je saopštila da je tokom maja i juna sprovedena analizu uslova konkurencije koja je obuhvatila i analizu kretanja maloprodajnih cena pojedinih brendova kafe i njihov međusobni odnos u periodu od 2015. do 2020. godine.\nAnaliza je ukazala da je veleprodajno tržište kafe sa manjim brojem učesnika, te da na njemu dva najveća učesnika imaju zajednički tržišni udeo koji ne spada ispod ispod 80 procenata.\n„Ocenjeno je da ovo tržište ima strukturu koja pogoduje lakšem postizanju dogovora između međusobnih konkurenata“, saopštila je KZK.\nDodaje se da je Komisija osnovano pretpostavila da su Atlantik Grupa i Štrauš Adriatik, kao dva najveća učesnika i konkurenta na tom tržištu, usaglašavali poslovne strategije u vezi sa cenama mlevene kafe u Srbiji.\nKomisija navodi da bi saradnja umesto međusobne konkurencije te dve kompanije imala za cilj, odnosno posledicu, značajno ograničavanje, narušavanja ili sprečavanje konkurencije na tom tržištu.\nKZK je javno pozvala sva lica koja raspolažu podacima, ispravama ili drugim relevantnim informacijama koje mogu doprineti utvrđivanju činjeničkog stanja u ovom postupku da im iste dostave.


Iz filma "Profesorka klavira"\nHronika Osmog festivala autorskog filma "Pogled u svet"\nBiseri među dijamantima\nAko svi filmovi budu kao "Profesorka klavira", biće ovo jedno od najuspešnijih izdanja Festivala, kaže Lordan Zafranović\nNa Festivalu u Kanu "Profesorka klavira" se odmah izdvojila, iako je u tom filmu sve manje više već poznato. Sve je, međutim, dato na nov način, atmosfera je izuzetna. Ako svi filmovi budu takvi, biće ovo jedno od najuspešnijih izdanja festivala - kaže Lordan Zafranović, reditelj iz Praga (kako je zvanično predstavljen) i član žirija koji je otvorio Osmi festival autorskog filma "Pogled u svet".\nDirektor Vojislav Vučinić, zamoljen da prokomentariše mnoštvo praznih mesta na više nego skromnom otvaranju i projekciji pravog predstavnika autorskog filma, rekao je da je razočaran, ali da festival neće odustati od ovakvih filmova. Podsetio je i da je "Profesorka" u Kanu osvojila tri nagrade, da je Haneke kontroverzni autor i pretpostavio da bi uzrok loše posete moglo biti loše vreme. Vučiniću nije promakla gužva u holu Doma sindikata gde se posle "Profesorke" davao američki akcioni film.\nDinko Tucaković, član žirija koji se upravo vratio sa Festivala istočnoevropskog filma u Kotbusu, rekao je da festivali, koji afirmišu film koji nije klasični, bioskopski imaju sve bolju budućnost. Na glavnom programu beogradskog festivala nalazi se mnogo naslova prikazanih u Kanu, Berlinu, Veneciji... Tucaković kaže da je reč o biserima koje je trebalo pronaći među dijamantima, da je program Festivala filigranski i da žiri nema šanse da zabrlja. Kao vrlinu festivala naveo je dobar običaj sredine, koja neguje autorske slobode prikazujući integralne verzije filmova, što se recimo dogodilo sa "Romansom" Katrin Breja u Beogradu, ali ne i u Londonu. Zato je Breja sa Godarom i još nekim evropskim imenima ispred bioskopa u Londonu prodavala video-kasetu sa integralnom verzijom. Iako je u Kanu kastriran, ovde ćemo videti u celini film "Majmun" Aktana Abdikalikova.\nNora Hope ("Raskršća"), rediteljka iz Belgije i član žirija, najavila je svoj novi film o dvoje očajnika, muškarcu i ženi, koji se sreću pod neobičnim okolnostima, a oboje imaju intimna iskustva sa smrću.\nLordan Zafranović je primetio da Festivalu nedostaje jugoslovenski autorski film i predložio retrospektive filmova Vlatka Gilića i Puriše Đorđevića.


Dan tradicije - prvi put u Srbiji | Events in Serbia\nby Events in Serbia 30. avgusta 2021., 19:11 295 Views\nNa predlog Udruženja koreografa narodnih igara Srbije, u saradnji sa Dečjim kulturnim centrom Beograd, pokrenuta je manifestacija Dan tradicije u okviru nacionalnog praznika Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave.\nDan tradicije je pokrenut sa ciljem da bude festival narodne baštine, kulture i tradicije.\nČitav srpski rod u otadžbini i rasejanju pozvan je da tog dana bude odeven u narodne nošnje (seoske ili gradske) ili da na sebi istakne jedan njen deo (pojas, jelek, cvet u kosi, pletenicu, opanke, vezenu košulju, frulu za pojasom…), kao izraz jedinstva i za slavu ponosnih predaka.\nDan tradicije će obeležiti i parade na centralnim ulicama gradova i sela, sabori i koncerti tradicionalne narodne igre i pesme, svirača starih instrumenata i orkestara, kao i sajmovi starih zanata i nacionalne kuhinje (sarači, opančari, tkalje i prelje, vunovlačari, grnčari, kujundžije, bombondžije, vrtivagani…). U planu je da u program bude uključen i prikaz društvenog života kroz vekove (paganski običaji, dodolske igre, koledarske igre, mobe i prateće pesme i igre, narodni običaji i verovanja).\nNa nacionalni praznik, 15. septembra, prvi čas u vrtićima, školama i fakultetima biće namenjen podizanju svesti o nacionalnoj pripadnosti i posvećen našim velikanima od davnina do danas, bilo da su Srbi ili pripadnici drugih naroda i narodnosti koji u Srbiji zajedno vekovima žive.\nOrganizatori pozivaju sve institucije, udruženja, obrazovne ustanove, crkvene opštine, klubove i pojedince da se priključe i u skladu sa svojim mogućnostima daju svoj doprinos realizaciji manifestacije Dan tradicije.\nPopunjavanjem prijave svako može postati deo manifestacije koja treba da se pokrene i raste širom planete gde god nas ima.\nCentralna proslava će se održati u Beogradu, 15. septembra u 12:00 časova na Trgu Republike.\nDan srpskog jedinstva slobode i nacionalne zastavedan tradicijenacionalni praznik\nPrevious article Deveta sezona koncerata „Džez za Dž“ počinje u Domu omladine\nNext article Održan je 4. Maglič Fest


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Muzika :: Sea Dance u pohodu na novu titulu\nNAJBOLJI EVROPSKI FESTIVAL 13. 11. 2018. 15:06 >> 14:44 1\nPeto izdanje Sea Dance festivala, se i ove godine našlo u trci za Najbolji evropski festival u okviru "European Festival Awards", vodeće nagrade na evropskoj festivalskoj sceni za koju svake godine glasa više od milion fanova iz cijelog svijeta.\nSea Dance je titulu za najbolji Evropski festival osvojio 2014. u veoma teškoj konkurenciji festivala koji imaju do 40.000 posjetilaca dnevno, a ove godine Sea Dance se bori sa preko 70 festivala iz 20 zemalja.\nI ove godine, festivali iz EXIT porodice dominiraju muzičkom industrijom, sa čak rekordnih osam nominacija.\nZa Sea Dance i ostale festivale iz EXIT porodice možete glasati putem ovoga linka: https://www.surveymonkey.co.uk/r/7DVFJKS\nGlasanje će trajati do 30. novembra. Pored glasova publike, o pobjednicima odlučuju i glasovi stručnog žirija, koji čine istaknuti pojedinci u muzičkoj industriji, a ceremonija dodjele nagrada održaće se u Groningenu u Holandiji, 16. januara 2019.


Novi poraz Mege - Sportska centrala\nNovi poraz Mege\n11 nov 2019. 20:31\nKošarkaši Mega Bemaxa doživeli su novi poraz u ABA ligi.\nIgrači Dejana Milojevića izgubili su u Novom Mestu od Krke i peti put u prvih šest kola napustili teren kao poraženi tim.\nMega je dobro otvorila meč, povela sa 6:1, ali je domaćin uzvratio serijom od 8 vezanih poena. Beogradski klub je primio čak 27 poena u prvih 10 minuta, ali je u drugoj četvrtini zaigrao bolju odbranu i to je rezultiralo smanjenjem vođstva – 42:39 za Krku na poluvremenu.\nPet i po minuta pre kraja treće četvrtine Mega je imala poslednje vođstvo na utakmici, 51:49, a Krka je serijom 13:0 stekla dvocifrenu prednost i uvela meč u mirniju fazu. Dva i po minuta pre kraja Krka je vodila sa 72:60, a Mega je u samom finišu uspela da učini poraz podnošljivijim.\nMarineli je bio najefikasniji kod Krke sa 15 poena, Đapa je ubacio 14, a Kouzi i Jošilo po 12 poena. Kod Mege najbolji je Mesiček sa 15 poena, Simonović je ubacio 14, a istakli su se Atić sa 11 i Ašćerić sa 10 poena.\nPosle 6 kola Mega ima skor 1-5, dok je Krka sa polovičnim učinkom, po 3 pobede i poraza.\nOstale vestiMilos- 13 jul 2020. 21:56 0\nPrimarijus doktor Slobodan Ivanović, vaskularni hirurg i osnivač prve privatne klinike u Srbiji "Anlave", preminuo je danas...


GRUZIJCI RAZBILI GEJ PARADU: Neredi na ulicama, demolirano sedište LGBT pokreta! Neće proći! (VIDEO) - Čivijaš radio\nin Društvo, Svet, Vesti\nDemonstranti koji su protestovali u glavnom gradu Gruzije, protiv održavanja neo-marksističke GEJ parade i protiv heterofobije, napali su i povredili i novinare koji pripadaju televizijama, kako navode jer u pozitivnom svetlu izveštavaju o paradi.\nOrganizatori su otkazali “Gej marš” jer, kako su naveli, vlasti nisu garantovale bezbednost učesnika.\nProtivnici marša blokirali su glavni bulevar u Tbilisiju, a ukazali su da su novinari propagandisti LGBT pokreta i gađali ih flašama.\nJedna osoba je uhapšena zbog sumnje da je nanela telesne povrede dopisniku jednog stranog medija.\nGruzijci su zabrinuti govorom mržnje prema strejt zajednici i nametanju LGBT vrednosti deci.\nLGBT grupa koja je pokušala da organizuje marš saopštila je da protivnike parade navodno podržavaju Vlada, ali i Gruzijska pravoslavna crkva.\nPredsednica Salome Zurabišvili osudila je nasilje, dok je premijer Irakli Garibašvili izneo tvrdnju da su marš organizirale snage “opozicije” predvođene bivšim predsednikom Mihailom Sakašvilijem koji je u egzilu.\nOsuđujući nasilje, diplomatske misije SAD-a i Evropske unije u Gruziji, kao i ambasade samo 16 zemalja u svteu, izdale su zajedničko saopštenje pozivajući gruzijsku vladu da zaštiti ustavno pravo na mirno okupljanje.\nIpak ukoliko okupljanje krši javni moral ili ugrožava bezbednost drugih pravo na ukopljanje se može zabraniti.


U Gornjoj Maoči uhapšene dvije osobe – Informer\nU Gornjoj Maoči uhapšene dvije osobe\nDvije osobe, koje se dovode u vezu sa terorističkim napadom na američku Ambasadu u Sarajevu, čiji je izvršilac Mevlid Jašarević, uhapšene su danas u Gornjoj Maoči, a policija je u blizini Rahića kod Brčkog pronašla suprugu Mevlida Jašarevića, javlja Federalna televizija.\nPolicijsku akciju na području Gornje Maoče, koja je počela u popodnevnim satima, provode pripadnici Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) i drugih policijskih struktura u BiH nakon saznanja da je u ovom selu u februaru prošle godine boravio Mevlid Jašarević, koji je juče izvršio teroristički napad na Ambasadu SAD u Sarajevu, saznaje Srna.\nNavodno je Jašarević u Gornjoj Maoči boravio i prije dva dana, a FTV je javila da je njegova supruga Mevlida sinoć bila u selu, u kući poznatog vehabije Nusreta Imamovića. Ona je danas pronađena u selu Rahići kod Brčkog.\nIz Tužilaštva BiH i SIPA-e nisu željeli da saopšte bilo kakve informacije o akciji u Gornjoj Maoči zbog, kako su rekli, interesa istrage.\nPortparol Policije Brčko distrikta Halid Emkić potvrdio je ranije Srni da se akcija u selu Gornja Maoča provodi po nalogu Tužilaštva BiH, ali da policija Brčko distrikta samo asistira u ovoj operaciji.\nOsim akcije u Gornjoj Maoči, pripadnici SIPA-e pretresli su i kuću u sarajevskom naselju Vojničko polje. Ova akcija je uslijedila nakon jutrošnjeg hapšenja jedne muške osobe u Sarajevu, koja se dovodi u vezu sa jučerašnjim terorističkim napadom na Ambasadu SAD i napadačem Mevlidom Jašarevićem.\nPripadnici Sipe su sinoć vršili pretrese nekoliko stanova na lokacijama Grbavice i Bistrika.\nVehabija Mevlid Jašarević pucao je juče popodne iz kalašnjikova na Ambasadu SAD u Sarajevu i pri tome ranio radnika na obezbjeđenju američke Ambasade. Jašarević, koji je tokom jučerašnjeg terorističkog napada bio naoružan i sa dvije ručne bombe, kao pripadnik vehabijskog pokreta boravio je u Gornjoj Maoči u vrijeme policijske akcije u februaru prošle godine.\nVIDEO/ Pogledajte novi snimak napada na ambasadu SAD-a\nKongres SDP-a: Delegati jednoglasno podržali Lagumdžiju


Objavljena nova lista poreskih dužnika | Ekonomist\nPoreska uprava (PU) objavila je novu Crnu listu 200 poreskih dužnika, koji ukupno duguju 79,73 miliona eura, od čega je 44,12 miliona eura obuhvaćeno reprogramom poreskog duga.\nNa novoj listi PU i Ministarstva finansija, sa presjekom stanja na oktobar, nalazi se 200 poreskih obveznika sa najvećim iznosom duga po osnovu neplaćenog poreza na dodatu vrijednost (PDV), na dobit, na promet nepokretnosti i koncesija.\nNa aktuelnoj listi se nalaze 94 obveznika sa dugom od 44,12 miliona eura kojima je odobren reprogram poreskog duga u skladu sa Zakonom o reprogramu poreskog potraživanja.\nListu predvodi kompanija Ave Maria Koljčević sa dugom od 8,99 miliona eura.\nSlijede “Vektra Jakić” sa 6,8 miliona eura, Vektra Montenegro sa 4,53 miliona, Mercur System Budva sa 2,75 miliona, Old town invest group sa 2,6 miliona, Tehnoput sa 2,41 milion koje su sve u reprogramu.\nU blokadi su i Family shop Bar sa 2,39 miliona, Vuk & Petrol Kotor sa 2,35 miliona, kao i Fab-live i Crnogorski fond za solidarnu i stmbenu izgradnju koje duguju 2,24 miliona odnosno 1,32 miliona i koje su u reprogramu.\nNa Crnoj listi su i Cijevna komerc sa 1,17 miliona, Rudnik uglja sa 1,11 miliona eura, Inpek 818,15 hiljada eura, Rokšped 814,4 hiljade, Vektra Boka 430,1 hiljada eura, Plantaže 378,47 hiljada, Utip Crna Gora sa 165,92 hiljade, Mješovito Herceg Novi sa 149,25 hiljada, Normal company sa 101,63 hiljade eura koje su sve u reprogamu.\nObjavljena je i lista od 100 najvećih dužnika po osnovu neplaćenih poreza i doprinosa iz i na lična primanja. Ukupan dug po tom osnovu je 69,47 miliona eura. Od toga je reprogramom obuhvaćeno 40,4 miliona eura.\nZa poreze i doprinose najviše duguje Montenegro Airlines, 16,08 miliona eura. Slijedi Rudnik uglja sa dugom 8,44 miliona, Plantaže sa 3,72 miliona, Željeznički prevoz 3,33 miliona, Vektra Boka 2,62 miliona, Željeznička infrastruktura 2,49 miliona, Galenika 2,15 miliona, Održavanje željezničkih voznih sredstava 1,62 miliona, Inpek 1,58 miliona, Work Finder Podgorica 1,37 miliona.\nNa listi su i “Vektra Jakić” sa 1,22 miliona eura, Tehnoput sa 923,56 hiljada, Vektra Montenegro sa 659,3 hiljade, Savez sindikata sa 347,8 hiljada, Televizija Vijesti sa 178,35 hiljada, Institut za crnu metalurgiju sa 166,89 hiljada.\nPrethodna je objavljena u maju, a prva u julu 2013. godine i sadržala je 100 poreskih dužnika sa najvećim dugom koji obaveze nijesu izmirili duže od 12 mjeseci u kontinuitetu.\nŠpanija mudra u borbi sa Katalonijom


Sajt www.direktnaprodajastanova.rs u vlasništvu je Direktna prodaja stanova BG doo koja njime i upravlja. Pristupom i korišćenjem internet sajta, prihvatate bez ograničenja, ove uslove korišćenja. Korišćenjem sajta ili, gde je to moguće, tako što ćete potvrditi da prihvatate ili se slažete sa Uslovima korišćenja kada je ova opcija na raspolaganju, Vi prihvatate i potvrđujete da ste saglasni i da ćete se pridržavati ovih Uslova korišćenja i naše politike privatnosti, i koja je putem upućivanja inkorporirana u ove Uslove korišćenja. Ako ne prihvatate ove Uslove korišćenja ili Politiku privatnosti, ne smete pristupiti Sajtu niti koristiti Sajt.\nInternet sajt i svi tekstovi, logotipi, grafika, slike, audio materijal i ostali materijal na ovom internet sajtu (u daljem tekstu: Sadržaj), jesu autorsko pravo ili vlasništvo Direktna prodaja stanova BG doo ili su na internet sajt postavljeni uz dozvolu vlasnika ili ovlašćenog nosioca prava. Korišćenje Sadržaja, osim na način opisan u ovim uslovima korišćenja, bez pisane dozvole vlasnika Sadržaja je strogo zabranjeno.\nSadržaj internet sajta može sadržati netačne podatke ili štamparske greške. Promene na internet sajtu se mogu napraviti periodično u bilo kom trenutku i bez obaveštenja. Međutim, Direktna prodaja stanova BG doo se ne obavezuje da redovno ažurira informacije sadržane na ovom internet sajtu. Takođe, Direktna prodaja stanova BG doo ne garantuje da će internet sajt funkcionisati bez prekida ili grešaka, da će nedostaci biti blagovremeno ispravljani ili da je internet sajt kompatibilan sa vašim hardverom ili softverom.\nInternet sajt koristite na sopstveni rizik. Direktna prodaja stanova BG doo nije odgovoran za materijalnu ili nematerijalnu štetu, direktnu ili indirektnu koja nastane iz korišćenja ili je u nekoj vezi sa korišćenjem internet sajta ili njegovog Sadržaja.


KONAČNO LEPE VESTI! POLAKO SE VRAĆAMO KA NORMALIZACIJI, GASIMO KOVID BOLNICE! Ašanin: Još uvek nema opuštanja, VIRUS JE IZUZETNO NEPREDVIDIV - Informer\nBroj obolelih od koronavirusa u Beogradu i Srbiji je u opadanju, a stanje u Kliničkom centru Srbije je bolje, izjavio je za Pink direktor ove ustanove prof. dr Milika Ašanin\nSituacija u bolnicama je sve bolja, pa je tako prethodnih dana više otpusta nego prijema, a i manje je pacijenata kojima treba trijaža, navodi direktor KCS za Pink. Ipak, predviđene mere se moraju poštovati kako cifre ne bi prevagnule na drugu stranu.\n- U maju smo zabeležili značajan pad broja obolelih i hospitalizovanih i gotovo su sve bolnice izašle iz kovid sistema. U drugoj polovini juna počeli smo da registrujemo povećan broj obolelih, i tokom celog jula bilo je jako puno novootkrivenih slučajeva i pregleda u trijažnim centrima. U KCS imali smo u proseku između 250 i 350 pregleda u toku dana, a ako se na to dodaju i pregledi u još tri trijažna centra, bilo ih je oko 500-600 na dan. Od toga je skoro trećina zahtevala hospitalizaciju, a od toga je oko 10 odsto zahtevalo i prijem u intenzivne nege – navodi dr Ašanin.\n- Imali smo po 150-170 slučajeva koji su morali biti hospitalizovani, a s druge strane, teže kliničke slike zahtevale su veću primenu kiseonika i bolesnici su ležali po nekoliko nedelja u bolnicama. Dakle, imali smo veliki broj prijema i manji broj otpusta zbog dužeg zadržavanja u bolnicama, te smo morali da otvaramo nove kapacitete – navodi direktor KCS.\nOd pre nedelju dana brojevi su, kako kaže, znatno bolji. Daleko je manje prijema, pa je tako na Infektivnoj klinici u Beogradu u subotu registrovano 77 pregleda, u nedelju 107. U prethodnim danima je, kako dodaje, dva o tri puta manje pregleda u trijažnim ambulantama nego tokom celog jula.\n- Sav broj briseva koji nam dođu, bivaju i urađeni, a rezultati stižu tokom dana – kaže dr Ašanin.\n- Za potrebe prijema kovid obolelih bili smo otvorili Kliniku za dermatovenerologiju u KCS i imali su i po 70 pacijenata, a na današnji dan imaju 16 pacijenata. Računam da će u toku naredne dve nedelje i ovi pacijenti biti otpušteni, te da će se Klinika vratiti u normalno funkcionisanje - kaže dr Ašanin.\nS obzirom na tok situacije, kako kaže, očekuje da se isto desi sa Klinikom za reumatologiju i Ortopediju na Banjici.\n- Polako se vraćamo ka normalizaciji, ali se plašim da svaka optimistična reč može da navede ljude da se previše opuste - kaže dr Ašanin.\nKaže da je ponašanje koronavirusa iznenađenje i za lekare, te da niko nije mogao da pretpostavi da ćemo se sa njim boriti i u letnjim mesecima.\n- Ko je mogao da u martu i aprilu pretpostavi da ćemo imati veliki broj obolelih u julu ili avgustu? Očekivali smo da virus nestane – kaže Ašanin.\nMilika Ašanin Klinički centar Srbije kovid bolnice normalizacija epidemiološka situacija


NEMA ZAKONA O BEZBEDNOSTI NA PROSTORIMA ZA IGRU I SPORTSKIM TERENIMA\nCentar za sprečavanje nesreća upozorio je danas, povodom stradanja dece na igralištima da u Srbiji nema zakona, pa ni obaveza vezanih za upravljanje, inspekcijski nadzor i bezbednost na prostorima za dečju igru i upozorio da set standarda Evropske unije za bezbednost na terenima za igru i sport, nije dostupan svima jer košta 40.000 dinara.\n"Ono što nas brine i šta nas ne ostavlja ravnodušnim jeste činjenica da deca kao najranjiviji deo našeg društva nisu na ovoj listi i da se samo na osnovu retkih zakona, kao što je Zakon o bezbednosti saobraćaja na putevima, može zahtevati, kontrolisati ali i kažnjavati odstupanje od zakona, odnosno ugrožavanje bezbednosti dece", ukazao je Centar.\nSa druge strane, Zakon o bezbednosti i zdravlju na radu, propisao je da svi zaposleni, pa i oni u školama i vrtićima moraju imati procenu rizika za svoja radna mesta, što podrazumeva identifikaciju opasnosti i štetnosti kojima su izloženi i primenu mera za njihovo otklanjanje. Naravno ovo važi samo za zaposlene, od direktora do čistačice. A deca, pita Centar.\nCentar za sprečavanje nesreća pita da li li je sve što ovo društvo može da ponudi deci u školama „Osiguranje od posledica nezgode“.\n"Može li neko osim retkih nevladinih organizacija, kao što je udruženje Roditelj, da spomene reči prevencija, edukacija, primena standarda", ističe centar.\nCentar je ukazao i na činjenicu da srpski standardi, prevedeni i neprevedeni standardi Evropske unije, koje je objavio Institut za standardizaciju Srbije, koji se odnose na bezbednost na prostorima za igru i sportskim terenima, nisu „dostupni“ svima.\nSet svih ovih standarda košta preko 40.000 dinara, upozorio je Centar za sprečavanje nesreća.


Tizer fotografija Oppo Reno3 Pro 5G telefona - BIGportal.ba\nTizer fotografija Oppo Reno3 Pro 5G telefona\n29 Novembra, 2019 0144\nOppo je prošle nedelje najavio da će tokom decembra predstaviti svoj Reno3 telefon sa 5G konekcijom. Sada znamo i to da će kineska kompanija predstaviti i Pro varijantu telefona.\nOva potvrda stiže u vidu tizer fotografije za Oppo Reno3 Pro 5G, koja je objavljena na Twitteru od strane Briana Shena – potpredsednika kompanije Oppo.\nFotografija ukazuje na to da će Reno3 Pro 5G imati zakrivljeni edge displej, sa tankim okvirom s gornje strane. Nije poznato da li će se raditi o ekranu bez izreza ili će postojati punch-hole otvor u gornjem levom uglu, s obzirom na to da taj deo telefona nije vidljiv na fotografiji.\nDetalja o Reno3 Pro 5G telefonu je malo, a Shen ističe da će uređaj imati kućište od stakla sa debljinom od 7mm (ne računajući deo za kameru). Više informacija o telefonu će biti dostupno tokom narednih dana.\nJak zemljotres pogodio je istočni Japan\nSTRUČNJACI UPOZORAVAJU NA ZAGAĐENJE: U Sarajevu, Tuzli i Ilijašu disanje opasno po život\nKreirana kamera veličine zrna soli\nOvi programi za četovanje dijele najviše vaših podataka\nNapoli ispustio veliku prednost, Milan ubjedljiv protiv Ševčenka\nDa li ste čuli za “ljudske budilnike”, oni su budili radnike nekad u Irskoj i Britaniji!?\nM. 30 Novembra, 2021 1 Decembra, 2021\nLebronovih 33 poena u pobjedi Lejkersa, Boston nadigrao Toronto\nMoguće polufinale Srbija – Hrvatska\nU Srpskoj 243 novozaraženih, preminulo 14 osoba\nNova Dacia sa 7 sjedišta stiže u Srbiju\nĐENKA JE STVARNO POSTOJAO! Evo po kome je stvoren lik


IFET FERAGET: Suzana je puštena, Davoru sam dao instrukcije | Banjaluka.net\nIFET FERAGET: Suzana je puštena, Davoru sam dao instrukcije\nIfet Feraget, advokat porodice ubijenog mladića Davida Dragičevića za Impuls je izjavio da je Davidovu majku Suzanu policija pustila na slobodu, dok se Davor još nalazi u policiji. Feraget je rekao da Davoru Dragičeviću nije slomljena, već povrijeđena ruka. On je istakao da od trenutka hapšenja Davora Dragičevića pokušava da stupi u kontakt sa nekim iz tužilaštva, ali da do sada nije uspio.\nDa podsjetimo, policija Republike Srpske uhapsila je jutros u Banjaluci Davora Dragičevića, oca ubijenog mladića Davida Dragičevića navodeći da su ga uhapsili pod optužbom da ugrožava sigurnost najviših zvaničnika MUP RS i Republike Srpske.\nRadanović je navela da je uhapšen kada je iz kuće u naselju Pobrđe krenuo ka Trgu.\nNakon toga uhapšena je i Suzana Radanović, koja je puštena.\nIfet Feraget, advokat porodice ubijenog Davida, rekao je da mu se iz tužilaštva niko na njegove pozive ne javlja: “Valjda su vidjeli kako onaj advokat lijepo piše, pa izbjegavaju da razgovaraju sa mnom”,\nOn je rekao da je obavio telefonski razgovor sa Davorom Dragičevićem i da mu je dao uputstva kako da postupa. Feraget je dodao da se nada da će razum ipak pobijediti i Davor Dragičević biti pušten.


Strategija internacionalizacije - Univerzitet Privredna akademija u Novom Sadu\nObjavljeno u Internacionalizacija\nObrazovanje i istraživanja koja se odvijaju na Univerzitetu Privredna akademija u Novom Sadu mogu biti samo i isključivo u međunarodnom kontekstu. Kao mesto istraživanja i učenja, Univerzitet je aktivan i vidljiv na međunarodnom nivou. U svojoj strategiji internacionalizacije, Univerzitet dokumentuje ključne principe koji su u osnovi njegove međunarodne perspektive. Ovaj dokument predstavlja razumevanje rada na internacionalizaciji koje je do sada učinjeno i preostaje da se uradi.\nSmernice za internacionalizaciju\nCentralni ciljevi Univerziteta su jedinstvo i kvalitet istraživanja i nastave uz poštovanje jednakosti obrazovnih mogućnosti i socijalne uključenosti. Internacionalizacija istraživanja i nastave treba da budu u funkciji postizanja ovih ciljeva i da pomognu Univerzitetu u jačanju svoje pozicije i profila nacionalnim i međunarodnim poređenjem.\nPodsticanje međunarodnog dijaloga i razmene u istraživanju kao i u nastavi i akademskim studijama je ključno za internacionalizaciju. Za međunarodnu perspektivu takođe je važno upravljanje raznovrsnošću i razvoj ljudskih resursa\nUniverzitet ne vidi internacionalizaciju kao sam po sebi cilj, vec se bavi razvojem visokog obrazovanja uopšteno i razmišlja kako međunarodne aktivnosti mogu podržati ključne ciljeve razvoja visokog obrazovanja na Univerzitetu. Za svaki međunarodni projekat mora da se zna ko će imati koristi od njegove realizacije i koja je budućnost istog zbog opštih strateških ciljeva Univerziteta.\nUniverzitet postavlja kao cilj da svojim studentima pruži najbolje obrazovanje i pripremi ih za sve više međunarodno i globalno tržište rada. On ima za cilj da sistematski razvija međunarodne veštine svojih studenata sa nizom instrumenata uz poštovanje i integraciju dragocenih interkulturalnih resursa koje student poseduje.\nMeđunarodna saradnja se zasniva na bliskim naučnim, akademskim i ličnim kontaktima i proističe iz rada istraživača i naučnika na Univerzitetu. Rad i kontakti su osnova na kojoj se regioni različitog geografskog fokusa mogu razvijati i profilisati kroz univerzitetske i međunarodne mreže.\nUniverzitet prihvata i prima sve međunarodne istraživače i akademike i sve međunarodne studente u svoje čitavo univerzitetsko okruženje. Uloženi su značajni napori kako bi se osiguralo da postoji kultura dobrodošlice i da se ista sprovodi na Univerzitetu.\nIzgradnja međunarodnih mreža i strateških partnerstava\nUniverzitet podržava međunarodnu orijentaciju istraživača, a time i nastavu fakulteta u sklopu Univerziteta i nastoji da je podrži kad god je to moguće. Univerzitet želi da pruzi svojim studentima takvu saradnju u okviru nastave i istraživanja, bilo u okviru mogućnosti međunarodne mobilnosti ili međunarodno orijentisanih projekata u okviru rada Univerziteta.\nUniverzitet podržava projekte i saradnju na ovoj osnovi, posebno u sledeći regionima/sektorima i mrežama:\nUniverzitet je posvećen evropskom obrazovanju i istraživanju, a posebno evropskoj saradnji u istraživanju i nastavi.\nUniverzitet takođe posvecuje značajnu pažnju saradnji sa srodnim univerzitetima u Severnoj Americi, Istočnoj Evropi, Rusiji, Aziji i Latinskoj Americi.\nUniverzitet je član međunarodnih akademskih mreža kao što su Compostela Group of universities i Businet Global Business Education Network.\nPrilozi za internacionalizaciju:\nPREUZMITE FAJL Strategija internacionalizacije Univerziteta Privredna akademija u Novom Sadu\nPriručnik za mobilnost


HONDA CR-V – Euromobil Magazin\nProstranija, komfornija i tehnološki naprednija\nPremijerno prikazana na ovogodišnjem Salonu automobila u Ženevi, Honda CR-V do kraja godine kreće u pohod ka evropskim kupcima. Ne treba da se zaboravi da još od 1995. godine kada je prikazan prvi model sa oznakom CR-V, ova Honda predstavlja svojevrsni reper u SUV kategoriji po kome se određuje prostranost i upotrebljivost vozila. Potpuno novi model biće najpraktičniji i najkomforniji CR-V ikada.\nDa bi se to postiglo, Hondini inženjeri su pomerili točkove još više ka uglovima karoserije, tako da je međuosovinsko rastojanje naraslo za 40 mm. Za istu vrednosti je uvećano i rastojanje od tla, dok je ukupna širina vozila dobila dodatnih 35 mm u odnosu na prethodnika. Uprkos činjenici da je ukupna dužina karoserije ostala neizmenjena, primanjena unapređenja su doprinela da u kabini bude primetno više mesta nego dosad ali i da prohodnost vozila bude na većem nivou. Putnici na prednjim sedištima su profitirali za pet milimetara iznad glava i za 16 u predelu bokova, dok je rastojanje između naslona prednjih i zadnihsedišta dobilo novih 50 mm. Prepozicioniranjem rezervoara za gorivo uvećan je prostor za noge putnika na zadnjim sedištima – za 50 milimetara, a povećan je i ugao otvaranja zadnjih sedišta, čime se dobilo na komforu ulaska pozadi. Ovo je naročito značajan podatak, s obzirom na to da će novi CR-V prvi u istoriji ovog modela opciono da se isporučuje i sa trećim redom sedišta. U toj konfiguraciji, zadnja odnosno srednja klupa, imaće mogućnost podešavanja po dužini “u hodu” od 150 mm. Prekompozicijom sklopova i redizajnom karoserije, iznašlo se i mesta za uvećanje zapremine prtljažnika (sa podešavanjem dna u dve pozicije), koji će sada bez problema moći da preveze bicikle sa ramom od 19,5 inča.\nUvećani su i džepovi u vratima, centralna konzola između prednjih sedišta može da se podešava u jednom od tri raspoloživa moda čime izlazi u susret i najrazličitijim zahtevima i potrebama putnika – od skladištenja mobilnih uređaja do odlaganja manjih torbi. U zavisnosti od paketa opreme, CR-V će da ima brojne USB ulaze za punjenje telefona, tablet ili prenosnih računara kao i drugih elektronskih uređaja, zatim električno otvaranje i zatvaranje vrata prtljažnika uz opciju odabira visine do koje će se ona otvarati.\nKako je najavljeno, nova Honda CR-V će se isporučivati kupcima u Evropi počevši od jeseni i to sa 1,5-litarskim VTEC turbo benzincem za početak. Kasnije, na scenu stupaju i druge varijante, uključujući tu i hibrid koji se očekuje početkom 2019.\nU EVROPI IMA TRI MILIONA KIA SA SEDMOGODIŠNJOM GARANCIJOM


NSRS danas odlučuje o sudbini NATO puta Bosne i Hercegovine?!\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik ranije je najavio da će se vladajuća koalicija u bh. entitetu Republika Srpska na današnjoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske pokrenuti pitanje suspenzije ranije usvojene deklaracije koja podržava put Republike Srpske odnosno Bosne i Hercegovine u euroatlantske integracije.\nIako na dnevnom redu današnje sjednice NSRS nema pomenute deklaracije, nije isključeno da će ona na dnevni red biti uvrštena naknadno.\nAnalitičari ocjenjuju da se današnja sjednica NSRS može iščitati i kao ključni dan o NATO i EU sudbini Bosne i Hercegovine, barem do Općih izbora u BiH 2018. godine.\nPolitički analitičar Muharem Cero podsjeća da se ministrica odbrane Bosne i Hercegovine trenutno nalazi u Sjedinjenim Američkim Državama. On vjeruje kao Pendeš po nalogu Dragana Čovića, a zarad Milorada Dodika, vrši pritisak da SAD pristane na fleksibilniji NATO putu za Bosnu i Hercegovinu. Taj fleksibilniji put, po zamisli HDZ-a BiH i SNSD-a znači da se vojna imovina na teritoriji Republike Srpske ne knjiži na stvarnog titulara Bosnu i Hercegovinu, kako stoji u presudi Ustavnog suda BiH, već na bh. entitet Republiku Srpsku. Ukoliko SAD pristane na ovakav scenariji, Dodik će otkočiti NATO put na kojem je BiH zapela, iako u konačnici to još uvijek ne znači da BiH postaje članica NATO-a.\nAnalitičari smatraju da se iz današnje sjednice NSRS mogu iščitati i učinci posjete Bosni i Hercegovini predsjednika Srbije Aleksandar Vučića od prije nekoliko dana. Od ranije se govori da Bosna i Hercegovina i Srbija trebaju zajedno uči u NATO. Iz RS su poručili da neće dozvoliti da Srbi iz BiH postanu dio NATO prije nego to postane Srbija.\nIzostane li danas suspenzija NSRS ranije usvojene deklaracije koja podržava put BiH u euroatlantske integracije, može se govoriti o obećavajućem putu BiH prema NATO. Dođe li do suspenzije, zemlju čekaju nove ucjene ne samo na NATO-o već i na EU putu. Ranija praksa pokazuje da su članice EU prethodno prvo ulazile u NATO savez, piše Patria.\nObjavio: Tue, 12/09/2017 - 13:14


Vreme 616 - Karla del Ponte ponovo u Beogradu: Namgrodjena tuziteljka\n"Beograd neće prihvatiti nove optužnice i to će po Srbiju imati brutalne posledice i dovesti do uvođenja sankcija."\nSa priličnom količinom "insajderskih informacija" i ubeđenosti u brutalne posledice koje slede, sarajevska "Slobodna Bosna" na ovaj način je pre nekoliko dana najavila novu posetu Beogradu glavne haške tužiteljice Karle del Ponte. Za gospođu Del Ponte Beograd je trebalo da bude samo jedna od stanica na njenoj novoj "balkanskoj turneji" koja je ovoga puta sadržala još i posete Prištini, Zagrebu i Sarajevu, kao i jednu sasvim novu destinaciju – Tiranu.\nKolege iz "Slobodne Bosne" imale su odnekud informaciju (pozivale su se i na ovdašnje Ministarstvo pravde) da će u Beogradu biti najzanimljivije – tvrdile su da glavna haška tužiteljica stiže sa bar dvadesetak novih trebovanja i da bi po tom spisku za put u Hag trebalo da se pripreme pre svih lider radikala Vojislav Šešelj, nekadašnji komandant odreda "Dušan Silni" Mirko Jović, zatim nekadašnji vođa Srpskih sokolova Siniša Vučinić, kao i predsednik SSJ-a Borislav Pelević. Isti izvor je navodno potvrdio da se trenutno prikupljaju informacije i o Dragoslavu Bokanu i da se pod istragom nalaze nekadašnji načelnici Generalštaba Veljko Kadijević i Života Panić, kao i bivši šef KOS-a Aleksandar Vasiljević i još nekoliko generala. Ovo poslednje ime na listi "potencijalnih putnika" zvučalo je i najmanje uverljivo – general Vasiljević je, kao što je poznato, odavno u vezi sa Tribunalom i tamošnjim istražiteljima i odavno je potvrdio kako je spreman da se u Hagu (gde je pre nekoliko meseci i viđen) pojavi kao svedok i ispriča ono što zna o ratnim zbivanjima.\nBIĆE JOŠ: Poseta Karle del Ponte Beogradu završena je tako da oni iz "Slobodne Bosne" ipak mogu reći kako se na kraju zbilo bar ponešto i od onoga što su najavili. Vidno razočarana saradnjom sa zvaničnim Beogradom, glavna haška tužiteljica najavila je da naredne nedelje putuje u Njujork gde će predsednik Suda Klod Žorda pred Savetom bezbednosti podneti godišnji izveštaj u kome će ovdašnjim vlastima, izgleda, biti upisana prilično loša opisna ocena – nedovoljno se ističu. Na osnovu takve ocene Savet bezbednosti kasnije može da preduzima sve mere koje smatra neophodnim, uključujući i one "brutalne". Karla del Ponte nije ovoga puta raspakovala ni nove optužnice, bar ne one koje bi, na primer, Vojislava Šešelja (kako to mnogi poslednjih dana nagađaju) sprečile da ponovo bude predsednički kandidat. Novinarima u Beogradu saopštila je da na njenom stolu u Tribunalu leži pregršt novih optužnica koje će doneti tek kada iz jugoslovenskog zakona za saradnju s Hagom bude izbačen za tužilaštvo neprihvatljiv član 39, kojim se predviđa da se u zatvor u Ševeningenu ubuduće mogu upućivati samo oni protiv kojih je optužnica podignuta pre donošenja zakona (11. aprila ove godine).\nOvoga puta se Karla del Ponte u Beogradu srela sa Goranom Svilanovićem, koji je predsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Hagom, i sa srpskim premijerom Zoranom Đinđićem. U najavama je stajalo da će razgovarati i sa zastupnikom Generalštaba VJ Brankom Krgom, za koga je na konferenciji za novinare prilično mrzovoljno primetila da je službeno odsutan, požalivši se ujedno da je saradnja s Vojskom ujedno i najproblematičnija. Na pitanje ko bi za to mogao da bude odgovoran, gospođa Del Ponte nije želela da odgovori. Čiji je protokol ovoga puta omanuo prilikom zakazivanja sastanaka nije objašnjeno, tek istoga dana kada je haška tužiteljica stigla u Beograd saznalo se da general Krga boravi u trodnevnoj poseti Slovačkoj, gde je najavio i skoro pristupanje SRJ Partnerstvu za mir. Prema agencijskim izveštajima, general je u Bratislavi takođe izjavio da je saradnja s Hagom obaveza i da tamo moraju otići svi zločinci, ali svi, bez obzira odakle su.\nOni koji pomno prate svaki boravak gospođe Del Ponte u Beogradu (do sada je dolazila pet-šest puta) i koji pokušavaju da o saradnji SRJ s Hagom nešto više zaključe ili naslute i po tome ko su joj (a ko nisu) bili ovdašnji sagovornici, ili šta je posle tih susreta rečeno (što takođe nije baš uvek sasvim lako utvrditi), tvrde da je, inače nikada zadovoljna haška tužiteljica, ovoga puta izgledala namrgođenija nego obično. Nedovoljna saradnja Beograda i pre svega sumnje da se general Ratko Mladić krije negde na teritoriji SRJ teme su koje su obeležile sve njene dosadašnje posete Beogradu, pa i ovu prošlog ponedeljka. Novinari koji su u ponedeljak prisustvovali konferenciji za novinare, koja je posle susreta Svilanović – Del Ponte održana u holu Saveznog sekretarijata za inostrane poslove, imali su utisak da je haška tužiteljica dve optužnice koje se tiču Srebrenice uručila šefu jugoslovenske diplomatije maltene na samoj pres konferenciji. Svilanović je priznao da bez prave saradnje s Hagom nijedan spoljnopolitički cilj SRJ neće biti dostupan, ali je na "pretnju" gospođe Del Ponte da će nas iduće nedelje prijaviti Savetu bezbednosti izrekao nešto poput – pa lepo, biće to prilika da i mi kažemo šta smo do sada uradili, a to i nije baš sasvim malo.\nPROMENLJIVI SAGOVORNICI: Istorijat poseta Karle del Ponte Beogradu mogao bi se pratiti i kroz neprekidna nagađanja javnosti koja se svode na uvek isto pitanje – po čiju je "glavu" ovoga puta došla. U martu prošle godine bilo je jasno da je na dnevnom redu isključivo Slobodan Milošević. Kasnije je počela priča o ljudima sa Miloševićeve optužnice, u septembru prošle godine svi su bili ubeđeni da Karla dolazi po Milutinovića, od čega su u tom trenutku svi u DOS-u strahovali. Priča se kasnije okrenula uglavnom ka Ratku Mladiću.\nU martu prošle godine glavna haška tužiteljica se prvi (i do sada jedini put) srela s predsednikom SRJ Vojislavom Koštunicom. Oboje su izgleda tom prilikom držali gard i obrve prilično visoko. Karla del Ponte je kasnije tvrdila da je tom prilikom predsednik SRJ pokušao da joj "drži predavanje" iz oblasti prava, dok je sam Koštunica u nekim intervjuima objašnjavao kako se on u tim razgovorima ograničavao samo na povremene replike. Na njenu ideju da sve optužnice budu zapečaćene do hapšenja, Koštunica je navodno uzvratio pitanjem – a zašto je onda ona protiv Miloševića bila odmah saopštena javnosti. Na to je, po nekim tvrdnjama, odgovorio zamenik gospođe Del Ponte Grejm Bluit, koji je otprilike rekao kako se Haški sud bojao da NATO, nagađajući se s Miloševićem oko kraja rata, obeća uz mir i imunitet od gonjenja. Ovom susretu Koštunice i Del Ponteove prethodilo je i njegovo javno saopšteno premišljanje oko toga da li će imati vremena da je primi. U svim kasnijim prilikama, oboje više nisu našli vremena jedno za drugo.\nPrilikom sledećeg boravka haške tužiteljice u Beogradu, početkom septembra prošle godine, s njom su se slikali uglavnom Zoran Đinđić i Vladan Batić, iako joj je zvanični domaćin bio savezni ministar pravde Sava Marković. Bilo je to verovatno i najnasmejanije izdanje gospođe Del Ponte u kome se nikada kasnije nije pojavila u Beogradu i ujedno jedino kada je izjavila: "Veoma sam zadovoljna što srpske vlasti, iz srpske vlade, imaju vremena da s nama razgovaraju o saradnji". Osmesi i zadovoljstvo bili su sasvim razumljivi, budući da je to bila i prva poseta Karle del Ponte SRJ pošto je Slobodan Milošević stigao u Hag. Ovdašnji zvaničnici tada su s ponosom isticali da je to bio razgovor između dva ravnopravna partnera, bez ucena i pritisaka, i da je očigledno kako je Beograd svoj deo posla oko Haga uglavnom završio. Samo nekoliko sati posle ovih susreta, glavna haška tužiteljica je na beogradskom aerodromu saopštila kako su joj srpske vlasti obećale saradnju u hapšenju generala Ratka Mladića, što su srpske vlasti istog trenutka odlučno demantovale.\nSa slika iz novinskih dokumentacija zabeleženih prilikom kasnijih poseta Karle del Ponte Beogradu polako je iščezao srpski ministar pravde Vladan Batić, a na njima se pojavljivao ministar unutrašnjih poslova Dušan Mihajlović. Batić je svoje odsustvo prilikom ovakvih susreta pravdao, između ostalog, i čekanjem da Hag najzad podigne prvu optužnicu protiv nekog kosovskog Albanca, na šta će se, sudeći po vestima iz Prištine, ponovo čekati. Uoči pretposlednje posete Del Ponteove Beogradu (19. jula ove godine), kada se tvrdilo da tužiteljica donosi poduži spisak adresa na kojima se krije Mladić, Duško Mihajlović je izjavio da će rado s onima koji tvrde da znaju gde je odbegli general otići na sve pomenute adrese. Upućeni tvrde da je tog dana Karla del Ponte navodno uručila ministru Mihajloviću spisak adresa svih Mladićevih jataka, pa čak i satnicu svih njegovih kontakata u Beogradu. (Pomoćnik saveznog ministra pravde Nebojša Šarkić rekao je pre nekoliko dana na Radiju B92 da tako nešto jednostavno nije tačno i da zvanični Beograd nikada nije dobio nijednu adresu nekog Mladićevog skloništa.) Prošlog ponedeljka susreta s Mihajlovićem nije bilo, a na pitanje novinara – ima li čega novog oko Mladića – odgovoreno je – trenutno nema ničeg ohrabrujućeg, ali bilo je u julu. Neposredno pre nove posete visoke haške delegacije Beogradu, premijer RS Mladen Ivanić izjavio je u Sofiji dopisniku Radija Slobodna Evropa da se general Mladić sasvim sigurno nalazi u Srbiji, nikako na teritoriji RS.\nIako po pravilu posete Karle del Ponte za ovdašnje vlasti uvek padnu u "nezgodno vreme" (ona nekako liči na inkasanta koji uvek iznova zavrće ruku i podseća na dug), čini se da je ova poslednja pala u nezgodnijem času no ikada ranije. Ukidanje člana 39. Zakona o saradnji s Tribunalom, na čemu se u Hagu insistira i što je odavde indirektno obećavano, nije moguće pre definisanja nove zajednice Srbije i Crne Gore zbog poznatog stava SNP-a. U godini raznoraznih izbora nije, izgleda, preporučljivo upuštati se ni u neka spektakularna hapšenja najpoznatijih odmetnika sa liste haških optuženika. Ne tako davna istraživanja javnog mnjenja pokazivala su da samo dvadesetak odsto stanovništva smatra kako neki Ojdanić ili Šainović ni po koju cenu ne bi trebalo da idu u Hag, ali da više od 40 ispitanika smatra da bez obzira na cenu vlasti ne bi smele da u Ševeningen šalju Karadžića ili Mladića. A ovo je godina u kojoj političari, svi od reda, očigledno neuporedivo više veruju istraživačima javnog mnjenja nego obično pa će do sledećeg beogradskog osmeha gospođe Del Ponte verovatno morati još malo da se popričeka.\nDan pošto je Karla del Ponte otišla iz Beograda, na jednoj lokalnoj radio stanici u kontakt programu slušaoci su se izjašnjavali o tome – šta da se radi ako nam Savet bezbednosti ponovo uvede neke sankcije. U tom izjašnjavanju, ni Haški sud ni ovdašnje vlasti nisu baš najbolje prošli kod onih što su se dokopali telefona, a bilo je i mnogo pozivanja i na tuđe zločince koji šetaju nekažnjeno. Jedan slušalac predložio je kompromisno rešenje – neka Mladića, ako znaju gde je, hapse strane trupe, a ne naši vojnici ili policajci. Milošević je u Hagu ionako nedavno tvrdio da su za Srebrenicu, najveću srpsku sramotu u minulim ratovima, odgovorni, izgleda, Francuzi.\nPrilikom boravka u Beogradu Karla del Ponte predala je šefu jugoslovenske diplomatije Svilanoviću naloge za hapšenje Ljubomira Borovčanina i Draga Nikolića, koje optužnica tereti za zločine počinjene tokom leta 1995. u Srebrenici. Istoga dana u samom Tribunalu otpečaćene su još dve optužnice podignute još marta ove godine protiv Vujadina Popovića i Ljubiše Beare, takođe zbog zločina počinjenih u Srebrenici.\nU optužnici se kaže da je Beara bio pukovnik i načelnik bezbednosti Glavnog štaba VRS u vreme masovnih likvidacija oko Srebrenice. Interesantno je da čoveka sa istim imenom i prezimenom, ali kao kapetana bojnog broda, pominje admiral Miodrag Jokić u intervjuu NIN-u, opisujući uoči svog odlaska u Hag neke incidente koji su se 1991. dogodili na dubrovačkom ratištu.\nPred samo zaključenje ovog izdanja "Vremena" stigla je i vest iz Sarajeva da je na tamo održanoj konferenciji za novinare Karla del Ponte izjavila kako je hapšenje Ratka Mladića isključivo stvar političke volje jednog čoveka – predsednika SRJ Vojislava Koštunice. Dovoljno je da on to naredi ljudima iz vrha VJ pa da Mladić stigne do Haga. Ovom izjavom Karla del Ponte samo je nastavila praksu po kojoj njene glavne poruke nakon poseta Beogradu gotovo nikada ne budu saopštene ovdašnjim novinarima, već uvek na nekoj od narednih stanica na njenoj uobičajenoj balkanskoj turneji.


Vučić sa ambasadorima Kine, Rusije i SAD o Kosmetu - Radio televizija Pančevo\nVučić sa ambasadorima Kine, Rusije i SAD o Kosmetu\n4. decembra 2018. 5. decembra 2018. 0568\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić obavestio je danas ambasadora Narodne Republike Kine Li Mančanga kakvu opasnost nosi najava formiranja vojske tzv. Kosova 14. decembra i zamolio ga da, kao prijatelj naše zemlje, redovno izveštava kinesko rukovodstvo o razvoju situacije na Kosovu i Metohiji.\n“Potpuno je jasno da najava formiranja vojske i insistiranje na taksama od 100 odsto na robu iz Centralne Srbije imaju za cilj proterivanje srpskog naroda sa Kosova i Metohije, jer mu onemogućavaju opstanak”, rekao je predsednik Vučić.\nAmbasador Li je rekao da Kina potpuno razume šta se događa i da samostalna i miroljubiva politika Srbije i predsednika Vučića smeta određenim faktorima u međunarodnoj politici. “Za Kinu je Kosovo i Metohija sastavni deo Srbije i ostajemo privrženi poštovanju njenog teritorijalnog integriteta i suvereniteta”, naglasio je ambasador Li.\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić izrazio je ambasadoru Ruske Federacije Aleksandru Čepurinu veliku zabrinutost Srbije zbog najava formiranja vojske tzv. Kosova, suprotno Rezoluciji 1244, jedinom pravnom okviru, koji je u skladu sa međunarodnim javnim pravom i postignutim dogovorima.\nPredsednik Vučić je zamolio ambasadora Čepurina da predsednika Putina i rukovodstvo prijateljske Rusije upozori da Srbiju i region kao da neko namerno gura u sukob. “Srbija ničim ne izaziva nestabilnost, ali ćemo stalnim provokacijama biti dovedeni u bezizlaznu situaciju da štitimo srpski narod na Kosovu i Metohiju. Srbija ne sme da dozvoli progon sopstvenog naroda”, rekao je predsednik Vučić.\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je danas ambasadora Sjedinjenih Američkih Država Kajla Skota, sa kojim je razgovarao o situaciji na Kosovu i Metohiji, zamolivši da SAD iskoriste svoj politički uticaj i upozore Prištinu da svojim potezima ugrožava mir i stabilnost u regionu.\n“Istrajavanje Prištine na taksama na robu iz Centralne Srbije i, još više, na formiranju vojske tzv. Kosova izaziva veliku zabrinutost Srbije za budućnost srpskog naroda na Kosovu i Metohiji”, rekao je predsednik Vučić.\nAmbasador Skot je naglasio da se taksama krše odredbe CEFTA i ugrožava budućnost regiona. On je podsetio da je američki državni sekretar Pompeo pozvao vlasti u Prištini da ukinu takse na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine. Ambasador Skot je ponovio da SAD podržavaju napore Beograda da normalizuje odnose sa Prištinom i da su spremne da pomognu u postizanju održivog rešenja, koje bi omogućilo stabilnost, zahvalivši ujedno na uzdržanom reagovanju Srbije na poslednje događaje.\nPredsednik Vučić je podsetio na odredbe Briselskog sporazuma i Rezolucije 1244, kao i na odredbe CEFTA, naglasivši da Srbija nije prekršila nijednu od njih. “Srbija ubrzano ekonomski napreduje i zato je iskreno za mir i stabilnost”, rekao je predsednik Vučić i dodao da je potrebno da Priština ukine takse, kako bi se, uz posredstvo Evropske unije, nastavio Briselski dijalog i traženje kompromisnog rešenja za pitanje Kosova i Metohije.\nPROUNS udruženje novinara sve veće\nAkcija “Radost davanja” u prostorijama Crvenog krsta\nZorana Stekovic 2. aprila 2020. 2. aprila 2020.\nMica Milakov 16. marta 2019. 16. marta 2019.


Valensija osvojila Evrokup i plasirala se u Evroligu (VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\nKošarkaši Valensije osvojili su večeras Evrokup, pošto su u trećoj, odlučujućoj utakmici finala pobedili Albu iz Berlina sa 89:63 (17:18, 29:15, 17:11, 26:19).\nValensija je osvajanjem Evrokupa, četvrti put u istoriji, obezbedila plasman u Evroligu naredne sezone.\nOdluka o osvajaču trofeja praktično je donesena u drugoj četvrtini, koju je Valensija dobila sa 14 poena razlike. Španski tim je i u nastavku susreta imao kontrolu i nošena podrškom s tribina lako priveo meč u svoju korist.\nNajefikasniji u pobedničkoj ekipi bio je Met Tomas sa 19 poena, dok su po 18 ubacili Fernando San Emeterio i Bojan Dubljević.\nU ekipi Albe istakao se Rokas Gijedratis sa 19 poena, a Pejton Siva ubacio je 14.


USKORO NA TERITORIJI GRADA DVE NOVE RASKRSNICE KRUŽNOG TOKA – Zrenjanin\nUSKORO NA TERITORIJI GRADA DVE NOVE RASKRSNICE KRUŽNOG TOKA\nIntenzivni radovi u naredna dva meseca\nProšle nedelje je zvanično krenula izgradnja kružne raskrsnice kod ulica Pere Dobrinovića i Baranjske, nadomak glavne autobuske stanice i na Beogradskom putu, na ulasku u industrijsku zonu „Jugoistok”. Ovi radovi dogovoreni su marta prošle godine, kada je gradonačelnik Čedomir Janjić potpisao ugovor o izgradnji dve kružne raskrsnice sa izvršnim direktorom JP „Putevi Srbije” Zoranom Stanisavljevićem, a početak izgradnje je, po svemu sudeći, ubrzalo skoro otvaranje prodavnice „Lidl”, pedesetak metara udaljene od ove raskrsnice.\nTada je za izgradnju ove saobraćajnice, ali i za održavanje putne mreže na godišnjem nivou izdvojeno ukupno 488,6 miliona dinara, od čega je 462,1 milion obezbedilo preduzeće „Putevi Srbija” a ostatak Grad Zrenjanin.\n– Imamo obećanje iz „Puteva Srbije” da će početkom oktobra započeti radovi ili na delu Gradnuličkog atara ili na mostu preko Begeja, novac je obezbeđen, izabran je izvođač i očekujemo, dakle, početak radova, što je sjajna vest za Zrenjanin, koju dugo čekamo. Uz sve probleme koje smo imali s eksproprijacijom zemljišta na trasi obilaznice i sa izdavanjem dozvole u Pokrajini, pre dve godine, sada je to završeno i ti radovi konačno mogu da krenu – saopštio je gradonačelnik Čedomir Janjić prošle nedelje.\nRadove oko autobuske stanice povereni su građevinskoj firmi „Štrabag”, dok radove, koji su takođe počeli na raskrsnica sa kružnim tokom saobraćaja između Zrenjanina i Ečke, na ulazu u Industrijsku zonu „Jugoistok”, izvode radnici subotičkog „Vojputa”. Prema rečima ovih putara, izgradnja kružnog toka biće gotova do polovine novembra.\n← MINISTAR POLJOPRIVREDE U VLADI SRBIJE BRANISLAV NEDIMOVIĆ O CENI SUNCOKRETA I DRUGIH RATARSKIH KULTURA, ZAKUPU DRŽAVNE ZEMLJE, GORIVU, PODRŠCI MLADIMA\nKRAJEM PROŠLE NEDELJE ODRŽAN DRUGI „ZRBIZNET” – PREDSTAVILO SE 150 IZLAGAČA →


Međutim, iako se čini da je sada u njihovom odnosu sve idealno, pre nego što je Kejt je postala supruga princa i vojvotkinja od Kembridža, to baš i nije bio slučaj.\nKako piše britanski "Express", vojvotkinja od Kembridža danas radi toliko naporno da je mnogo smršala i time zabrinula svoje najbliže, a nekada je kraljica govorila za nju da je lenja.\n- Kejt je bila Vilijamova devojka osam ili devet godina pre nego što su se verili i venčali - rekao je komentator kraljevske porodice Fil Dampije za ovaj sajt.\n- U jednom periodu delovalo je da radi malo toga. Kraljica je jednom pomenula da Kejt ne radi previše, zbog čega verujem da je i potrajao njen ulazak u kraljevsku porodicu.\nOvaj kraljičin komentar bio je povod da princ Vilijam svojoj supruzi nadene jedan interesantan nadimak, "Duchess of Dolittle", što bi, grubo prevedeno, značilo Vojvotkinja od Malo rada!\nANNA LAZAREVIĆ POKAZALA GO STOMAK, pa jednom scenom iz planetarno popularne serije RASPAMETILA FANOVE: "Ne mogu da verujem"\nPopularna jutjuberka Anna Lazarević iza sebe niže brojne uspehe u svetu influensera, a danas je objavila spot za svoju novu pesmu "Čokolada" i blago rečeno fanove ostavila bez daha, kako izgledom, tako i samom tematikom spota.


Predmet revizje je Godišnji finansijski izvještaji i usklađenost poslovanja sa zakonskom i podzakonskom regulativom Agencije za zaštitu ličnih podataka za 2012. godinu.\nCilj revizije je da se izrazi mišljenje o istinitosti i vjerodostojnosti Godišnjeg finansijskog izvještaja Agencije za zaštitu ličnih podataka i pravilnosti (zakonitosti) transakcija o kojima se izvještava.\nInstitucija je obavila finansijsku reviziju Agencije za zaštitu ličnih podataka za 2012. godinu, koja podrazumijeva sveobuhvatan uvid u Godišnje finansijske izvještaje i usklađenost poslovanja sa zakonskom regulativom.\nNa bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i razmatranja Izjašnjenja subjekta revizije na preliminarni Izvještaj DRI, nadležni Kolegijum po predmetnoj reviziji izražava pozitivno mišljenje na tačnost Godišnjeg finansijskog izvještaja predmetnog subjekta. Zbog utvrđenih odstupanja u primjeni Zakona o javnim nabavkama, Zakona o radu, Zakona o sistemu unutrašnjih finansijskih kontrola u javnom sektoru kao i konstatovanih nedostataka u evidentiranju imovine, nadležni Kolegijum izražava uslovno mišljenje na usklađenost poslovanja subjekta revizije sa zakonskim i drugim propisima.\nS obzirom na stepen utvrđenih nepravilnosti, nadležni Kolegijum za vršenje ove revizije dao je 4 preporuke.\nKonačan izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Agencije za zaštitu ličnih podataka i slobodan pristup informacijama za 2012. godinu zvanično je objavljen na web stranici Državne revizorske institucije.\nIzvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Agencije za zaštitu ličnih podataka i slobodan pristup informacijama za 2012. godinu\nMore in this category: « Održan sastanak s predstavnicima Odbora za ekonomiju, finansije i budžet Skupštine Crne Gore\tZaključci Odbora za ekonomiju, finansije i budžet povodom razmatranja Izvještaja DRI o reviziji „Državne garancije Vlade Crne Gore izdate u 2010. i 2011. godini“ »


PROPAO PROJEKT TV DEBATE I FORUMI: RTV FBiH povukla se zbog cenzure Žurnal - Jedina slobodna teritorija Projekt Izbori 2010: TV debate i forumi doživio je debakl i prije nego što je krenuo. RTV FBiH povukla se iz projekta jer smatraju da bi ovakvim debatama bio narušen princip ravnopravne i fer zastupljenosti političkih subjekata u programu\nProjekat Nacionalnog demokratskog instituta (NDI) “Izbori 2010: TV debate i forumi” doživio je debakl i prije nego što je krenula njegova realizacija. Radio-televizija Federacije BiH u četvrtak, 16. septembra, saopštila je da se povlači iz projekta, odnosno da neće učestvovati u produkciji i emitovanju izbornih tv debata koje organizuje NDI u saradnji sa javnim emiterima.\nIz RTV Federacije BiH pojasnili su da se povlače iz projekta, jer postoji debalans u smislu predstavljanja političkih subjekata, s ozbirom na to da su Centralna izborna komisija (CIK) i Regulatorna agencija za komunikacije (RSK) jasno definisali da izborni program mora biti u skladu sa važećim pravilima. Još su upozorili, navodi se u saopštenju RTV Federacije BiH, da ne smije doći do debalansa u pogledu predstavljanja političkih subjekata u izbornom programu ove medijske kuće\n- Emitovanjem ovih debata bio bi narušen princip ravnopravne i fer zastupljenosti političkih subjekata u programu RTV FBiH. Radio-televizija Federacije BiH ne prejudicira ocjenu da će ova debate narušiti balans u programima ostala dva emitera, s obzirom na to da je svaki emiter autonomno izradio svoj plan izbornog programa, naglašava se u saopštenju.\nOsim toga, navedeno je, debate su organizovane po neprihvatljivim pravilima, kojima je ugrožena i narušena autonomnost uređivačke politike ovog javnog emitera i prema kojima voditelj (urednik) RTV Federacije BiH nema slobodu izbora.\nKako saznaje „Žurnal“, ovakva odluka RTV Federacije BiH donesena je zbog ignorisanja zahtjeva njihovog predstavnika u pripremama za prvu izbornu debatu, koja će se emitovati iz Banjaluke 16. septembra. Predstavnica Federalne televizije na pripremnom sastanku odbila je zahtjev NDI da se unaprijed napišu pitanja, koja bi se tokom debete postavila političarima, što su novinari BHT i Radio-televizija RS unaprijed prihvatili. Predstavnica FTV-a je upozorila da je to klasičan primjer cenzure i ograničavanja novinarskih sloboda, predlažući da se utvrde tek okvirne teme, a da tokom emisije svaki od novinara postavlja pitanja koja smatra relevantnim. Uz to, saznajemo, predstavnica FTV-a insistirala je da se u studiju zadrži prazna stolica, predviđena za predstavnike Saveza nezavisnih socijaldemokrata, koji su davno ranije otkazali učešće u svim izbornim debetama koje organizuje NDI. Predstavnici NDI, BHT i RT RS-a odlučili su da iz studija izbace SNSD-ovu stolicu i pored opaske novinarke FTV-a da „prazna stolica mnogo govori sama za sebe“.\nTakođer, saznajemo da su predstavnici NDI u pripremi samog projekta bili obaviješteni da SNSD neće učestvovati u njihovim debatama, a da su ostale političke stranke, učesnike debate, o tome upoznali samo dan ranije. Političari iz RS, koji su prihvatili učešće u debati, nezadovoljni su činjenicom što se direktno neće moći sučeliti sa predstavnicima vladajuće stranke, koju smatraju najodgovornijom za loše stanje u ovom entitetu.\nPrema projektu NDI, predizborne debate čiji će učesnici biti predstavnici političkih partija na entitetskom nivou biće prikazane 16. septembra u Banjaluci odnosno 23. septembra u Mostaru, dok je na državnom nivou televizijska debata zakazana za 30. septembar.\n"> Projekt Izbori 2010: TV debate i forumi doživio je debakl i prije nego što je krenuo. RTV FBiH povukla se iz projekta jer smatraju da bi ovakvim debatama bio narušen princip ravnopravne i fer zastupljenosti političkih subjekata u programu\nPROPAO PROJEKT TV DEBATE I FORUMI: RTV FBiH povukla se zbog cenzure\nObjavljeno: 16.09.2010. u 16:40h\nProjekt Izbori 2010: TV debate i forumi doživio je debakl i prije nego što je krenuo. RTV FBiH povukla se iz projekta jer smatraju da bi ovakvim debatama bio narušen princip ravnopravne i fer zastupljenosti političkih subjekata u programu


NIS na Beogradskoj berzi predstavio polugodišnje rezultate poslovanja za 2015. | NIS\nNIS > Presscentar > Vesti > NIS na Beogradskoj berzi predstavio polugodišnje rezultate poslovanja za 2015.\nPrezentaciju je investitorima i akcionarima predstavio Anton Fjodorov, direktor funkcije za finansije, ekonomiku, planiranje i računovodstvo.\nStručna javnost je obaveštena da je NIS je u proteklom periodu pozitivno poslovao uz neto dobit od 5 milijardi dinara, i to uprkos složenim makroekonomskim uslovima, kao što su negativne kursne razlike i pad cene sirove nafte na svetskom tržištu. Taj rezultat je postignut zahvaljujući povećanju unutrašnje efikasnosti, kao i doslednom sprovođenju programa uštede i politike oslanjanja na interne resurse. Pokazatelj EBITDA je za prvih šest meseci 2015. godine iznosio 21 milijardu dinara.\n„Plan kompanije je da nastavi trend povećanja operativne efikasnosti, kao i da nastavi sa razvojem i modernizacijom maloprodajne mreže i daljim uvođenjem inovacija u poslovanje“, zaključio je Anton Fjodorov, direktor funkcije za finansije, ekonomiku, planiranje i računovodstvo .


EU sankcionisala još 24 ruska subjekta\nTanjug 15. marta 2022. 18:33\nBRISEL; 15. marta ( Tanjug) – Savet EU odlucio je danas da uvede četrti paket restriktivnih mera i sankcioniše još 15 pojedinaca i devet subjekata iz Rusije u vezi sa tekućom vojnom intervencijom te zemlje u Ukrajini, čime se broj sankcionisanih zbog podrivanja suvreniteta i teritorijalnig integriteta Ukrajine popeo na 877 pojedinaca i 62 subjekta.\nMeđu novosankcionisanim pojedincima su ključni oligarsi Roman Abramovič i German Kan, kao i drugi istaknuti poslovni ljudi uključeni u ključne ekonomske sektore, kao što su gvožđe i čelik, energetika, bankarstvo, mediji, vojna industrija i proizvodi i usluge dvostruke namene.\nNa listi su i lobisti i propagandisti, kao što je Konstantin Ernst, izvršni direktor Prvog kanala u Rusiji, za koji u EU ocenjuju da širi narativ Kremlja o situaciji u Ukrajini.\n„Dodajemo na našu listu sankcija još vise oligarha i režimskih elita, njihove porodice i istaknute poslovne ljude, koji su ukljuceni u ekonomske sektore koji predstavljaju značajan izvor prihoda režimu. Sankcije su usmerene i na one koji imaju vodeću ulogu u širenju dezinformacija i propagande koji prate rat predsednika Putina protiv ukrajinskog naroda. Naša poruka je jasna: oni koji omogućavaju invaziju na Ukrajinu plaćaju cenu za svoje postupke“, poručio je šef diolomatije EU Žozep Borelj.\nMeđu sankcionisanim entitetima su i kompanije iz sektora vazduhoplovstva, vojske i dvostruke namene, brodogradnje i mašinogradnje.\nImenovani subjekti podležu zamrzavanju imovine, a građanima i kompanijama u EU zabranjeno je da im stave sredstva na raspolaganje.\nFizička lica dodatno podležu zabrani putovanja, koja im onemogućava ulazak ili tranzit preko teritorija EU.


Adaptacija filijala za osobe sa invaliditetom | Eurobank\nTraži Adaptacija filijala za osobe sa invaliditetom, Jednakost za sve\nPočetna / O Banci / Doprinos zajednici / Jednakost za sve / O Banci\nEurobanka, kao banka koja posluje po evropskim standardima, trudi se da ih u potpunosti primenjuje u svim segmentima svog poslovanja.\nCentar za razvoj inkluzivnog društva i Eurobanka udruženim snagama daju podršku uključivanju osoba sa invaliditetom u normalne životne tokove prilagođavanjem prostora svojih filijala i čineći ih tako dostupnim za sve.Primer filijale u Vasinoj ulici u Beogradu je primer prve takve u regionu koja je prilagođena za nesmetano obavljanje bankarskih transakcija osoba sa invaliditetom. Filijale u Bulevaru Mihajla Pupina 14 u Novom Sadu i Bulevaru Zorana Đinđića u Nišu su u 2007. godini takođe preuređene i prilagođene za nesmetano korišćenje osoba sa invaliditetom. Kompletan projekat rađen je u skladu sa principima „Dizajna za sve“ Evropskog instituta za dizajn i invaliditet, odnosno u skladu sa principima Međunarodne konvencije UN za promovisanje i zaštitu prava i dostojanstva osoba sa invaliditetom.Eurobanka je u sklopu dugogodišnje saradnje sa Centrom za razvoj inkluzivog društva (CRID) sprovela stručnu obuku zaposlenih u filijalama o adekvatnom pristupu osobama sa invaliditetom, kao i korišćenju odgovarajuće terminologije u ophođenju. Na ovaj način Banka želi da doprinese da osobe sa invaliditetom ostvaruju ravnopravan pristup u društvu.\nSaopštenje za medije, Bulevar umetnosti\nDizajn za sve - posao za sve\nEkspertiza filijale u Vasinoj\nSaopštenje za medije - Vasina, Beograd\nSaopštenje za medije, Novi Sad\nSaopštenje za medije, Nis\nSaopštenje za medije - Obuka zaposlenih


Rusija: Maduro može biti skinut vojnim pučem - 07.02.2019, Sputnik Srbija\nRusija: Maduro može biti skinut vojnim pučem\nRusija ne isključuje opciju smene vlasti u Venecueli vojnim putem, izjavio je novinarima zamenik šefa diplomatije Rusije Sergej Rjabkov na konferenciji za... 07.02.2019, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, venecuela\n10:36 07.02.2019 (Osveženo: 11:21 07.02.2019)\n© AP Photo / Rodrigo AbdPristalica opozicionog venecuelanskog lidera Huana Gvaida nosi zastavu i rusku vojnu kapu na protestu u Karakasu\nRusija ne isključuje opciju smene vlasti u Venecueli vojnim putem, izjavio je novinarima zamenik šefa diplomatije Rusije Sergej Rjabkov na konferenciji za štampu u MIA „Rusija sevodnja“.\nBez Moskve ne može: Rusija želi u kontakt-grupu za Venecuelu\n7 Februar 2019, 09:49\n„Oni stalno razgovaraju u svojim strukturama koje se bave tom temom, razne su opcije. Takvu opciju lično ne isključujem, ali bi to bila velika greška SAD“, izjavio je Rjabkov.\nPortparol predsednika Rusije Dmitrij Peskov je saopštio da pitanje davanja azila Nikolasu Maduru nije na dnevnom redu u Kremlju.\nOn je dodao da Rusija vodi „intenzivnu razmenu mišljenja sa svim inostranim partnerima“ o situaciji u ovoj zemlji, osim sa SAD.\n„Tokom kontakta se naglašava da je nedopustivo bilo kakvo mešanje spolja, što bi bilo pogubno i posledice nekog vojnog mešanja u tu situaciju od strane treće države mogle bi biti katastrofalne“, rekao je Peskov.\nU Venecueli su 21. januara počeli masovni protesti protiv aktuelnog predsednika Venecuele Nikolasa Madura. Predsednik parlamenta Venecuele Huan Gvaido se 23. januara proglasio za privremenog šefa države. Sjedinjene Američke Države i niz drugih zemalja priznale su Gvaida i zahtevaju od predsednika Venecuele Nikolasa Madura, kog ne smatraju legitimnim šefom države, da ne dozvoli nasilne akcije protiv opozicije. Maduro je Gvaida nazvao „marionetom Sjedinjenih Američkih Država“. Rusija, Kina i niz drugih zemalja podržale su Nikolasa Madura kao legitimnog predsednika Venecuele.


14 Septembra, 2021 16:05\nNakon objave Marije Kulić da Miljana ima novi nalog na Instagramu spekuliše se da Miljana Kulić ima plan da u parovima zaradi novac. Od šokantne diskvalifikacije iz „Zadruge 5”, zbog paljenja imanja i kršenja ugovora, Miljana Kulić se nije previše oglašavala u javnosti.\nMiljana Kulić ima plan?\nMajka Marija Kulić podelila je na stori da je to Miljanin jedini pravi profil i pozvala sve da je zaprate, a ono što tamo možemo videti jeste da prati samo šest osoba. A među njima su i konkurenti Zadruge, rijaliti Parovi, piše Kurir.rs.\nPodsetimo, Miljana Kulić prvo se i pojavila u rijalitiju Maldivi, zatim i Parovima, gde je ostala u drugom stanju sa Ivanom Marinkovićem, bivšim mužem Goce Tržan. Međutim, pošto se sukobila s produkcijom u luksuznoj vili, Miljana je prebegla u Zadrugu.\nMnogi se pitaju pošto se sličan scenario već odigrao, pošto je očigledno zaratila sa produkcijom Zadruge, sada da se vrati u Zemun nije poznato\nmiljana kulić miljana kulic dug miljana kulic i majka Miljana Kulić ima plan miljana kulic parovi miljana kulic plan miljana kulić tužba miljana kulić zadruga miljana kulic zadruga 5


HRONIKA 959 – Monitor\nUSUSRET PARLAMENTARNIM IZBORIMA ,,Glasanje” u školama\nDirektori većine osnovnih škola u Podgorici popunili su u utorak obrazac na kome su upisivali svoje procjene ko od zaposlenih u njihovoj ustanovi podržava vladajuću koaliciju Demokratske partije socijalista i Socijaldemokratske partije, objavile su Vijesti.\nSpisak sa imenima kompletnog nastavnog osoblja, njihovim matičnim brojem, mjestom rođenja, prebivališta i glasačkim mjestom podijeljen je direktorima tokom sjednice aktiva osnovnih škola Glavnog grada, održanoj u OŠ Vladimir Nazor, pišu Vijesti, navodeći da je riječ o pouzdanim informacijama, čiji su izvori učesnici sastanka.\nPredsjednik aktiva osnovnih škola Dragoje Radonjić izjavio je novinaru Vijesti da je ta informacija izmišljotina.\nMinistarstvo prosvjete i nauke saopštilo je da su ,,apsolutno netačni navodi da su direktori većine osnovnih škola u Podgorici popunili formular, na kome su upisali svoje procjene ko od zaposlenih u toj ustanovi podržava vladajuću koaliciju Demokratske partije socijalista i Socijaldemokratske partije”.\nMOBILNA TELEFONIJA AjFon od petka u Crnoj Gori\nAjFon 3G (iPhone), jedan od trenutno najnaprednijih i najpopularnijih mobilnih uređaja u svijetu, od petka će moći da se kupi u Crnoj Gori, najavljeno je iz kompanije T-Mobile.\nT-Mobile je pripremio posebne tarifne pakete za korisnike AjFona, koji uključuju neograničen protok podataka, besplatne minute i SMS-ove.\nIz kompanije je saopšteno da je po cijeni od 59 eura moguće kupiti AjFon od osam gigabajta uz mjesečnu pretplatu od 62 eura. U okviru tog paketa korisnik dobija 650 minuta prema svim mobilnim mrežama u Crnoj Gori, besplatne minute vikendom i prema pet frends end femili brojeva, kao i neograničen protok podataka.\n,,Uvodeći napredne tehnologije, proizvode i servise, pokazujemo da će naši korisnici imati samo najbolje što mobilna industrija može ponuditi”, kaže predsjednik Odbora direktora Crnogorskog Telekoma Daniel Sas Sas.\nAjFon, koji proizvodi američka kompanija Epl (Apple), u regionu je dostupan samo u Hrvatskoj.


Segvej slavi 20. rođendan - BIGportal.ba\nAmerički pronalazač Din Kejmen predstavio je u Njujorku 3. decembra 2001. godine vozilo čiji je pun naziv bio “Segway Human Transporter”, ali je skraćeno nazvano samo “Segvej”, kako je glasilo i ime kompanije koja ga je pravila.\n“Revolucija prevoza” koju je Kejmen predviđao prilikom osnivanja kompanije dve godine ranije nikada nije osvojila mase u meri u kojoj je očekivao.\nPrvobitna cena vozila “Segvej” od oko 5.000 dolara bila je prepreka mnogim kupcima. Osim toga, vožnja je bila zahtevna jer vozač mora da održava ravnotežu pod određenim uglom kako bi se vozilo kretalo napred, da skreće naginjanjem na jednu ili drugu stranu, a da koči naginjanjem unazad.\nNa kraju, kompanija “Segvej” je sredinom 2020. saopštila da će prekinuti proizvodnju svog istoimenog “ličnog transportera” na dva točka.


ManpowerGroup Serbia · Revolucija veština u eri „Human age“\nRevolucija veština u eri „Human age“\nSa usponom robota, globalizacije, masovne migracije, pa sve do Brexit-a i izbora u SAD-u, možemo zaključiti da počinje nova era pod nazivom: „Human age“.\nTehnologija transformiše potrebu za infrastrukturom i sredstvima, omogućavajući organizacijama da stvaraju vrednost putem praćenja, analize, i razmene velike količine podataka. Možemo da uvidimo neophodnost Revolucije veština – gde će pravi odnos tehnologije, talenta, i različitih poslovnih konekcija, omogućiti kako ljudima tako i biznisu da bude uspešan. U svetu rada, veća usmerenost na kandidate označava da će ljudi želeti više od posla: oni će želeti vrednost, izbor, i personalizovan pristup kako bi napredovali u svojoj karijeri i životu. Lideri će morati da razmisle o strukturi rada i jasno da definišu ko, gde, šta i kako treba da obavlja određeni posao.\n„Pomoć ljudima da se prilagode i unaprede sopstvene veštine u promenjivom svetu rada se definiše kao izazov našeg vremena.“ Jonas Prising, Chairman & CEO ManpowerGroup\nNajveći uticaj tehnoloških promena je sigurno vidljiv u proizvodnji. Sposobnost da dobijete i zadržite željeni posao ne zavisi od toga šta trenutno znate, već od toga šta ste spremni novo da naučite. Transformacija rada u doba mašina, ne treba da bude borba između robota i čoveka, i nikako ne smemo da potcenimo vrednost veza između ljudi.\nKompanije sve više praktikuju alternativne načine regrutovanja kako bi došle do zaposlenih sa odgovarajućim veštinama. U međuvremenu, tradicionalni modeli – puno radno vreme, 40 časova nedeljno, stalni posao – koji su već decenijama dominantni, su u padu, kao i članstvo u sindikatima.\nU eri “Human Age” pojedinci će u sve većoj meri birati nove načine obavljanja posla koji najviše odgovaraju njihovim potrebama i omogućavaju im život koji balansira odnos između posla i slobodnog vremena. Poslodavci će se susretati sa konstantnim izazovima privlačenja kandidata koji ne žele da budu zaposleni po tradicionalnim modelima.\nCelokupan izveštaj na srpskom jeziku možete preuzeti na sledećem linku: /perch/resources/revolucija-vetina-u-eri-human-age.pdf