Đukanović traži zatvaranje granica Crne Gore - KORONA online\nÐukanović smatra da su brojke preminulih “stravične”, kao i oboljelih od virusa korona, što, kako ističe, iziskuje ažurno uvođenje i efikasnu primjenu epidemioloških mjera – zatvaranje granice za ulazak u državu bez PCR testa, kao i ubrzanje procesa imunizacije stanovništva”.\n“Ono što je u aprilu ili maju prošle godine bila tužna vijest u prijateljskim zemljama širom svijeta sa daleko većim brojem stanovnika, zbog čega sam šefovima država u ime građana Crne Gore i u svoje ime upućivao izraze saosjećanja i solidarnosti, danas je naša tragična realnost”, poručio je crnogorski predsjednik, prenio je portal RTCG.\n“Zdravlje naših građana je u ozbiljnoj opasnosti”, naveo je uz apel državnim istitucijama i građanima da se vrate aktivnostima i odgovornom ponašanju kakvo je bilo u prvom talasu pandemije.\n“Više nego ikada potrebni su nam sistemski pristup, timsko djelovanje nadležnih institucija, profesionalnost, efikasnost i solidarnost u obavljanju svih poslova. U tom cilju neophodni su ažurno uvođenje i energična primjena mjera, efikasna kontrola njihovog poštovanja, zatvaranje granice za ulazak u Crnu Goru, bez PCR testa, kao i ubrzanje procesa imunizacije u interesu efikasnije i dugoročnije zaštite zdravlja stanovništva”, poručio je.\nDa bi, kaže, u tome uspjeli “moramo se uzdići iznad svih podjela, zaboraviti na međusobne optužbe i na sve razlike i nesuglasice političke i druge prirode, pokazati da smo kao društvo dorasli ovom izazovu i vremenu u kojem živimo”.


Krkobabić: Pošta Srbije od jeseni uvodi fiksnu telefoniju\nBeta\t 12. juna 2015. 13:09\nPošta Srbije će od ove jeseni uvesti usluge fiksne telefonije i početi da nudi objedinjene pakete fiksne telefonije, kablovske televizije i interneta, najavio je danas generalni direktor tog javnog preduzeća Milan Krkobabić.\nOn je novinarima rekao da će Pošta te usluge moći da ponudi po ceni nižoj od bilo kojeg drugog operatera.\n“Pošta je već podnela zahteve (za fiksnu telefoniji), uskoro ćemo realizovati nova tehnološka rešenja primerena ovom novom vremenu”, rekao je Krkobabić.\nGeneralni direktor Pošte je podsetio se to javno preduzeće ranije bavilo uslugama fiksne telefonije, koje su 1997. izdvojene u novoformirani Telekom Srbije, ali da ljudi u Srbiji i sad često kažu “telefon ne radi kriva je Pošta”.\n“Kompanija mora da raste i razvija se, pre svega u tehnološkom smislu. Nastavljamo ulaganje u informacione tehnologije, kao jedan od ključnih sektora za savremene pošte u svetu”, rekao je generalni direktor Pošte Srbije.\nKrkobabić je najavio i da će Pošta Srbije razvijati i finansijske usluge. “To je segment usluga gde će Pošta sa promenom zakonskih rešenja o obavljanju platnog prometa od jeseni biti u prvom planu”, rekao je on.\nKrkobabić je ocenio da se u sektoru finansijskih usluga poslovne banke polako ali sigurno povlače iz onih delova u kojima nemaju interes i da već u 16 opština nema ni jedne poslovne banke, a do je Pošta Srbije prisutna u svakoj opštini u Srbiji i ima četiri puta veći broj finansijskih transakcija nego sve poslovne banke zajedno.\nPored toga, dodao je, veoma brzo će Pošte Srbije početi da se bave menjačkim poslovima.\n“Vrlo brzo otvaramo menjačnice, to smo i nekada radili, a uvode se i poslovi posredovanja u osiguranju”, rekao je generalni direktor Pošte Srbije.\nKrkobabić je rekao i da je za prva tri meseca 2015. Pošta imala neto dobit od osam miliona evra, što je za 2,2 miliona evra više nego u istom periodu prošle godine.\n“Ovim tempom sigurno ćemo preći iznos dobiti od 30 miliona evra na godišnjem nivou”, rekao je Krkobavić i istakao da je Pošta Srbije dokaz da javna preduzeća u Srbiji mogu da posluju profitabilno, investiraju i razvijaju se.\nNa pitanje da li će Pošta Srbije preuzeti sistem specijalnih komunikacionih veza obaveštajnih službi i policije zbog prodaje Telekoma Srbije, Krkobabić je rekao da je to u nadležnosti Vlade Srbije.\n“Proces izmeštanja sistema specijalnih veza je u nadležnosti Vlade Srbije. Pošta Srbije će kao javno preduzeće obaviti svoj deo posla u onoj meri u kojoj joj bude poveren. Imamo dovoljne kapaciteta da to uradimo, Pošta Srbije je jedan uređen sistem”, rekao je Krkobabić.\nfiksna telefonijaMilan KrkobabićPošta Srbije


Razmena iskustva norveških i srpskih revizora | Državna revizorska institucija\nEfikasna revizija javnog sektora u Republici Srbiji je moguća samo ukoliko u Državnoj revizorskoj instituciji rade dobro obučeni državni revizori. Da bismo ostvarili ovaj cilj, kao jedan od prioriteta u svom radu pristupili smo sprovođenju kontinuirane edukacije državnih revizora, rekao je predsednik Državne revizorske institucije Radoslav Sretenović. Otvarajući uvodnu obuku za 50-ak novozaposlenih u revizorskim službama koju organizuju Državna revizorska institucija i Kancelarija generalnog državnog revizora Kraljevine Norveške u Centru „Sava“, Sretenović je naglasio da je cilj Institucije da njeni zaposleni budu deo savremenih tokova i da reviziju obavljaju u skladu sa odabranim međunarodno prihvaćenim standardima revizije. Sretenović je podsetio da je Državna revizorska institucija, uz posredovanje Ambasade Kraljevine Norveške u Beogradu, 2008. godine uspostavila saradnju sa Kancelarijom generalnog državnog revizora Kraljevine Norveške, čija je tradicija duža od 200 godina. Cilj saradnje, kako je naglasio generalni državni revizor, je uspostavljanje i institucionalno jačanje kapaciteta Državne revizorske institucije radi stalnog unapređenja finansijskog upravljanja javnog sektora Srbije. Tokom ove četiri godine sa kolegama iz Norveške razmenili smo dragocena iskustva u brojnim oblastima, kao što su izrada metodologije u oblasti revizije, konsultacije u postupku revizije, kontrola kvaliteta u postupku revizije. Zatim, oblasti saradnje bile su nam i IT službe, mediji i odnosi sa javnošću, kao i pomoć pri izradi Etičkog kodeksa i Strateškog plana Državne revizorske institucije za period od 2011. do 2015. godine, zaključio je Sretenović.\nKao deo uspostavljene saradnje između Državne revizorske institucije i Centralne jedinice za harmonizaciju Ministarstva finansija i privrede, trodnevnoj obuci prisustvuje 20-ak internih revizora budžetskih korisnika – ministarstava, javnih preduzeća i fondova.\nPomoćnik ministra finansija i privrede, Goran Cvejić, naglasio je da je prisustvo internih revizora ovoj obuci veoma značajno i da ona predstavlja početak saradnje interne i eksterne revizije.\nSistem interne finansijske kontrole je pod stalnim nadzorom Državne revizorske institucije i ova obuka je prava prilika za upoznavanje internih i eksternih revizora, poručio je Cvejić. On je podsetio da je javna interna finansijska kontrola u punom razvoju.\nDo sada smo dodelili 120 nacionalnih sertifikata za ovlašćene interne revizore u javnom sektoru. Na taj način smo uspeli da internom revizijom pokrijemo između 90 i 100 odsto budžeta, rekao je Cvejić.\nPomoćnik direktora Sektora za finansijsku reviziju Kancelarije generalnog državnog revizora Kraljevine Norveške, Tor Digranes, istakao je da je Državna revizorska institucija napravila veliki napredak u svom razvoju.\nJačanje kapaciteta Institucije rađeno je u domenu strateškog planiranja, finansijske revizije i organizacionog razvoja. Na ovim poljima, u odnosu na prethodni period, obavili ste dobar posao. Državna revizorska institucija je danas samoodrživa, rekao je Tor.\nOsim Tora Digranesa, svoje višegodišnje iskustvo u reviziji kolegama u Srbiji predstaviće i Knut Lien, Elizabet Slatbroten i Mereta Nordling. Polaznicima obuke svoje revizijsko iskustvo predstaviće i član Saveta Državne revizorske institucije Zoran Tamaš, vrhovni državni revizor Ljubica Janković Andrijević, kao i ovlašćeni državni revizori Radulka Urošević, Cvetana Pršić i Duško Pejović. Ova trodnevna obuka za revizore obuhvatiće sve oblasti postupka revizije - od planiranja, preko izvođenja, pa do izveštavanja. Posebna pažnja biće posvećena ciljevima revizije, analizi rizika i materijalnosti, revizijskim dokazima, revizijskim zaključcima, dokumentaciji nalaza, komunikaciji i izveštavanju, kao i kontroli kvaliteta.\nOrganizaciju uvodne obuke za revizore podržao je Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), u okviru projekta „Jačanje mehanizama odgovornosti u oblasti javnih finansija“, a uz posredovanje Vlade Norveške.


PONOVO LETOVI SA “MORAVE” · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI PONOVO LETOVI SA “MORAVE”\nTokom letnje sezone iz Kraljeva do Soluna, od jeseni ponovo do Beča\nNacionalna avio-kompanija „Er Srbija“ pokreće sezonske letove između Kraljeva i Soluna od 13. jula, između Niša i Tivta od 15. juna, a iz Kraljeva do Beča, avio saobraćaj se ponovo obnavlja od jeseni.\nLetovi na relaciji Kraljevo-Solun obavljaće se jednom nedeljno, svakog utorka, od 13. jula do 24. avgusta, dok će se saobraćaj na liniji Niš-Tivat odvijati dva puta nedeljno.\nDirektor komercijale i strategije u „Er Srbiji“ Jirži Marek izjavio je da će se uvođenjem ovih letova putnicima iz centralne, zapadne i južne Srbije omogućiti da iz Kraljeva i Niša lete do popularnih primorskih destinacija tokom letnje sezone.\n„Raduje nas što postepeno širenje mreže destinacija do kojih saobraćamo u aktuelnim okolnostima obuhvata i druge aerodrome u zemlji, osim našeg matičnog u Beogradu, kako bismo što većem broju putnika olakšali odlazak na zasluženi odmor“, rekao je Marek.\nSrpski nacionalni avio-prevoznik je saobraćaj sa aerodroma Morava ka Solunu trebalo da uspostavi prošle godine, ali su planovi odloženi usled posledica pandemije virusa korona.\nLetovi sa Aerodroma “Morava”, do Soluna, drugog po veličini grada u Grčkoj i do Beča, glavnog grada Austrije, obavljaće se turboelisnim avionom ATR72.\nDržava, kažu nadležni, i pored pandemije virusa korona nije odustala od daljeg razvoja Aerodroma “Morava”. Trebalo bi da se izgradi nova, najsavremenija poletno sletna staza za najveće tipove vazduhoplova, koji se koriste i u robnom saobraćaju. Posebna pogodnost i za razvoj robnog transporta je što je u toku izgradnja “Moravskog koridora”, koji će prolaziti pored aerodroma, autoputa koji će povezivati, postojeće autoputeve “Miloš veliki” i Beograd- Niiš. Takav potencijal se navodi i u dokumentu resornog ministarstva, tj. budućem Prostornom planu posebne namene Aerodroma “Morava” kojim se za morednizaciju i proširenje aerodroma predviđa obezbeđenje znatno većeg zemljišnog prostora.\n“Ministarstvo građevine i saobraćaja završava pomenuti planski dokument posebne namene za područje aerodroma. To će biti osnova za početak projektovanja, a mi tamo već sprovodimo postupak eksproprijacije zamljišta za početak između kontrolnog tornja i aerodromske zgrade”, rekao je za KRALJEVO ONLINE, Mihailo Zdravković, direktor “Aerodroma Srbije”, u čijem sastavu radi i Aerodrom “Morava”.\nJel imaju popust za penzionere?


Iz "Čigote" poručuju: Nismo svi za "doboš" – ZoomUe\nby Vesna Đurović · Published 19 децембра, 2016 · Updated 19 децембра, 2016\nZLATIBOR-Vlada Srbije je postavila rok državnim institucijama da do 9. januara iduće godine okončaju sve sudske postupke koji se vode zbog vlasništva nad banjama i lečilištima, kako bi se pristupilo njihovoj privatizaciji – po modelu koji će naknadno biti utvrđen. Specijalna bolnica za lečenje štitaste žlezde i metabolizma pod nazivom „Zlatibor“ – čuvena „Čigota“ – međutim, poziva na oprez, jer u slučaju neselektivnog „stavljanja na doboš“ može doći do urušavanja zdravstvenog sistema na način već viđen u nekim državama istočne Evrope.\n“ Za zapuštena lečilišta, koja ne rade, zaista je potrebno tražiti kupce. S druge strane, ona uspešna i samoodrživa, sa visoko specijalizovanom zdravstvenom uslugom trebalo bi da ostanu deo zdravstvenog sistema Srbije „,ističe Željko Stakić, direktor „Čigote“.“ U Sloveniji i Mađarskoj je privatizacijom izgubljena kvalitetna medicinska usluga, a akcenat je stavljen na velnes, što nije dovoljno za pacijente kojima su potrebni i vrhunski lekarski tretmani. Oko 70 odsto naših prihoda su oni komercijalni, od gostiju koji nisu u mreži rehabilitacije, pa nismo samo samoodrživ sistem neophodan zdravstvu, već i turistički brend koji zarađuje novac. Zato se mogu razmatrati razni vidovi investicionih ulaganja: kroz javno-privatno partnerstvo, ali i uz nedvosmislenu zaštitu javnog značaja ustanove“,naglašava Stakić.\n„Čigota“ sve svoje finansijske obaveze uredno servisira, ne opterećuje budžet Republike.\nSrbije i nije dotirana iz javnih kasa. Popunjenost kapaciteta na godišnjem nivou iznosi 80 procenata, a broj stranaca koji za svoj novac baš na Zlatiboru traže lek – naročito onih iz Rusije – je u značajnom porastu. Komercijalni programi „Čigote“, poput lečenja gojaznosti kod odraslih, koji traje čitavih 27 godina, spadaju među najuspešnije u Evropi…\n“ Mi već imamo zdravstveno-turistički proizvod značajan za Srbiju, a istovremeno učestvujemo u velikim međunarodnim zdravstvenim projektima uz podršku Ministarstva zdravlja. Ovakve vrednosti moraju se sačuvati, uz dalje unapređenje koncepta razvoja “ zaključuje Stakić.\nTags: privatizacijaSpecijalna bolnica Čigota\nNext story Rebić novi direktor policije\nPrevious story Počinje skijanje na Torniku


Vozači iz Hrvatske i FBiH toče gorivo u RS | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 17.07.2012 / 19:39\nBANJA LUKA - Cijene nafte i naftnih derivata u RS su zbog rada Rafinerije nafte Brod i povoljnije akcizne politike najniže u regionu, što je dovelo do toga da sve veći broj vozača iz FBiH i susjednih zemalja dolazi u RS kako bi svoje rezervoare napunili do vrha i uštedjeli.\nNaime, iako je u proteklih nekoliko dana na benzinskim pumpama u RS zabilježen blagi rast cijena goriva, one su i dalje za desetak feninga niže u odnosu na FBiH i za čak 30 feninga u odnosu na Hrvatsku.\nNa pumpama "Nestro petrola", najvećeg maloprodajnog lanca u RS i BiH, litar supera plus košta 2,41 KM, bezolovnog benzina 95 oktana 2,31 KM, a eurodizela 2,31 i 2,32 KM.\nDa sve veći broj vozača dolazi da napuni rezervoare u RS, što je posebno osjetno u povećanim prometima pumpi u pograničnim područjima, potvrdio je Ljubo Stević, predsjednik Skupštine Udruženja vlasnika benzinskih pumpi RS.\n"Odranije je poznato da veliki broj vozača u svom tranzitu namjenski staje na pumpama u RS da bi napunili rezervoare. Učestali dolasci vozača striktno po gorivo kod nas su posebno vidljivi u pograničnim područjima", rekao je Stević.\nOn je rekao da su niže cijene goriva u RS i BiH u odnosu na region, između ostalog, uslovile trenutno niže akcize na gorivo.\nIz Ministarstva trgovine i turizma RS rekli su da su cijene goriva na kraju juna u odnosu na kraj maja u prosjeku pale od devet do 12 feninga po litru.\nFormiranje cijena goriva u RS je bazirano na slobodnim tržišnim uslovima, dok su načini formiranja cijena proizvoda i usluga, te kontrola i praćenje od strane nadležnih organa, kao i njihove mjere indirektne konrole u slučaju velikih tržišnih poremećaja regulisane odredbana Zakona o regulisanju cijena RS.\nCijena goriva u RS za desetak feninga niža u odnosu na FBiH i 30 feninga u odnosu na Hrvatsku\nRegionalno posmatrano, cijene naftnih derivata u RS su najniže u bijeljinskoj, a najviše na području hercegovačke i sarajevsko-romanijske regije.\nIz Rafinerije nafte Brod, koja cijenama utiče na formiranje nižih tržišnih cijena goriva u RS, najavljuju nove investicije. Ruska kompanija "Zarubežnjeft", vlasnik brodske Rafinerije, najavila je da će u naredne četiri godine uložiti 760 miliona evra u povećanje rafinerijskih kapaciteta.\nRusi su, između ostalog, najavili da će do 2016. kapacitet Rafinerije u Brodu biti povećan sa 1,2 miliona na tri miliona tona godišnje, te iskazali namjeru da učestvuju u trci za kupovinu benzinskih pumpi OMV-a u BiH i Hrvatskoj.\nU Udruženju vlasnika privrednih pumpi u RS ocjenjuju da će shodno približavanju BiH evropskom putu akcizna politika za gorivo biti pooštrena po scenariju kakav se dešavao u Sloveniji i Hrvatskoj.\n"Na putu predstojećih integracija nećemo zadržati trenutno niske cijene goriva", smatra Stević.\nTagovi: gorivo, cijene goriva, benzin, Republika Srpska, Federacija BiH, Rafinerija nafte, Zarubežnjeft


Mera Vlade | Reforma javnog sektora\nRestuktuiranje, privatizacija i profesionalizacija upravljanja javnim preduzećima bila je jedna od okosnica i važna tema predizborne kampanje 2014. godine. Još u mandatu prethodne vlade postignut je konsenzus potrebe rešavaja problema ovih preduzeća koja su veliki balast privrede i „crna rupa“ budžeta. Kako pokazuje BIRN-ov monitoring predizborne kampanje, primetno je da je tema departizacije uprave potpuno izostala, kao i ukazivanje na konkretnije pravce prestruktuiranja ovih preduzeća. Vlada je donela akcioni plan za kompanije u restruktuiranju prema kojem 188 firmi odlazi u stečaj, ukupno 512 ide u privatizaciju, a dogovoren je i akcioni plan za Srbijagas. Usvojeni su Zakoni o privatizaciji i stečaju, a MMF je Srbiji odobrio trogodišnji aranžman iz predostrožnosti. Memorandumom sa MMF-om predviđa tender za Telekom, restruktuiranje EPS-a, Srbijagasa, Železnica Srbije, spajanje Puteva Srbije sa Koridorima Srbije i prestanak subvencionisanja železare u Smederevu.\nJanuar 2016. Ministar privrede Željko Sertić izjavio je da bi zakon o javim preduzećima trebalo što pre usvojiti jer će on od javnih preduzeća napraviti servis građana.\nJanuar 2016. Ljajić: Posle odluke da se ne proda Telekom, sledi “plan B”, a to je njegova potpuna reorganizacija, modernizacija i profesionalizacija.\nDecembar 2015.“Nadam se da ćemo imati plus 0,9 odsto rast bruto domaćeg proizvoda do kraja godine. To je velika stvar u uslovima fiskalne konsolidacije. Za sledeću godinu predviđamo rast za više od dva odsto, za 2017. godinu tri odsto i mi više nećemo ići u recesiju, bićemo zemlja stalnog rasta”, rekao je Vučić.\nDecembar 2015. Premijer Aleksandar Vučić najavio je na sednici vlade smenu pojedinih direktora javnih preduzeća, koji nisu opravdali očekivanja i kritikovao isplatu bonusa.\nAvgust 2015. Ministar finansija Dušan Vujović nagovestio je da možda neće ni doći do spajanja dva javna preduzeća – Puteva Srbije i Koridora Srbije u jedno.\nJul 2015. Ministar privrede Željko Sertić izjavio je da će se do 31. okotobra znati koja su od 44 preduzeća privatizovana, a koja odlaze u stečaj ili im predstoje druga zatvaranja.\n– Ministar privrede Željko Sertić razgovarao je do sada sa rukovodstvima i sindikatima 8 od 17 preduzeća čiji je privatizacija odložena za najviše godinu dana i poručio da produženja rokova neće biti.\nApril 2015. Od 1. maja u Javnom preduzeću „Elektroprivreda Srbije“ više neće postojati direkcije, a broj sektora smanjen je sa 65 na 35. Na taj način primenom nove sistematizacije ukinute su 43 direktorske funkcije. Nova sistematizacija jedan je od koraka u korporativizaciji kompanije po Programu reorganizacije, koji je krajem novembra prošle godine usvojila Vlada Srbije.\n– Premijer Aleksandar Vučić izjavio je da je Železara poslednjih meseci uspela da smanji gubitke i poručio da će to preduzeće poslovati profitabilno već u maju.\n– Ministar privrede Željko Sertić izjavio je danas da se uz njegovu saglasnost radi sistematizacija radnih mesta u Agenciji za privatizaciju, što će podići njenu efikasnost rada, a mnogima će, kako je najavio, biti smanjene plate.\n– Ministar privrede Srbije Željko Sertić je istakao da neće biti “nikakvog kolapsa“ 31. maja, kad istice rok za zastitu preduzeća u restrukturiranju od naplate njihovih dugova. Nakon tog roka, kako je objasnio Sertić, jednom broju preduzeća biće skinuta blokada i gledaće se da se problemi tih firmi reše, bilo kroz stečaj, privatizaciju ili na neki drugi način“.\n– Ministar privrede Srbije Željko Sertić danas je kazao da će privatizacija preduzeća biti okončana u zakonskom roku.“Proces privatizacije biće vođen u skladu sa svim zakonskim pravilima, biće javan i otvoren“, rekao je Sertić novinarima u Agenciji za privredne registre.\nMart 2015. Na koje se sve mere u 2015. Srbija obavezala u dogovoru sa MMF-om?\n– Ministar privrede Željko Sertić najavio je da bi u narednih nekoliko dana Telekom trebalo da donese odluku o tome da li će kao privatizacionog savetnika angažovati francusku kompaniju Lazard, a za dva meseca bi trebalo da bude poznato i to kako će Telekom biti privatizovan.\n– Memorandum sa MMF ne podrazumeva otpuštanja.Svetska banka će Srbiji u toku ove godine dati ukupno 630 miliona dolara kredita za sprovođenje reformi, izjavio srpski ministar finasija Dušan Vujović.\n– “Predstavnici Svetske banke su došli i snimaju situaciju u Eletroprivredi Srbije, Železnicama… Za njih se takođe pripremaju krediti. Oni će postati efektivni tek od 1. jula, pošto to ulazi u sledeći četvorogodišnji plan Svetske banke”, precizirao je Vujović.\n– Do kraja godine u svim javnim preduzećima sedeće direktori izabrani na javnom konkursu, veruje potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović.\n– Ministarstvo građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе očеkujе hitno sprovođеnjе odlukе Vladе Srbijе o pripajanju prеduzеća “Koridori Srbijе“ javnom prеduzеću “Putеvi Srbijе“, za koju jе rok 1. april. Smatramo da jе nеophodno i da sе uradi rеvizija poslovanja “Koridora Srbijе“, s obzirom na visokе troškovе prеprojеktovanja, kašnjеnjе u rеalizaciji infrastrukturnih projеkata i drugе problеmе koji postojе u poslovanju ovog prеduzеća.\n– Do 31. marta Elektroprivreda Srbije (EPS) ima obavezu da usvoji plan finansijske konslolidacije, a do 1. jula EPS će biti transformisan u dva preduzeća, izjavio je danas ministar energetike Aleksandar Antić. Takođe do 1. jula Srbijagas će bit transformisan u dva preduzeća i biće razdojene funkcije transporta i snabdevanja gasom, rekao je Antić na Kopaonik biznis forumu.\nFebruar 2015. Pismo o namerama vlade Srbije Međunarodnom monetarnom fondu, Memorandum o ekonomskoj i finansijskoj politici i Tehnički memorandum o razumevanju (Letter of Intent, Memorandum of Economic and Financial Policies, and Technical Memorandum of Understanding)\nŠta sadrži stand-by aranžman sa MMF 2015\nŽeleznice Srbije: odvojena putnička, teretna, infrastrukturna i holding kompanija\n– Govoreći o sudbini 512 preduzeća koja su se našla na spisku Agencije za privatizaciju, Vujović je kazao da njihov status mora da bude rešen do kraja ove godine jer para za njih više nema. Kako je kazao, počelo se sa rešavanjem sudbine 188 preduzeća, od kojih će neka biti privatizovana, a neka će otići u stečaj.\nJanuar 2015. U naredne dve nedelje biće raspisan javni poziv za izbor privatizacionog savetnika za prodaju „Telekoma Srbija“.\n– Prvi savremeni kamioni iz pribojske fabrike FAP sa znakom finske kompanije “Sisu”, pojaviće se krajem godine, jer bi proizvodnja, prema najavama, trebalo da krene od aprila. Pregovori oko saradnje “Sisu” i FAP korporacije su pri kraju, a premijer Srbije Aleksandar Vučić očekuje da u roku od dva meseca budu završene sve procedure\nDecembar 2014. Očekuje se pomeranje radne snage iz javnog u privatni sektor zbog smanjenih plata u javnom sektoru – obrazložio je Vujović.\nOktobar 2014. Javnim preduzećima koja na mesečnom nivou ne budu ispunjavala programe rada, biće isplaćivani samo minimalci. Ova sankcija važi za sve, od predsednika nadzornog odobra, preko direktora, pa do svakog zaposlenog u preduzeću, a to je samo jedna od mera koju trenutno razmatra Radna grupa za konsolidaciju javnih preduzeća, sve u cilju da se ove firme uvede red.\n– Subvencije će, najavio je Verbić, biti preispitane i na Železnici i neće biti trajne.\n– Premijer Aleksandar Vučić izrazio je danas očekivanje da će novi sporazum sa MMF-om biti potpisan, s obzirom na to da Srbija sprovodi strukturne reforme. Predstavnici Fonda su ponovili da je restrukturiranje javnih preduzeća jedna od ključnih reformi koju Srbija mora da sprovede u cilju dobijanja novog aranžmana.\nSeptembar 2014. Ministar finansija Srbije Dušan Vujović izjavio je da je stigao veliki broj pisama o zainteresovanosti investitora za privatizaciju preostalih društvenih preduzeća u Srbiji, pre svega za preduzeća u restrukturiranju.\nAvgust 2014. Istraga o privatizaciji NIS-a ne bi trebalo da utiče na naše odnose sa Rusijom, kaže Vučić, jer Srbija jedina u Evropi nije uvela sankcije, ali da bi bilo odlično kada bi se revidirao ugovor sa NIS-om.\n– Sudbina 502 firme, ponuđene na prodaju, znaće se polovinom septembra. U Agenciji procenjuju da će u stečaju završiti 50 preduzeća u restrukturiranju i 100 firmi koje još nisu privatizovane.\n– Država je na dobrom putu da nađe rešenja za oko 40 od 156 preduzeća u restrukturiranju, izjavio je premijer Srbije Aleksandar Vučić.\nOktobar 2014. Potpredsednik Vlade Srbije Zorana Mihajlović izjavila je danas da uvođenje platnih razreda u državnu upravu nema smisla ukoliko se ne uvede i u javnim preduzećima.\nJul 2014. Vlada će čim zakoni budu usvojeni, a najkasnije u septembru, pripremiti javni poziv za oko 600 kompanija koje se na raznim nivoima nalaze u procesu restrukturiranja, odnosno još su u većinskom državnom vlasništvu.\n– Premijer je napomenuo i da neće biti poskupljenja struje sve dok se ne reše drugi problemi u EPS-u, a to su, kako je naglasio, 18 odsto ukradene električne energije, 15 do 20 odsto neplaćenih računa i 600 direktora u EPS-u.\nMaj 2014. Prinudna naplata potraživanja od firmi u restrukturiranju biće moguća za otprilike četiri meseca, ali uz drugačiju proceduru koju predviđa izmenjeni Zakon o privatizaciji čije se usvajanje očekuje po hitnom postupku.\nMart 2014. Aleksandar Vučić je izjavio da je država pronašla strateškog partnera za FAP, a to je jedna od najozbiljnijih evropskih kompanija iz Finske. Kako je rekao, oni će „narednih dana potpisati ugovore sa Srbijom i zadržaće najmanje 600 radnika.”\n– Predsednik SNS-a Aleksandar Vučić poručio je u Vranju da kompanija Simpo neće ići u stečaj već da će biti privatizovana.Vučić je rekao da će im država otpisati dug od 5,8 milijardi dinara i da neće pustiti Simpo i njegove radnike niz vodu i da su u toku pregovori sa ruskim partnerom koji je zainteresovan za tu fabriku.\n– Aleksandar Vučić je u svom ekspozeu obećao izbacivanje političkih partija iz upravljačkih struktura odnosno potpunu profesionalizaciju upravljanja javnim preduzećima i eliminisanje 750 miliona evra godišnjih gubitaka u tim preduzećima, uvećanje profita, kao i dovršetak privatizacije i rešavanje statusa državnih i društvenih preduzeća, kao i onih u restrukturiranju. Restrukturiranje 157 državnih preduzeća (kojima treba pridodati i Železaru u Smederevu i Simpo) koje podrazumeva ili prodaju strateškom investitoru, ili njihovu transformaciju, ili njihovo zatvaranje će, prema strategiji koja će se u međuvremenu doneti, biti okončano do 1. januara 2015, a pripremne radnje do maja 2014.\nObećan je i početak proizvodnje i izvoza do kraja godine u fabrikama FAP i Ikarbus sa novim strateškim partnerima, a u prvih 100 dana rada Vlade krenuće se u privatizaciju Dunav osiguranja i Telekoma. Za EPS se planira ulazak manjinskog partnera do kraja sledeće godine. Srbijagas će se restrukturirati – i organizaciono i finansijski (do polovine ove godine) i privatizovati neki delovi kompanije (npr. distribucija gasa), dok nove garancije za nastupajuće grejne sezone neće biti obezbeđene. Železnice Srbije će se restrukturirati do kraja ove godine i razdvojiti u tri celine: putnički prevoz, prevoz robe (kargo) i infrastrukturu. Za Aerodrom Beograd u 2014. i 2015. godini krenuće se sa traženjem dugoročnih koncesionih partnera.\nProces privatizacije će se obaviti javno i uz potpunu kontrolu javnosti iako će biti potrebno potpisivanje određenih međudržavnih ugovori, ali će i oni biti učinjeni dostupnima javnosti.\nDoneće se Zakon o privatizaciji kojim će se oročiti završetak privatizacije, smanjenjiti diskrecione odluke, precizirati uloga državnih organa u procesu privatizacije, što bi proces učinilo transparentnim i okončalo korupcionašku praksu u privatizacijama, istovremeno transformišući neuspele privatizacije državnih preduzeća u profitabilna. Takođe, doneće se i Zakon o stečaju koji će omogućiti skraćivanje ovog procesa, ovlašćenje jednog organa da predstavlja sve državne poverioce, stimuliše izrade UPPR-a umesto likvidacija, što će ojačati opštu fiskalnu disciplinu i pravnu sigurnost u zemlji.\n– Prvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić rekao je da će u fabrici Jumko biti obnovljena proizvodnja. On je obećao radnicima da će do kraja marta napravljen plan rešavanja problema u Jumku, a da je vlada donela odluku da im se overe zdravstvene knjižice.\nFebruar – mart 2014. SNS je u kampanji obećao da kompanija Simpo neće ići u stečaj, već da će biti privatizovana. Aleksandar Vučić je naglasio da će „država otpisati dug od 5,8 milijardi dinara i neće pustiti Simpo i njegove radnike niz vodu.”\nFebruar – mart 2014. Igor Mirović, funkcioner SNS-a, u kampanji je izjavio da je ubeđen da SNS može oporaviti najmanje 35-40 do ukupno 153 preduzeća u restrukturiranju.\nFebruar – mart 2014. U kampanji, Aleksandar Vučić se osvrnuo i na problem fabrike „Jumko”, te je izjavio da će „u fabrici biti obnovljena proizvodnja i da će do kraja marta biti napravljen plan rešavanja problema u Jumku.”\nFebruar – mart 2014. SPS je obećao reprogramiranje dosadašnjeg poslovanja „Simpa” i „Jumka”, a lider Ivica Dačić izjavio je da „od kad zna za sebe spašava “Simpo” i da će to ponovo uraditi.” Kada je u govorio o „Jumku”, obećao je da će „MUP Srbije će od te fabrike naručiti šivenje uniformi kako bi im na taj način pomogli.”\nMart 2016. Radnici FAP-a su primili jednu od osam zaostalih zarada i vratili se na posao. Prema rečima predsednika štrajkačkog odbora Miroslava Mrševića, sledeći korak je postavljanje profesionalnog rukovodstva od strane Vlade Srbije.\nMart 2016. Ministarstvo privrede i predstavnici radnika Fabrike automobila Priboj postigli su dogovor i usaglasili stavove oko ključnih pitanja koja su bili povod za štrajk u toj fabrici, čime su se stekli uslovi za prekid štrajka. Kako se navodi u saopštenju Ministarstvo privrede, na sastanku je postignuta saglasnost oko smene rukovodstva, mogućnosti za ostvarivanje socijalnih programa i povezivanje radnog staža. Takođe, dogovoreni su dalji koraci i dinamika kojom će se u narednom periodu tražiti rešenje za to preduzeće i utvrđeno je da FAP neće otići u stečaj do konačnog rešenja njegovog statusa.\nMart 2016. Fabrika automobila u Priboju, koja duguje oko 11 milijardi dinara, više neće postojati od 31. maja. Radnici će biti poslati na biro uz isplatu po 200 evra za godinu staža. To je saopšteno predstavnicima radnika FAP. Na sastanku u Vladi Srbije, kojem su, prema rečima Miroslava Mrševića, člana štrajkačkog odbora, prisustvovali predsednik Nadzornog odbora FAP i savetnik premijera Vučića Nemanja Stevanović i Marko Pećanac, savetnik u Vladi, jasno je poručeno da je stečaj neminovan.\nMart 2016. Mora sve da se učini da se spase ta pribojski FAP, čiji radnici prete i štrajkom glađu jer žele da preduzeće nastavi da radi, izjavio je ministar privrede Željko Sertić.\nFebruar 2016. Prema pisanju Večernjih novosti, radnicima iz Priboja predočeno je na sastanku u Ministarstvu privrede da “FAP ide u delove”. Kamioni se u pribojskoj fabrici od juna više neće praviti. Deo FAP-a bi mogao da pređe u nadležnost Ministarstva odbrane i za njihove potrebe proizvodi i remontuje vozila. Za pojedine segmente zainteresovan je i privatnik, ali za dobar deo od trenutno 650 zaposlenih izvestan je samo – socijalni program.\nMart 2016. Posle trećeg sastanka u Ministarstvu privrede predstavnici zaposlenih FAP-a i Vlade našli su zajednički jezik. Postigli su dogovor o bržoj isplati zaostalih zarada – prva leže u petak 04. marta - i o smeni menadžmenta. Novi će Ministarstvo privrede postaviti u roku od sedam dana. Njihov zadatak će biti da pokušaju da privatizuju pribojsku fabriku i što većem broju od 650 zaposlenih sačuvaju posao.\nJanuar 2016. Elektroprivrede Srbije 1. jula postaje akcionarsko društvo.\nJanuar 2016. Mihajlovićeva je priznala da nije ostvarila obećanje dato da će Koridori Srbije i Putevi Srbije biti spojeni u jedno preduzeće. “A kada početkom 2017. završimo Koridor 10 i kada završimo Koridor 11, preduzeće Koridori Srbije više neće imati potrebe da postoji”, kazala je ona.\nJanuar 2016. Ukupan gubitak privrede Srbije u 2014. godini bio je 3.282 milijarde dinara, što je za 13,8 odsto više nego prethodne godine. Preduzeća Železnice Srbije i Srbijagas su imala najveće gubitke u 2014. godini, objavila je Agencija za privredne registre (APR). Lista se nalazi na ovom linku.\nDecembar 2015.“U dogovru sa MMF do kraja godine usvajamo predlog novog zakona o javnim preduzećima gde ćemo mnogo više nego do sada omogućiti menadžmentu, direktoru kao odgovornom čoveku, dati vlast u ruke, neće mu se vlada mešati u njegove dnevno-operativne poslove, ali sa druge strane ćemo očekivati ozbiljne rezultate”, objasnio je sinoć Sertić na RTS.\nDecembar 2015. Zakon o javnim preduzećima vlada će usvojiti do kraja godine, a u 2016. će moći da se mere pravi rezultati poslovanja tih firmi, kaže ministar Željko Sertić.\nDecembar 2015. Agencija za privatizaciju prestaće da postoji do kraja godine, jer tada ističe rok za privatizaciju, izjavio je ministar privrede Željko Sertić.\nDecembar 2015. Skupština Srbije usvojila je Zakon o preuzimanju obaveza preduzeća “Srbijagas” prema NIS-u od skoro 25 milijardi dinara i pretvaranju tih obaveza u javni dug.\nDecembar 2015. Zaposleni u Srbijagasu od kompanije dobijaju podršku u gotovo svim važnim životnim situacijama: od stupanja u brak, preko rođenja deteta, odlaska kod lekara, polaganja ispita, školovanja dece, selidbe, rešavanja stambenog pitanja, pa sve do pravljenja zimnice i nabavke drva za ogrev.\nSeptembar 2015. Građani Srbije moraće da vrate 199 milijardi dinara, odnosno 1,66 milijardi evra kredita koje su u prethodnom periodu pozajmili direktori javnih preduzeća. Iako poreski obveznici nisu donosili odluke o zaduživanju firmi u državnom vlasništvu, već je to činilo njihovo rukovodstvo, na teret svakog građanina u proseku je palo vraćanje oko 240 evra zajma.\nDecembar 2015. Ministar privrede Željko Sertić rekao je da 31.12. prestaje da važi društveni kapital u našim preduzećima i u državi.\nDecembar 2015. Ministar privrede Željko Sertić predstavio je Nacrt zakona o javnim preduzećima\nNovembar 2015. Premijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da još nije poznato da li će biti sprovedena privatizacija Telekoma i poručio da će država o tome doneti odluku u narednom periodu.\nMinistar finansija Dušan Vujović izjavio je da će se, ako Telekom bude privatizovan, država će deo novca od prodaje koristiti za otplatu skupih kredita.\n– Američki investicioni fond Colbeck capital dostavio je najvišu ponudu za kupovinu 58 % Telekoma Srbija. Colbeck je ponudio 1,47 milijardi evra, što je za oko 170 miliona evra više od sledeće ponude po visini.\n– Vlada Srbije prezadovoljna je interesovanjem za kupovinu većinskog paketa Telekoma Srbije, koje je iskazalo šest ponuđača, kaže Rasim Ljajić. Ljajić je naveo da će privatizacioni savetnik napraviti rang listu ponuda, rukovodeći se i po ceni, ali i po dva druga bitna činioca – socijalnom i ekonomskom programu. Upitan da li pominjanje socijalnog programa znači da će nakon privatizacije u Telekomu biti otpuštanja, Ljajić je rekao da je to neminovno.\n– Premijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da oni koji iskazuju skepsu prema prodaji Telekoma Srbije “samo obaraju cenu kompanije” i pokušavaju da nas vrate u “socijalističko samoupravljanje“.\n– Ponude za privatizaciju Telekoma Srbije trebalo bi da budu otvorene u petak, a kako N1 nezvanično saznaje, stigle su četiri ponude za kupovinu nacionalne telekomunikacione kompanije.\nOktobar 2015. Pitanje je dana, a ne nedelje kada će biti raspisan javni poziv za privatizaciju “Telekoma Srbije” – izjavio je juče premijer Srbije Aleksandar Vučić, poručivši da Srbija neće po svaku cenu prodavati tu kompaniju. Prema njegovim rečima, Srbija neće prodavati nacionalnog teleoperatera ako ne dobije dobru cenu i dobre uslove.\nMaj 2015. Agencija za privatizaciju objavila je danas ponudu za prodaju pet poljoprivrednih preduzeća iz Vojvodine - Omoljice iz Pančeva, Bratstvo-jedinstva iz Neuzina, Vojvodine iz Starčeva, 7. jula iz Siriga i Seme-Tamiš iz Pančeva.\nApril 2015. Od prethodne izmene Zakona o stečaju nije prošlo ni godinu dana, a iz Vlade najavljuju nove izmene pre kraja 2015. Formirana je radna grupa koja treba da skroji propise koji će povećati verovatnoću da se stečaj ne završi propašću firme i rasprodajom imovine, što je sada slučaj u 90 odsto takvih preduzeća.\n– Agencija za privatizaciju produžila je rok za dostavljanje prijava za učešće u nadmetanju za kupovinu 16,3% akcija trgovinskog preduzeća C market iz Beograda.\nMart 2015. Odbor izvršnih direktora Svetske banke (SB) odobrio je Srbiji zajam od 88,3 miliona evra (od 100 miliona dolara) kao podršku strukturnim reformama.\n– “HPK inženjering” iz Holandije upravljaće čeličanom u naredne tri godine, predviđa sporazum koji je juče potpisan u Smederevu. Ova firma će uzimati najviše 30 odsto dobiti iz “Železare”, dok će preostali deo ići državi.\nFebruar 2015. Vlada Srbije juče je dala zeleno svetlo za pokretanje stečaja u 188 preduzeća s većinskim državni kapitalom. To se odnosi na firme za koje nije bilo zainteresovanih kupaca, u kojima nema proizvodnje ili je njihovo poslovanje neodrživo\n– Evropska Energetska zajednica i Ministarstvo rudarstva i energetike Srbije postigli su dogovor o akcionom planu za restukturiranje Srbijagasa\n– Vlada donela akcioni plan za kompanije u restruktuiranju. Stečaj za 188 firmi sa 5.000 radnika. Vlada je odustala od prodaje 90 kompanija koje su se nalazile na spisku 512 firmi koje su u portfoliju Agencije za privatizaciju.\nJanuar 2015. Na web-sajtu Ministarstva privrede 31. januara 2015. godine objavljeno je saopštenje da je Vlada Republike Srbije usvojila akcioni plan za okončanje privatizacije 188 subjekata pokretanjem stečaja, sa šturim obrazloženjem, bez individualizovanja konkretnih razloga za svako preduzeće.\nDecembar 2014. Predlogom budžeta za 2015. predviđeno je 22,32 milijarde dinara manje za izdatke na zaposlene u javnom sektoru u odnosu na sredstva izdvojena rebalansom.\n– Vlada Srbije, na predlog resornog Ministarstva rudarstva i energetike, na današnjoj sednici usvojila je Polazne osnove za restrukturiranje Javnog preduzeća (JP) “Srbijagas”, saopštilo je Ministarstvo energetike i rudarstva.\nOktobar 2014. Vlаdа је tајnim zаklјučkоm оd 7. аvgustа (niје оbјаvlјеn u Službеnоm glаsniku) dаlа nаlоg Uprаvnоm оdbоru Fоndа zа rаzvој dа оdоbri nоvi kredit (što je zapravo subvеncija) Simpu od 5 miliona. Onda je zaključkom od 30. septembra zažmurila na poreske dugove Simpa i naložila Poreskoj upravi da povuče blokadu računa te kompanije. Vlada potom je poslala signal da će podržaviti Simpo tako što će otkupiti sva dugovanja Simpa prema državi, njenim organima i institucijama.\n– Postoji malo ozbiljnih ponuda za kupovinu firmi u restrukturiranju uprkos velikom broju pisama o zainteresovanosti, rekao je ministar privrede Željko Sertić.\nAvgust 2014. Agencija za privatizaciju raspisala je javni poziv za privatizaciju 502 matična i njihova zavisna preduzeća.\n– Skupština je usvojila Zakon o privatizaciji koji predviđa završetak privatizacije 584 društvene firme i rok za transformaciju u privatnu imovinu do kraja 2015.\n– Skupština Srbije usvojila izmene zakona o stečaju i Zakon o privatizaciji\nJul 2014. Po proceduri hitnog postupka, poslanici srpske Skupštine razmaraće predloge izmene Zakona o privatizaciji i Zakona o stečaju. Oba zakona trebalo bi da omoguće efikasno okončanje postupka privatizacije za 584 subjekta privatizacije, u postojećim zakonskim okvirima, te .\n– Vlada Srbije smenila direktore sedam javnih preduzeća Železnica, Aerodroma, Diposa, Državne lutrije, Dunav osiguranja, Direktorata civilnog vazduhoplovstva, Agencije za bezbednost saobraćaja, a donet je i zaključak o spajanju preduzeća Putevi Srbije i Koridor 10.”Očekuje se da oko 70 odsto direktora u javnim preduzećima bude promenjeno do kraja avgusta”, rekao je premijer Vučić.\nMart 2016. Prema pisanju Večernjih novosti, na “gubitaše” (subvencionisana javna preduzeća) bačene su dve milijarde evra. Kako Večernje novosti, podsećaju za 17 strateških preduzeća, od kojih je pet otišlo u stečaj a jedno u reorganizaciju, rok za rešavanje sudbine ističe 31. maja, od kada više nisu pod zaštitom države. U maju ističe zaštita od poverilaca 11 preostalih strateških preduzeća, dok su rešenja neizvesna. Kupac se zvanično traži za “Železaru” i “Galeniku”, a FAP se spasava kroz reorganizaciju.\nMart 2016. Udruženi sindikati Srbije “Sloga” saopštili su da je epilog razgovora štrajkačkog odbora radnika FAP iz Priboja sa predstavnicima Vlade Srbije to da će većina preostalih radnika kompanije posle 31. maja otići na biro rada, uz otpremninu od 200 evra po godini staža, a manji broj njih će zadržati posao u Vojno-remontnom zavodu. Kako se u saopštenju ovog sindikata ocenjuje, ponuđeno rešenje znači definitivo znači fabrike i gubitak radnih mesta.\nMart 2016. Predsednik Saveza ekonomista Srbije Aleksandar Vlahović ocenio je da bi bilo dobro da se pronađu kvalitetni strateški partneri za FAP, Železaru i druga subvencionisana preduzeća i predložio da se za eventualni pronalazak kvalitetnog kupca primeni prodaja u stečajnom postupku.\nMart 2016. Radnici Fabrike automobila Priboj (FAP) započeli su štrajk glađu do ispunjenja zahteva, očekujući da u fabrici ostane da radi svih 650 radnika, kao i da im se isplate zaostale zarade i da im se poveže staž. Na protest glađu odlučili su se svi članovi štrajkačkog odbora, uz koje su i par njihovih kolega, njih ukupno 17. Kažu, rešeni su da istraju do kraja.\nMart 2016. Oko 400 radnika Fabrike automobila Priboj (FAP) učestvovalo je na protestnom skupu na kom je od Vlade Srbije zatražilo da ispuni obećanje i obezbedi posao za 600 zaposlenih, a za ostalih 150 socijalni program. Radnici su zatražili i smenu člana tenderske komisije koga je imenovala Vlada Srbije, a koji zastupa interese FAP u traženju strateškog partnera. Ukoliko im se ne ispune zahtevi do četvrtog aprila najavljuju radikalizaciju štrajka. Radnici FAP kažu da nisu ostvarena obećanja premijera Aleksandra Vučića, koje je dao septembra 2013. godine, kada su radnici u znak protesta blokirali prugu Beograd-Bar. Nama je tada obećano da će FAP biti jedinstven sistem i da će u njemu ostati 600 radnika, a da će za ostale biti napravljen socijalni program. Miroslav Mršević, iz sindikata „Sloga“, kaže da imaju pouzdane informacije da u kompaniji neće ostati ni obećanih 600 radnika i da finska kompanija “SISU”, strateški investitor koga je odabrala Vlada Srbije ne može da zaposli sve radnike FAP.\nFebruar 2016. Radnici FAP-a i mali akcionari, njih oko 1000, održalo je protest u Priboju na tokom koga su se videli transparenti sa natpisima “Hoćemo hleba”, “FAP se pljačka”, “Pravda u fioci”. Isplata zaostalih plata i povezivanje 5,5 godina staža nisu više primarni uslovi radnika Fabrike automobila Priboj, već čvrste garancije države da preduzeće neće biti ugašeno posle 31. maja.\nFebruar 2016. U organizaciji Jedinstvenog sindikata “Sloga” u Fabrici automobila u Priboju održan je jednočasovni štrajk upozorenja, kojim su radnici skrenuli pažnju na teškoće i neizvesnost kolektiva sa 650 radnika.\nDecembar 2015. Glavni urednik nedeljnika NIN Milan Ćulibrk je ukazao da rok za privatizaciju preostalih 17 strateških preduzeća ističe 31. maja sledće godine.\nDecembar 2015. Član Fiskalnog saveta Vladimir Vučković izjavio je da bi tek u roku od oko tri godine mogli da imamo reformisana javna preduzeća.\nNovembar 2015. Zamenik glavnog i odgovornog urednika Novog magazina Mijat Lakićević izjavo je u Novom danu televizije N1 da je ponuda američkog investicionog fonda Kolbek kapital za Telekom Srbija, koja se pominje u medijima, bolja nego što se očekivalo.\n– Posle izjave predsednika Vlade Aleksandra Vučića da je “curenjem informacija narušen proces” prodaje Telekoma, bilo kakvo razmišljanje o nastavku tog procesa postalo je potpuno bespredmetno, navodi se u saopštenju Demokratske stranke Srbije.\n– Kompanija Lazard, koju je Vlada Srbije izabrala za savetnika u privatizaciji Telekoma Srbija, nalazi se u očiglednom sukobu interesa pošto je njen strateški partner zloglasni investicioni fond Apollo,jedan od mogućih kupaca Telekoma, prenosi Pištaljka.\n– Član Akademije inženjerskih nauka Predrag Petrović naglašava da Telekom ne treba prodavati i zbog važnosti za nacionalnu bezbednost pošto štiti komunikacije vojske, policije i građana. Odlazak Telekoma u ruke stranaca namereni su da spreče i sindikati Telekoma, čiji je protest ispred Vlade Srbije okupio nekoliko hiljada ljudi. Sindikalista Slavoljub Kandić kaže da računica govori da je naum da se proda čak 78 odsto kompanije, pa prema njegovim rečima cene ne sme biti ispod 1,7 milijardi evra.\n– Od prodaje Telekoma Srbije trebalo bi odustati dok se kompanija ne restruktuira i pripremi za privatizaciju u okvirima demokratskih i slobodno tržišnih normi. To je ocenio ekonomski analitičar i konsultant za investicije Mahmud Bušatlija, koji je rekao da prodaja Telekoma nije od javnog interesa jer bi privatni vlasnik imao monopol u sferi telekomunikacija i infrastrukturi fiksne telefonije, smanjio bi broj zaposlenih, poskupeo usluge i iznosio začajni profit iz zemlje.\nAvgust 2015. “Činjenice u vezi poslovanja Telekoma ukazuju na svu ozbiljnost u donošenju odluke o njegovoj prodaji. Stručna javnost ukazuje da prodaja Telekoma nema ekonomskog opravdanja. Prema stavu Saveta, prodaja Telekoma nema ni zakonskog osnova zbog telekomunikacione mreže, jer ta imovina predstavlja prirodno bogatstvo koje se ne može otuđivati iz državne svojine”, navodi se u mišljenu Saveta za borbu protiv korupcije.\n– Ministarstvo privrede i dalje protivzakonito odbija da dostavi ugovor o upravljanju Železarom, zbog čega mora da plati kaznu od 20.000 dinara, saopštila je TS.\nApril 2015. Suprotne izjave Željka Sertića i Ljubomira Šubare stavile su pod lupu javnosti rad Agencije za privatizaciju, čiju je neefikasnost Sertić kritikovao. Naime, prvi čovek Agencije za privatizaciju Ljubomir Šubara izjavio je da privatizacija preduzeća u restrukturiranju neće biti završena u zakonskom roku, što je potom demantovao ministar privrede Željko Sertić. Kako Danas saznaje u Vladi Srbije, osnovni problem predstavlja neažurnost Agencije, pa je tako dosad pripremljena dokumentacija za privatizaciju svega 12 od 512 preduzeća koja bi, kako je planirano, do kraja godine trebalo da dobiju novog vlasnika ili odu u stečaj.\n– Predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež ocenio je večeras da je privatizacija Telekoma Srbija neophodna i da je pitanje kako bi država, ukoliko bi ostala vlasnik, mogla to preduzeće da na duži rok učini održivim i konkurentnim na međunarodnom tržistu.\n– Direktor Agencije za privatizaciju Ljubomir Šubara izjavio je danas da do poremećaja ekonomskog sistema Srbije može da dođe kada krajem maja prestane da važi zaštita 162 preduzeća u restrukutriranju od naprate poverilaca.\n– Zaposleni u javnim preduzećima biće i dalje zaštićeni jer se na njih neće odnositi Zakon o platama, koji bi trebalo, prema dogovoru sa MMF-om, da bude usvojen do kraja juna.\n– U Srbiji postoji problem u zaštiti konkurencije, a domaće firme, posebno javna preduzeća, stvaraju najveće probleme na ovom polju, kaže predsednik Komisije za zaštitu konkurencije Miloje Obradović.\n– Informatori o radu 24 javna preduzeća i društva nisu na zadovoljavajućem nivou, ni po kvalitetu informacija, ni u pogledu ažurznosti i ne ispunjavaju zakonske i obaveze iz Uputstva o izradi informatora, saopštio je danas kabinet Rodoljuba Šabića, poverenika za informacija od javnog značaj i podataka o ličnosti.\n– Privatizacija 512 preduzeća sa većinskim državnim kapitalom najverovatnije neće biti gotova do kraja godine, izjavio je direktor Agencije za privatizaciju Ljubomir Šubara.\n– Direktor Agencije za privatizaciju Ljubomir Šubara kaže da do poremećaja sistema može da dođe kada prestane da važi zaštita 162 preduzeća od naplate poverilaca\n– Država nije ponudila informacije kome je predala svoju železaru na upravljanje, a ni ko su ljudi koji će u njeno ime biti u kontrolnom menadžmentu.\n– Neće doći do kolapsa kada 31. maja država skine zaštitu od poverioca za firme u restrukturiranju\n– Saša Đogović: Vučićeve mere ne kače tajkune\nMart 2015. Koje nas sve reforme čekaju ove godine po osnovu sporazuma sa MMF\nFebruar 2015. Vlada Srbije smanjila je javnim preduzećima troškove za reprezentaciju za 60 odsto, a javni sektor nastavlja da troši po restoranima preko javnih nabavki.\n– Mišlјenje Fiskalnog saveta na nacrt fiskalne strategije za 2015. godinu sa projekcijama za 2016. i 2017. godinu\n– Bez promene politike stečaja vladin akcioni plan biće samo još jedan krug ranije viđene pljačke\n–Novi Zakon o privatizaciji je propisao vrlo opterećujuće obaveze za svakog subjekta privatizacije u vidu, između ostalih, sadržine programa za prodaju imovine, koji mora da sastavi i dostavi Agenciji na odobrenje.\n– Restrukturiranje javnih preduzeća: EPS, Srbijagas, Železnice Srbije, Putevi i Koridori Srbije.\nJanuar 2015. Zašto je Telekom kupio Dunav banku?\n– U slučaju da pregovori ne uspeju, postoji opasnost da čeličana ode u stečaj, jer država, ako Brisel ne produži rok, od 1. februara gubi pravo da finansijski ili na bilo koji drugi način dotira „Železaru” i njenu proizvodnju, narušavajući tako konkurenciju na tržištu Evropske unije.\n– Evropska komisija je saglasna s ocenom Evropske energetske zajednice (EZ) da sadašnji plan reorganizacije Srbijagasa “ostavlja otvorena mnoga pitanja” i da će se promene unutar te kompanije imati u vidu kad Srbija dođe do otvaranja poglavlja o energetici u pregovorima o članstvu s Evropskom unijom\nDecembar 2014. Šef Kancelarije Svetske banke u Srbiji Toni Verheijen upozorio je danas da će se u srpskom budžetu za 2015. godinu pojaviti manjak, ako izostanu reforme u javnim preduzećima.\n– Koliko je stvarno „težak“ dug svih 730 javnih preduzeća u Srbiji niko pouzdano ne zna. Ali, ono što je sigurno jeste da će država morati da vrati 1,8 milijardi evra kredita, za koje je dala garancije državnim firmama. Pošto gubitaši ne mogu da plaćaju rate, zajmovi sada spadaju u javni dug i već se namiruju iz državne kase.\n– Gubitak Jata u 2013. godini je – 73 miliona evra. Kako je onda moguće da sada poreski obveznici treba da pokriju duplo veći gubitak – 158 miliona evra? I ko je od 1. oktobra 2013. godine, kad je Etihad preuzeo upravljanje srpskom aviokompanijom, do kraja te godine “nakarikao” još 85 miliona evra gubitka?\nNovembar 2014. Koliko je zaista umanjenje penzija i plata zaposlenih u javnom sektoru?\nOktobar 2014. Najveći broj javnih preduzeća u Srbiji vode direktori koji su u v. d. stanju, a za neka od njih nisu ni raspisani konkursi za direktore, iako im je rok bio 30. juna prošle godine.\n– Od 2002. godine, devet milijardi dinara je bačeno u bunar bez dna zvani preduzeća u restrukturiranju.\n– Istraživanje BIRN-a otkriva da su najveća državna preduzeća u Srbiji, od kojih neka godinama posluju sa gubitkom, u periodu od 2011. do polovine 2014. godine potrošila ukupno 1,3 milijarde dinara u oblasti donacija i sponzorstava.\nAvgust 2014. Član Saveta za borbu protiv korupcije Jelisaveta Vasilić ocenjuje za Tanjug da novi zakon o stečaju neće pomoći firmama koje od danas stupe u stečaj niti da brže okončaju postupak, niti da sa uspehom sprovedu plan reorganizacije, niti bržu naplatu poverilaca.\n– Novi Zakon o privatizaciji – produžena zabrana izvršenja nad subjektima u restrukturiranju\n– Zakon o stečaju koji je danas stupio na snagu neće obuhvatiti 2000 firmi, s obzirom na to da ovaj akt ne može da se primenjuje retroaktivno.\n– Država plaća milijardu evra godišnje zato što firme u njenom vlasništvu neuspešno posluju, tvrdi predsednik Fiskalnog saveta prof. Pavle Petrović. U ovoj godini, recimo, samo dva preduzeća, „Srbijagas“ i „Železara“, napravila su trošak koji je veći od svih prihoda koje je država imala od povećanja PDV-a i solidarnog poreza – konstatuje prof. Petrović. Analiza koju je uradio Fiskalni savet pokazuje da su sve druge uštede koje najavljuje država, pa i smanjenje plata i penzija, uzaludne ukoliko se hitno ne uvede red u te kompanije.\n– Spreman sam da preuzmem Železnice, ali to će biti odluka Aleksandra Vučića i resornog ministarstva - rekao je Milan Beko o mogućnosti angažmana na čelu Želenica Srbije. U razmaku od samo nekoliko sati, odbor „Železnica“ je imenovao Svetozara Ćapina za generalnog direktora tog preduzeća, a zatim istu tu odluku opozvao. U oba slučaja Odbor se pozvao na preporuku Ministarstva, ali bez objašnjenja i obrazloženja.\nJul 2014. Preduzeća u restrukturiranju ne plaćaju poreze, doprinose, struju a ni plate, ali njihovi direktori mesečno zarađuju hiljade evra.\n– Ocena Fiskalnog saveta predloga Zakona o privatizaciji\n– Fiskalni savet upozorava da loše poslovanje državnih javnih preduzeća godišnje košta državu oko milijardu evra, a do 2017. godine taj trošak bi morao da se prepolovi.\n– Transparentnost – Srbija smatra da aktuelni predlog Zakona o privatizaciji ne otklanja u dovoljnoj meri rizike za nastanak korupcije. Transparentnost Srbija ocenjuje da je izuzetno je važno to što je u predlogu zakona izostavljena najspornija odredba iz nacrta – mogućnost da se privatizacija sprovodi po metodu „neposredne pogodbe“.\n– Ekonomista Miladin Kovačević rekao da u reformi javnog sektora treba da se „uradi relokacija jer radna snaga nedostaje”. Kako je dodao, „preraspodele će uslediti, relokacije, a sve mora brzo da se uradi jer konsolidacija ne može da se odlaže”.\n– Predlog zakona o privatizaciji ima za cilј da stvori institucionalne pretpostavke za efikasnije okončanje procesa privatizacije u Srbiji. Fiskalni savet u načelu podržava predložene promene u procesu privatizacije, pošto je za proces fiskalne konsolidacije i privredni rast klјučno da se završi privatizacija, naročito preduzeća u restrukturiranju. Rešavanje problema preduzeća u restrukturiranju mora da se završi u najkraćem mogućem periodu i uz minimalne fiskalne troškove.\nJun 2014. Profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu, Ljubodrag Savić, komentarišući Zakon o privatizaciji i stečaju, naveo je da je „metod neposredne pogodbe totalni novitet u odnosu na rešenja iz prethodnog zakona, a on će se primenjivati izuzetno kada je opšti, odnosno strateški interes Republike Srbije”.\n– Bivši ministar privrede Saša Radulović kaže da je novi zakon nastavak pljačkaške privatizacije jer je „uvedena neposredna pogodba bez javnog tendera kao ravnopravni metod prodaje, što omogućuje pljačku države uz puno zakonsko pokriće”.\n– Članica Saveta za borbu protiv korupcije, Jelisaveta Vasilić, rekla je komentarišući Nacrt zakona o privatizaciji i stečaju da dokument „predstavlja određeni napredak, ali ostavlja prostor za koruptivne radnje i pranje novca”.\nApril 2014. Za vreme restrukturiranja ne postoji mogućnost bilo kakve prinudne naplate. Kao posledica toga, manje firme kojima duguju novac, na ivici su propasti.


Ana Kokić se u Grčkoj, latila se mikrofona na buzuki večeri || Story\nAna Kokić boravi u Grčkoj povodom novog muzičkog projekta, pa slučajno završila na sceni!\nPop zvezda Ana Kokić nije od onih pevačica koje na sva zvona trube o svojim uspesima, iako bi za to imala veliko pokriće. Atraktivna brineta više voli da njena dela govore umesto reči, a tako je bilo i ovoga puta.\nNakon završenih poslovnih obaveza, Ana je na poziv saradnika i prijatelja iz benda “Melises”, inače najpopularnijeg benda u Grčkoj, došla na njihov nastup, a jednom trenutku se latila mikrofona i zapevala.\nPoznato je da na ovakvim nastupima umetnika iz Grčke retko ko sa strane dobije priliku da peva, ali kako Kokićeva odlično poznaje grčku muziku, nije joj bio problem da otpeva nekoliko pesama.\nstory.rsBoško Karanović, ATA Images, Instagram\nTags: Ana Kokićbuzuki večegrčkamelisesnastupnovi album


Snimak Human rajts voča sa sastanka Edvarda Snoudena sa predstavnicima NVO na moskovskom aerodromu Šeremtjevo, 12. jul 2013.\nOdbegli bivši američki obaveštajni kontraktor zatražio je od Rusije privremeni politički azil dok ne bude mogao bezbedno da otputuje u Latinsku Ameriku.\nKremlj pokazuje znake da odobri Snoudenu azil pod uslovom da on obustavi dalje obelodanjivanje podataka o američkom tajnom programu nadzora komunikacija.\nTridesetogodišnji Snouden sastao se danas sa predstavnicima organizacija za zaštitu ljudskih prava, kao i sa nekoliko ruskih pravnika i zakonodavaca, na aerodromu Šeremetjevo. Posle sastanka vebsajt “Vikiliks,” objavio je saopštenje u kojem Snouden kaže da želi da ostane u Rusiji dok ne bude mogao da otputuje bezbedno za Latinsku Ameriku.\nTri levičarske zemlje Latinske Amerike - Venecuela, Bolivija i Nikaragva - izrazile su spremnost da Snoudenu pruže azil. Međutim, on ne može da putuje, jer su mu američke vlasti poništile pasoš.\nPosle vesti da je Snouden zatražio azil u Rusiji, portparol Bele kuće Džej Karni je izjavio da još uvek postoji – kako je rečeno – “apsolutno opravdanje” da Moskva izruči Snoudena. Predsednik Obama će se obratiti predsedniku Putinu, sa kojim od ranije ima za danas zakazan telefonski razgovor. Ruski predsednik Vladimir Putin je ranije odbacio američki zahtev, dok je Snoudenu poručio da što pre ode u drugu zemlju.\nOdbegli Snouden je prvobitno odustao od traženja azila u Rusiji kada je Putin rekao da prethodno mora da prekine sa daljim objavljivanjem podataka o tajnom programu američke Nacionalne bezbednosne agencije.\nPošto su detalji o današnjem Snoudenovom sastanku dospeli u javnost, Kremlj je ponovio pomenuti uslov.\nSnouden je bio i povod sporenju američkih i kineskih zvaničnika, koji vode trgovinske razgovore u Vašingtonu. Posle jučerašnje izjave zamenika državnog sekretara Vilijema Bernsa da je predsednik Obama izrazio razočarenje načinom na koji je Kina regulisala slučaj sa Snoudenom, kineski državni savetnik Jang Đieši je rekao da je Hongkong rešio situaciju “besprekorno” i u skladu sa zakonom.


ČISTKE U "ŠUMAMA RS": Smjene počinju sa direktorkama gazdinstava u Kotor Varošu i Driniću? - Opcija\n16-07-2019 Biznis, Pocetna, Privreda\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Boris Pašalić najavio je da bi uskoro moglo doći do smjene kadrova u nekoliko šumskih gazdinstava, a “Glas Srpske” saznaje da bi fotelje prvi mogli napustiti rukovodioci ŠG “Vrbanja” u Kotor Varošu i “Oštrelj-Drinić” u opštini Drinić.\nPrema informacijama “Glasa”, vršiocima dužnosti direktora ŠG “Vrbanja” Stani Kuzmić i “Oštrelj-Drinić” Slađani Banjac, koje su na te funkcije imenovane krajem prošle godine, ne zamjeraju se striktno “mršavi” finansijski rezultati, već druge nepravilnosti koje se dešavaju u tim šumarijama.\nPašalić je juče u Banjaluci rekao da su Vlada Srpske i resorno ministarstvo opredijeljeni da se razračunaju sa svim negativnim pojavama u “Šumama Srpske”, te da su moguće smjene direktora u šumskim gazdinstvima u kojima postoje najveći problemi.\nOn je istakao da će ministarstvo, ako bude indicija za bilo kakve kriminalne radnje, podnositi i krivične prijave.\n– Moramo se rješavati takvih kadrova jer postoji loša percepcija javnosti o “Šumama Srpske”, da su tamo kriminalci i da ništa ne funkcioniše. To nije tačno i mi želimo javno preduzeće dovesti u red, prepoznati i riješiti probleme – rekao je Pašalić.\nKako saznaje “Glas”, Vlada RS o sudbinama direktora pojedinih šumskih gazdinstava trebalo bi odlučivati na sjednici u četvrtak, za koju je već pripremljena informacija o poslovanju ovog javnog preduzeća u prvom polugodištu ove godine.\n– Ima više šumskih gazdinstava koja su podjednako loše poslovala, ali akcenat neće biti na finansijskim rezultatima, već na drugim nepravilnostima koje se dešavaju u pojedinim gazdinstvima, poput loše realizacije ugovora prema kupcima, krađe i neizvršavanja šumsko-uzgojnih radova. Pojedini direktori se samovoljno ponašaju i ne uvažavaju upravu javnog preduzeća – ispričao je izvor “Glasa”.\nDodao je da finansijski rezultat nije presudan pokazatelj uspješnosti poslovanja jer neka šumska gazdinstva iz objektivnih razloga nisu realizovala proizvodne planove.\nResorni ministar Boris Pašalić rekao je da su već pokrenute kontrole šumskih gazdinstava i transporta trupaca na putevima.\n– Oduzeto je oko 500 metara kubnih drvnih sortimenata i nastavićemo sa takvim kontrolama – dodao je Pašalić.


Koje su prednosti izdavanja izvoda iz lista nepokretnosti od strane javnog beležnika? - Gecić Law\nNova Uredba o uslovima izdavanja izvoda iz lista nepokretnosti i lista izvoda iz Geodetskog katastarskog informacionog sistema, od strane javnih beležnika i geodetskih organizacija („Uredba“) donosi oslobađanje od još jednog administrativnog tereta – pribavljanja izvoda iz lista nepokretnosti od Republičkog geodetskog zavoda („Zavod“). Međutim, Uredba ostavlja određene nedoumice u praksi, kako u pogledu primene, tako i u pogledu tumačenja. Da li će nas vreme, koje bi proveli pred šalterom i u konsultaciji sa stručnjacima, skuplje koštati u režimu Uredbe?\nGlavne novine koje donosi Uredba su:\nKod raspolaganja nepokretnostima i drugih pravnih poslova koji se zaključuju kod javnih beležnika, stranka više neće morati da pribavlja izvod iz lista nepokretnosti, niti će javni beležnici to moći da traže od stranaka. Javni beležnici će podatke pribavljati po službenoj dužnosti, uz pomoć aplikacije Ministarstva pravde, preko koje će preuzimati podatke iz centralnog registra katastra nepokretnosti;\nStranka će moći da zahteva izdavanje izvoda iz lista nepokretnosti nezavisno od toga da li u kancelariji javnog beležnika zaključuje određeni pravni posao i nezavisno od toga u koje svrhe joj je izvod potreban. Javni beležnik će izdati izvod iz lista nepokretnosti u formi originalnog elektronskog dokumenta, koji se overava kvalifikovanim elektronskom potpisom, odnosno kvalifikovanim elektronskim pečatom;\nJavni beležnici mogu putem aplikacije zahtevati izdavanje uverenja o teretima i zabeležbama.\nIzvod izdat od strane javnog beležnika se po formi značajno razlikovao u odnosu na izvod koji izdaje Zavod, što je pravno neukoj stranci moglo da prouzrokuje nedoumicu u pogledu podataka koje sadrži i oteža tumačenje. Čak su i stranke koje su upućene u tumačenje izvoda koje izdaje Zavod, ukazale da im tumačenje izvoda izdatog od strane javnog beležnika predstavljala poteškoću. Važnost rešavanja spornog pitanja koje se tiče forme izvoda uočili su Ministarstvo građevinarstva i Ministarstvo pravde. Na neka od pitanja je odgovoreno – Izgled izvoda iz lista nepokretnosti koji izdaje javni beležnik će sada biti identičan izgledu izvoda koji izdaje RGZ, pritom će biti naznačeno na samom izvodu da podaci potiču sa informacionog sistema Ministarstva pravde, te da je reč o digitalnoj kopiji izvoda iz lista nepokretnosti Zavoda.\nUredba donosi i nova pravila u pogledu troškova izdavanja izvoda iz lista nepokretnosti. Kod izdavanja izvoda na zahtev stranke, beležnici mogu da zahtevaju isključivo naknadu troškova koja ne može prelaziti 540 dinara. S druge strane, kada pribavljaju podatke po službenoj dužnosti, javni beležnici neće imati pravo da naplaćuju nagradu i naknadu troškova, na primer, kada se u kancelariji javnog beležnika zaključuje ugovor o kupoprodaji nepokretnosti. U ovom slučaju, stranka neće biti dužna da plati ni republičku administrativnu taksu.\nMeđutim, Uredba ostavlja nedoumicu – da li se naknada troškova od 540 dinara naplaćuje po izvodu ili po nepokretnosti iz izvoda? Dosadašnja praksa Zavoda jeste naplata republičke administrativne takse u iznosu od 940 dinara, za list nepokretnosti do 50 strana. S druge strane, ukoliko stranka zahteva izvod iz lista nepokretnosti kod javnog beležnika, trebalo bi da plati 540 dinara. Zbog nepreciznosti odredaba Uredbe o troškovima, u praksi su moguće situacije da javni beležnik za svaku nepokretnost iz jednog lista nepokretnosti naplati po 540 dinara. U tom slučaju, stranka bi platila iznos koji je mnogostruko viši nego da je tražila izdavanje izvoda u Zavodu. Stoga se opravdano postavlja pitanje – da li troškovi beležnika nadmašuju očekivanu uštedu vremena koje bi se izgubilo u redovima pred Zavodom?\nPitanje ostaje otvoreno. Nakon usaglašavanja stavova Ministarstava po pitanju forme, možemo zaključiti da će se ovim rešenjem znatno ubrzati promet nepokretnosti u Srbiji. Pitanje troškova izdavanja će ostati sporno. Za očekivati je da će Ministarstvo građevinarstva i Ministarstvo pravde dalje sarađivati po ovom pitanju kako bi se postiglo efikasno (i jeftinije) rešenje.\nAutori: Suzana Dončić i Miodrag Jevtić


Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) ocenilo je danas da je, posle nedeljne emisije na televiziji Pink, direktno ugrožena bezbednost novinara Slaviše Lekića i pozvala nadležne da preduzmu neophodne mere i zaštite Lekićev fizički integritet.\nU saopštenju, NUNS je ocenio da su pretnje kulminirale nakon emisije TV Pink u kojoj je glavni i odgovorni urednik tabloida Informer Dragan Vučićević označio Lekića kao jednog od učesnika u navodnom državnom udaru.\n“Kao jedini dokaz u prilog toj tvrdnji naveden je Lekićev intervju Nacionalu. U istom kontekstu Slavišu Lekića je spomenuo i ministar pravde Nikola Selaković”, navodi se u saopštenju NUNS-a.\nNUNS je naveo da je Lekić u toj emisiji optužen i da je imao značajnu ulogu u “medijskoj pripremi” ubistva Zorana Đinđića i da je, na taj način, Lekić “targetiran kao državni neprijatelj”, što može imati nesagledive posledice po njegovu bezbednost.\n“NUNS upozorava državne organe, posebno ministra pravde Nikolu Selakovića i ministra unutrašnjih poslova Nebojšu Stefanovića, da su direktno odgovorni ukoliko na bilo koji način bude ugrožena sigurnost novinara Slaviše Lekića”, navelo je to novinarsko udruženje.\nNUNS je, takođe, podsetio da je Lekić 25. novembra u beogradskoj stanici policije u Ulici Milana Rakića, obavestio policiju o pretnjama i osobama koje prate njegovo kretanje i da je o tome sačinjena službena beleška, ali da su mu policajci rekli da ne mogu ništa da preduzmu jer “u njegovoj prijavi nema elemenata krivičnog dela”.


Kasni provođenje reformske agende na nivou BiH - Istinomjer\nKasni provođenje reformske agende na nivou BiH\nAkcioni plan za provedbu Reformske agende za BiH usvojen je u Vijeću ministara početkom oktobra 2015. godine, no u decembru iste godine Vijeće ministara je usvojilo revidirani plan u kojem su neki rokovi koji su postavljeni za kraj 2015. godine, pomjereni za početak ili sredinu 2016. godine.\nPočetkom novembra prošle godine, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, Denis Zvizdić je na sastanku sa šefom Delegacije EU u BiH i specijalnim predstavnikom EU ambasadorom Lars-Gunnar Wigemarkom, te entitetskim premijerima, Fadilom Novalićem i Željkom Cvijanović, govorio o provedbi Reformske agende za BiH.\n“Sasvim smo sigurni da ćemo do kraja godine moći vrlo opravdano kazati da je veliki dio reforske agende pretočen u regulatorni okvir, zakone i da je počela njihova provedba u praksi i da ta provedba, ako pogledamo ekonomske parametre, već daje prve očekivane rezultate koji govore o ekonomskom oporavku BiH. To je ključni zaključak ovog sastanka”, istakao je Zvizdić.\nAkcioni plan za provedbu Reformske agende usvojen je u Vijeću ministara 06. oktobra, a Predstavničkom domu PSBiH je proslijeđen 28. oktobra.\nPrema kalendaru na zvaničnoj stranici PSBiH, ovaj Akcioni plan našao se na dnevnom redu 22. sjednice Predstavničkog doma koja je održana 30. decembra, ali je ta tačka skinuta sa dnevnog reda i pomjerena za prvu narednu sjednicu. Predstavnički dom se o Akcionom planu izjasnio tek na 23. sjednici koja je održana 12. januara, te je tada usvojen sa 32 glasa za, 4 protiv, dok su tri poslanika bila suzdržana.\nAkcionim planom planirano je više od 50 mjera koje trebaju biti provedene u oblastima javnih finansija, oporezivanja i fiskalne održivosti, poslovne klime i konkurentnosti, vladavine prava i dobrog upravljanja te reformе javne uprave.\nOd momenta kada je Akcioni plan dostavljen u PSBiH pa do kraja godine, održane su tri sjednice Predstavničkog doma, kao i tri sjednice Doma naroda PSBiH. Na ovim sjednicama razmatrana su tek dva zakona u Predstavničkom domu i to: Prijedlog zakona o azilu i Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2016. godinu.\nDom naroda razmatrao je nešto više zakona, a na dnevnom redu tri održane sjednice tokom novembra i decembra našli su se: Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u Bosni i Hercegovini; Prijedlog zakona o strancima; Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine; Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine; Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2016. godinu te Prijedlog zakona o azilu.\nOd svih nabrojanih Zakona u vezu sa Akcionim planom za provođenje Reformske agende bi se mogli dovesti Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH za 2016. godinu, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine te Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine.\nVeoma interesantna činjenica je i da je Vijeće ministara BiH 10. decembra prošle godine objavilo Revidirani Akcioni plan za provedbu Reformske agende BiH u kojem su mnogi rokovi prolongirani.\nPrema onome što je navedeno u revidiranom planu sa početka decembra do sada je provedeno ili započelo provođenje 19 mjera iz Akcionog plana.\nMeđu mjerama koje su završene između ostalog su se našli: Zakon o carinskoj politici BiH, Strategija i Akcioni plan za reforme sektora pravde u BiH, Mjere integriteta pravosudnog sistema u BiH, Operativni sporazum sa EUROPOL-om, Državna strategija za borbu protiv korupcije, Strategija i Akcioni plan za borbu protiv terorizma, Izmjene i dopune Krivičnog zakona BiH…\nMeđutim, ako se osvrnemo na izjavu premijera Zvizdića da će do kraja 2015. godine veliki dio reformske agende biti pretočen u regulatorni okvir, prema svemu navedenom možemo zaključiti da je njegovo obećanje samo djelimično ispunjeno, s obzirom da su rokovi za neke aktivnosti koje su trebale biti završene do kraja prošle godine pomjereni na početak ili sredinu ove godine.


Za marketing potrošeno 840 miliona evra\nBeta 8. februara 2016. 15:45\nSavet za borbu protiv korupcije procenio je da su od od 2011. do 2014. godine državne i lokalne institucije i preduzeća potrošile najmanje 840 miliona evra za usluge marketinga, sponzorstva i donacija, izjavila je danas članica tog Saveta Miroslava Milenović.\nOna je rekla da je Savet već skretao pažnju da najavljena privatizacija neće moći da reši problem medija, već da je u medijima pre svega problem nestransparentno finansiranje i trošenje sredstava i regulativa koja podstiče takav način trošenja.\n„Pokušali smo da ukažemo kako se to radi preko oglašavanja, marketinga i narazličitijih vrsta sponzorstava i donacija i to pre svega preko simuliranih javnih nabavki“, rekla je ona.\nOna je naglasila da Savet do danas nije dobio odredjene podatke iz Telekoma Srbija i Srbijagasa, o troškovima za oglašavanje i da i dalje odbijaju da dostave bilo kakve informacije.\n„Iz finansijskog izveštaja možemo da naslutimo da se radi u milionskim iznosima, i to u evrima“, rekla je ona.\nNavela da je i da Informatika AD iz Novog Sada , dostavlja informacija „na kašičicu“, ali i da je i u tom slučaju reč o milionskim iznosima.\nMilenović je naglasila da primera ima mnogo, ali da je primetno da se simulira konkurentnost i transparennost, i da se procedure izvrgavaju ruglu.


Vesti online / Svi komentari / Srbija nema šta da ponudi Rusiji kao garanciju prijateljstva i lojalnosti\nSrbija nema šta da ponudi ruskoj strani, rekao je analitičar iz Moskve Nikita Bondarev. Iako se nakon susreta Tomislava Nikolića i Vladimira Putina činilo da počinje i nova era srpsko-ruskih odnosa, smanjuju se šanse da ove godine srpski budžet bude ojačan ruskim kreditom od milijardu dolara, a pod znakom pitanja je i najavljeno rusko ulaganje u Železaru iz Smedereva.\nOva vest JESTE neprijatno iznenađenje .... ali samo za zaslepljene rusofile koji žive u oblacima .\nStiroporac je "mislio" da je zajednicka kulturna, verska i ekonomska saradnja, koja je godinama trpela, dovoljna podloga i garancija za kredite...!? Pa nije Rusija srpski narod pa da se moze samo obecanjima i obmanom uspeti nesto dobiti, oni nisu slepi a biznis je biznis. Zickanje novca, i SAMO zickanje novca po svetu je SRAMNO, to vide i druge nacije. "Imali ovde Srba" vam je odgovor na sva pitanja i buducu tugu Srbije...nazalost!\nTomo u Brisel ides po misljenje a kod Rusa po pare e nemoze, nisu Rusi budale da finasiraju NATO.\nMa ide on po mišljenje i kod Rusa i u EU, ali ni jedno mišljenje nije povoljno po nas. Ako se opredelimo za Ruse, ostaćemo ovde usamljeni, siromašni i okruženi neistomišljenicima (i možda bez Vojvodine); a ako se opredelimo za EU, ostaćemo bez Kosova.\npa nece samo na recima jer ova vlada se ponasa shareno , 12 godina su zuti pljuvali po ruse,a bota je sve 4inio da ruske investicije zaobidju srbiju tj da rusi ulazu pare u fBiH, tako da ce to ici tesko VEOMA tesko


Farmaceutski otpad sa dvije deponije u Jasenovim Potocima, koje se nalazi na pola puta između Mrkonjić Grada i Glamoča, spakovan je u vreće i odvezen sa ovog lokaliteta, saznaje Srpskainfo.\nRiječ je o lijekovima čiji je rok istekao još prije dvije i po decenije, za koje se pretpostavlja da su u Jasenove Potoke bačeni krajem rata u BiH.\nKako je za Srpskainfo potvrđeno u opštini Mrkonjić Grad, otpad je 19. novembra utovaren i prevezen do konačnog zbrinjavanja.\n"Opština Mrkonjić Grad je 15. oktobra ponovo raspisala tender za zbrinjavanje farmaceutskog otpada. Odlukom načelnika opštine, 4. novembra je, kao najpovoljniji izvođač radova, izabrana firma 'Reciklon RS' Ljubinje. Preuzimanju farmaceutskog otpada su prisustvovali predstavnici opštine Mrkonjić Grad i firme 'Reciklon RS', a o svemu smo obavijestili resorno ministarstvo i Inspektorat RS", kaže za Srpskainfo načelnik opštinskog Odjeljenja za inspekcijske poslove Mitar Cvijić.\nPodsjetimo, Srpskainfo je prva pisala o deponijama s farmaceutskim otpadom u Jasenovim Potocima, za čije su postojanje javnost i nadležni saznali nakon što su mještani, u martu ove godine, prijavili da se Jasenovim Potocima širi nesnosan smrad.\nTom prilikom iz Inspektorata RS su saopštili da su, u blizini sela Jasenovi Potoci, nepoznate osobe bacile medicinski otpad.\n"Otkrivene su dvije veće deponije lijekova, koje datiraju od poslijeratnog perioda. Rokovi upotrebe koji su bili vidljivi, odnose se na period od 1993. do 1997. godine. Na pomenutim deponijama nalaze se tebletirani, parenteralni proizvodi, sirupi, šprice, praškovi, igle stranih proizvođača", rekli su u Inspektoratu Republike Srpske.\nŠvedska donirala opremu za tretman medicinskog otpada


Intenzivnije otpuštanje u privatnom sektoru, kojim će se zaposlenost uskladiti sa obimom privredne aktivnosti, počeće nakon okončanja programa isplate minimalca (krajem oktobra ove godine), navodi se u biltenu koju izdaju Ekonomski fakultet i Fondacija za razvoj ekonomske nauke (FREN).\nOtpuštanje radnika se može očekivati pre svega u delatnostima koja proizvode trajna potrošna dobra, kapitalne proizvode, kao i neegzistencijalne usluge, poput turističkih i sl.\nAutori analize očekuju da će oporavak tražnje za navedenim proizvodima biti postepen i verovatno će biti potrebno godinu dana da se tražnja vrati na pretkrizni nivo.\nNa rast stope nezaposlenosti uticaće ostanak dela radnika koji su se na početku pandemije vratili u Srbiju, a koji su u inostranstvu radili u delatnostima čiji će oporavak biti spor (turizam, ugostiteljstvo, proizvodnja neegzistencijalnih proizvoda i dr.).\nBudući da bad stope BDP od jednog procentnog poena dovodi do rasta nezaposlenosti 2-4 procentna poena, a predviđa se privredni pad od tri odsto, može se očekivati da će stopa nezaposlenosti u proseku u ovoj godini biti oko 12,5 odsto, a krajem ove godine i početkom sledeće 13-14 odsto.\nUzdržana investiciona aktivnost, neveliki promet i blagi pad indeksa obeležili su trgovački dan na Beogradskoj berzi.


PAKETIĆI ZA DECU ŠKOLE “IVO LOLA RIBAR” · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI PAKETIĆI ZA DECU ŠKOLE “IVO LOLA RIBAR”\nPAKETIĆI ZA DECU ŠKOLE “IVO LOLA RIBAR”\nDeci sa smetnjama u razvoju uručeni paketići.\nGradonačelnik grada Kraljeva dr Predrag Terzić i član Gradskog veća grada Kraljeva Ivan Bunardžić poseti li su Školu za osnovno i srednje obrazovanje „Ivo Lola Ribar“. Tom prilikom je Sportski klub „Svetovid“ uručio zahvalnice akterima lokalne zajednice koji su doprineli poboljšanju položaja osoba sa smetnjama u razvoju, kroz podršku u realizaciji aktivnosti kluba u prethodnoj godini, a povodom proslave Srpske nove godine, učenici su pripremili priredbu i Škola je organizovala svečanu podelu paketića.\nGrad Kraljevo je u prošloj godini, Odlukom Gradskog veća na trideset osmoj sednici, opredelio 100.000 dinara Sportskom klubu „Svetovid“. Kako je istakao gradonačelnik grada Kraljeva dr Predrag Terzić, prilikom prethodne posete Školi „Ivo Lola Ribar“, vođeni su razgovori o mogućnostima da učenici ove škole učestvuju u različitim takmičenjima. „Grad je stoga rešio da pomogne sportskom klubu „Svetovid“ obezbeđujući sredstva za njihov odlazak na takmičenje u Sloveniju, ali uključujući ih i u druge sportske aktivnosti. Mislim da smo uspeli da pokažemo da i deca sa posebnim potrebama imaju pravo i treba da se bave sportom. Od posebnog značaja je i to što smo prilikom drugih takmičenja, kao što je bilo prvenstvo u kik – boksu imali prilike da ovu decu pozdravimo, a ona su učestvovala i u otvaranju sportskih manifestacija. Nadam se da će sportski klub „Svetovid“ nastaviti da funkcioniše, a grad će i dalje pomagati njihovo delovanje“, poručio je gradonačelnik iskoristivši priliku da zahvali i košarkaškim klubovima, predstavnicima moto – sporta, kik – bokserima, uz poruku i drugim sportistima da shvate značaj toga i koliko vredi videti jedan osmeh na licima ove dece. Zahvalnice za ovaj vid pomoći uručene su gradonačelniku Kraljeva dr Predragu Terziću, članu Gradskog veća Ivanu Bunardžiću, Gradskoj upravi odnosno Gradskom veću, Moto – klubu AMSK „GTC rejsing – KV“, Košarkaškom klubu PLAY, Klubu borilačkih sportova Kraljevo, Karate klubu KING, Sportskom centru „Ibar“, Plivačkom – vaterpolo klubu „Kraljevo“ i učenicima koji su učestvovali na takmičenjima. Sportski klub „Svetovid“ okuplja 34 člana, decu sa smetnjama u razvoju uzrasta od šest do 17 godina koja pohađaju ŠOSO „Ivo Lola Ribar“ i redovne škole u Kraljevu. Od toga, 20 članova su putnici, 14 žive samo sa jednim roditeljem, 21 dete ima jednog zaposlenog roditelja, a 17 članova živi u porodicama u kojima nijedan roditelj nije zaposlen. Prema rečima direktorke škole Marijane Minić, predsednice Kluba, članovi Kluba su sa smetnjama u intelektualnom razvoju, na nivou lake i umerene mentalne ometenosti, sa oštećenjem sluha, višestrukim smetnjama i autizmom.\n„Već duži niz godina postoji potreba za uključivanjem dece sa smetnjama u razvoju u sportske aktivnosti, naročito poslednjih godina kada škole pohađaju deca sa višestrukim smetnjama. Smisao učestvovanja u sportskim aktivnostima je u tome što će članovi kluba imati uslove za rekreaciju, održavanje zdravlja i normalni psihofizički rast i razvoj. Sve mere će biti usmerene na podršku članovima da razvijaju organizam i ličnost u zdravom, veselom, slobodnom, kreativnom i stvaralačkom duhu. U okviru Škole za osnovno i srednje obrazovanje „Ivo Lola Ribar“, koju neki od njih pohađaju, deca imaju uslove da se bave sportom i rekreativnim aktivnostima, dok deca koja pohađaju redovne škole nemaju stručni rad koji bi uvažio sve njihove smetnje kao i rehabilitacione individualne tretmane koji im pomažu da se samostalno uključe u sportske aktivnosti. Iz tog razloga su naročito važne aktivnosti Sportskog kluba „Svetovid“, jer uključuju podjednako sve članove i daju im šanse za razvoj “, smatra direktorka Škole. Kako je istakla nastavnica Jelena Lazarević, zahvaljujući pomoći grada Kraljeva, u prethodnoj godini Klub je realizovao razne aktivnosti. „Naši članovi su učestvovali u međunarodnim takmičenjima u stonom tenisu i badmintonu u Sloveniji i Tuzli. Učestvovali smo i u lokalnim događajima gde su se naši članovi uključivali u aktivnosti u skladu sa sposobnostima. Realizovali smo školu plivanja u toku letnjeg raspusta. Zahvalni smo svim sportskim klubovima koji su se odazvali, gradu i pojedincima koji su doprineli da naši članovi imaju osećaj da su ravnopravni i poštovani u našoj lokalnoj zajednici“, rekla je Lazarevićeva.\n„Već duži niz godina postoji potreba za uključivanjem dece sa smetnjama u razvoju u sportske aktivnosti, naročito poslednjih godina kada škole pohađaju deca sa višestrukim smetnjama. Smisao učestvovanja u sportskim aktivnostima\nje u tome što će članovi kluba imati uslove za rekreaciju, održavanje zdravlja\ni normalni psihofizički rast i razvoj.\nSve mere će biti usmerene na podršku\nčlanovima da razvijaju organizam i ličnost u zdravom, veselom,\nkreativnom i stvaralačkom duhu.\nU okviru Š\nkole za osnovno i srednje\nkoju neki od njih pohađaju,\nimaju uslove da s\nbave sportom i rekreativnim aktivnostim\n, dok deca koja pohađaju redovne\nškole nemaju stručni rad koji bi uvažio sve njihove smetnje kao i\nrehabilitacione individualne tretmane koji im pomažu da se samostalno\nuključe u sportske aktivnosti.\nIz tog razloga su\nnaročito važne aktivnosti\nuključuju podjednako sve članove i daju im šanse\n“, smatra direktorka Škole.\nKako je istakla nastavnica Jelena Lazarević, z\nučestvovali u međunarodnim takmičenjima u stonom\ni badmintonu u Sloveniji i Tuzli. Učestvovali smo i u lokalnim\ndogađajima gde su se naši članovi uključivali u aktivnosti u skladu sa\nsmo školu plivanja u toku letnjeg raspusta.\nahvalni smo svim sportskim klubovima koji su se odazvali\ngradu i pojedincima\nkoji su doprineli da naši članovi imaju osećaj da su ravnopravni i poštovani u\nnašoj lokalnoj zajednici\n“, rekla je Lazarevićeva.


Cijena električne energije u Republici Srpskoj od sutra će biti niža za oko 23 odsto, jer počinje obračun električne energije po ljetnim tarifama.\nKako su objasnili u preduzeću "Elektrokrajina" Banjaluka, riječ je o ljetnom obračunavanju električne energije, koje će trajati sve do 30. septembra.\n- Cijena električne energije u ljetnoj sezoni, koja traje do 30. septembra, za domaćinstva koja imaju jednotarifno brojilo iznosi 0,0945 maraka po kilovatu. Što se tiče dvotarifnog brojila, cijena električne energije u narednom periodu iznosiće 0,0570 maraka po kilovatu - saopšteno je iz "Elektrokrajine".\nDodali su da se niža dnevna tarifa za domaćinstva u ljetnoj sezoni primjenjuje svakog dana u periodu od 23 do sedam časova.\nMore in this category: « Albanci u Makedoniji na ivici nerava: Spremaju kumanovski scenario Mirjanić: Uskoro određene mjere zbog odluke o povećanju akciza »


zemlja - Sputnjik Srbija\nPranjanci poklonili Vučiću parcelu zemlje\nMeštani Pranjana, gde se obeležava godišnjica operacije „Halijard“, odlučili su da predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću poklone parcelu zemlje u tom mestu zbog njegovih zasluga za taj kraj. Vučić je najavio da će parcelu ustupiti meštanima.\nNakon džinovskih stršljenova, koronavirusa, sada se u SAD pojavljuje "nova briga", a reč je o insektima cikadama i očekuje se da se 1,5 miliona njih pojavi na području ove države s obzirom na to da je proleće njihovo godišnje doba.\nNezavisni od Amerike: Ruski kosmonauti testirali novi sistem komunikacije sa Zemljom\nRuski kosmonauti su na Međunarodnoj svemirskoj stanici testirali sistem za razmenu informacija sa Zemljom, koji funkcioniše nezavisno od Amerike, saopštio je kosmonaut Aleksandar Skvorcov.\nKrim: Neće biti nacionalizacije zemlje u vlasništvu stranaca\nNikakve nacionalizacije krimskih zemljišnih parcela u vlasništvu stranaca neće biti, izjavio je šef radne grupe za međunarodno-pravna pitanja u stalnom Predstavništvu Krima pri predsedniku Rusije Aleksandar Molohov.\nUprkos višedecenijskim istraživanjima, naučnici su i dalje podeljeni po pitanju mnogih procesa koji se odvijaju ispod površine naše planete, uključujući i podatke o taloženju rastopljenih metala u zemljinom jezgru koji stvaraju magnetno polje koje štiti planetu od smrtonosnog solarnog zračenja.\n„Ne odustajemo!“ Potresna priča majke šestoro dece koju su uhapsili Albanci\nŽivi svet: Rešena jedna od najvećih misterija planete Zemlje


Jedrilice na Savi – Ozon Media\nJedrilice na Savi\nSremska Mitrovica – Prva regata sportskih jedrilica na reci Savi biće održana povodom osnivanja jedriličarskog kluba „Sirmium“ iz Sremske Mitrovice.\nU subotu, 28. jula, u periodu od 12:00 do 20:00 časova, svi zainteresovani mogu da se upoznaju sa „belim sportom“. U cilju afirmacije jedriličarstva, regata će trajati dva dana, tako da će ljubitelji reke Save i jedrenja moći da uživaju i u nedelju, u prepodnevnim časovima.\nSvečano otvaranje kluba počinje u subotu, u 16:00 časova, kod mosta Svetog Irineja. Svoja jedra na Savi, osim Mitrovčana, raširiće i brojni gosti, jedriličarski klubovi iz drugih gradova Srbije, koji će biti ugošćeni u Domu učenika. Najveći broj učesnika očekuje se u najmlađem uzrastu, u klasi optimist.\nJedriličarski klub „Sirmium“ baviće se obukom jedrenja, kako dece, tako i odraslih, u cilju negovanja sportskog duha, afirmacije olimpizma, podizanja nivoa svesti o zaštiti životne sredine (reke Save) i popularizacijom alternativnog izvora energije – vetra.\nPočela isplata novčane naknade za raseljene sa Kosova i Metohije\nPredstavljanje knjige ljubavne poezije „Mila moja“\n13.06.2019. Ozon Komentari su isključeni na Predstavljanje knjige ljubavne poezije „Mila moja“\n12.06.2018. Ozon Komentari su isključeni na Slobodna zona u Mitrovici\nHumanitarni koncerta „Benda iz komšiluka“\n20.07.2018. Ozon Komentari su isključeni na Humanitarni koncerta „Benda iz komšiluka“


Zakerberg saopštio do kada su Trampu ukinuti nalozi na mrežama - 07.01.2021, Sputnik Srbija\nVučić: Penzionerima na poklon 20.000 dinara u februaru\nZakerberg saopštio do kada su Trampu ukinuti nalozi na mrežama\nFejsbuk i Instagram produžiće zabranu za naloge američkog predsednika Donalda Trampa na najmanje naredne dve nedelje dok se ne završi prenos vlasti u SAD... 07.01.2021, Sputnik Srbija\nA sloboda govora, pravi primer na delu, a ovamo Kina i Rusija guše slobodu izražavanja. Kakvi licemeri\nKoja demokratija. Zasto ne brise naloge nasih hskaca ?\nvesti, tviter, instagram, donald tramp, mark zakerberg\n© AP Photo / J. David AkeTviter profil predsednika Donalda Trampa\nFejsbuk i Instagram produžiće zabranu za naloge američkog predsednika Donalda Trampa na najmanje naredne dve nedelje dok se ne završi prenos vlasti u SAD, saopštio je danas direktor kompanije Fejsbuk Mark Zakerberg.\nPrethodno je objavljeno da su društvene mreže Tviter i Fejsbuk privremeno zaključale Trampove naloge zbog njegovih, kako navode, neutemeljenih tvrdnji o krađi predsedničkih izbora usred nereda u glavnom gradu zemlje.\nTviter je zatražio da Tramp obriše tri komentara sa svog naloga kao rezultat neviđenog nasilja u Vašingtonu, nakon što su njegove pristalice upale u zgradu Kongresa na Kapitol hilu i sukobile se s policijom, pri čemu je život izgubilo četvoro demonstranata, preneo je Rojters.\nKompanija „Tviter“ je poručila da će sledeće kršenje njihovih pravila dovesti do trajnog brisanja profila Donalda Trampa.\nFejsbuk je nešto kasnije objavio da će onemogućiti Trampu da postavlja komentare 24 sata zbog kršenja dva njihova pravila, dok ga je „Tviter“ zaključao na 12 sati.\n„Fejsbuk i „Jutjub“, koji su u vlasništvu Alfabet Gugla, takođe su uklonili video-snimak u kojem je Tramp nastavio da optužuje za navodnu krađu na predsedničkim izborima, iako je tražio od svojih pristalica da idu kući, prenosi Tanjug.\nVideo je sklonjen i sa Instagrama i sa predsednikovog naloga, koji će takođe biti zaključan 24 sata, naglasio je Adam Masuri, prvi čovek Instagrama putem Tvitera.\nJutjub“ nije davao nikakve komentare povodom Trampovog naloga.\nTramp obrisao komentare, Tviter mu odblokirao nalog\nTviter, Fejsbuk i Instagram blokirali Trampa, preti mu brisanje naloga\nNovi rat Trampa i Tvitera: Ko će pobediti?\n7 Januar, 21:051\n7 Januar, 20:27


Presudu Mladiću Srbija dočekuje uz dominantno negiranje genocida\nŽena sa zaštitnom maskom prolazi pored grafita s likom ratnog generala Vojske Republike Srpske Ratka Mladića, u Beogradu 12. novembra 2020.\n"Teška situacija za srpski narod" – ovako je predsednik Srbije Aleksandar Vučić opisao 8. jun, dan kada će u Hagu biti izrečena konačna presuda ratnom generalu Vojske Republike Srpske (VRS) Ratku Mladiću za genocid u Srebrenici.\nDrugostepena presuda Mladiću biće izrečena četiri godine nakon prvostepene kojom je osuđen na doživotni zatvor.\nMeđunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju, poznat kao Haški tribunal, Mladića je 2017. godine prvostepeno osudio na kaznu doživotnog zatvora zbog genocida nad Bošnjacima u Srebrenici počinjenog u leto 1995. godine.\nMladić je prvostepeno osuđen i po drugim tačkama optužnice - zbog progona muslimana i Hrvata širom Bosne i Hercegovine (BiH), terorisanja civila tokom opsade Sarajeva i uzimanja pripadnika UNPROFOR-a kao talaca tokom rata u BiH.\nSrbija konačnu presudu Mladiću dočekuje u atmosferi negiranja genocida, ocena je Ivane Žanić, izvršne direktorke nevladinog Fonda za humanitarno pravo.\n"Ja ne stičem utisak da smo se pomerili iz devedesetih što se tiče genocida u Srebrenici. Uglavnom se krećemo između dva polariteta – prvi su političari koji otvoreno slave Ratka Mladića kao heroja, a drugi polaritet je negiranje da je u Srebrenici počinjen genocid, već se koriste sintagme da je to bio 'veliki' ili 'strašan' zločin", rekla je Žanić za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nKako se negira genocid?\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je više puta u obraćanju medijima odbio da zločin u Srebrenici okarakteriše kao genocid, uprkos presudama Međunarodnog suda u Hagu koje je Srbija u obavezi da poštuje.\nOsim Mladića, Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju u Hagu je osudio još 13 bivših pripadnika Vojske i policije Republike Srpske za genocid nad oko osam hiljada muškaraca i dečaka u zaštićenoj zoni u i oko Srebrenice u julu 1995. godine.\nNa doživotni zatvor zbog genocida u Srebrenici osuđen je i Radovan Karadžić, nekadašnji predsednik Republike Srpske.\nNa području oko Srebrenice do sada su ekshumirane 94 masovne grobnice, a identifikovani su posmrtni ostaci više od 6.900 žrtava koje su ubile snage Vojske Republike Srpske. Još uvek se traga za više od 1.000 nestalih Srebreničana.\nIvana Žanić iz Fonda za humanitarno pravo objašnjava kako se u javnosti negira genocid:\n"Uvek se, pre godišnjice genocida u Srebrenici ili sličnim povodima, pokušava da se stavi fokus i na to da su Srbi žrtve. Onda se pozivaju na zločine nad Srbima koji su počinjeni oko Srebrenice 1992. godine, a ove godine je Aleksandar Vučić otišao i dalje u prošlost, pozivajući se na žrtve logora Jasenovac iz Drugog svetskog rata", napominje ona.\nVučić je 2. juna u Beogradu odgovarao na pitanja novinara na konferenciji sa srpskim članom Predsedništva Bosne i Hercegovine Miloradom Dodikom.\nDok je Dodik eksplicitno izjavio da se "genocid nije desio", Vučić je rekao da je nesporno da je u logoru Jasenovac na teritoriji ustaške Nezavisne Države Hrvatske (NDH) tokom Drugog svetskog rata ubijeno mnogostruko više Srba, ali da treba gajiti pijetet prema žrtvama ubijenim u Srebrenici.\n"Da bi naše jasenovačke žrtve ostale upamćene moramo da poštujemo srebreničke žrtve. A o pravnoj terminologiji ne mislim da je vreme ni mesto da ulazimo sada", rekao je Vučić.\nFunkcioneri SNS-a uoči presude Mladiću\nNa Vučićevu izjavu reagovala je na Tviteru Nataša Kandić, osnivačica nevladinog Fonda za humanitarno pravo u Srbiji.\nOna je 6. juna napisala da bi, povodom izricanja presude Ratku Mladiću, predsednik Srbije trebalo da moli žrtve za oproštaj jer je Srbija pomagala vojsku bosanskih Srba, čiji su generali osuđeni za genocid, a ne da poziva Srbiju da poštuje srebreničke žrtve da bi jasenovačke ostale upamćene.\nNa Tviteru su ispod ove objave upućene uvrede i pretnje sa anonimnih profila.\nZvaničan odgovor Nataši Kandić stigao je od gradonačelnika Novog Sada i potpredsednika Vučićeve Srpske napredne stranke Miloša Vučevića.\nOn je tvit Nataše Kandić ocenio kao "napad na predsednika i njegov rad na negovanju kulture sećanja na srpske žrtve".\nVučević je na svom Instagram profilu naveo da mu je "izuzetno drago što u našoj slobodnoj Srbiji svako ima pravo da izrazi svoje mišljenje, bez obzira koliko ono pogrešno bilo", te da uverava "gospođu Kandić i sve koje dele njene skandalozne stavove da predsednik Vučić nije jedini koji pamti nevine žrtve našeg naroda".\n"Ima nas još mnogo koji, kao i on, opraštamo, ali ne zaboravljamo. Mržnje nema u našim srcima, već u njima prebiva nada da će krv mučenika biti zalog preporoda, baš kako nas naša sveta pravoslavna crkva uči", naveo je Vučević.\nNataša Kandić nije želela da komentariše Vučevićev odgovor.\nIzvršna direktorka nevladinog Fonda za humanitarno pravo Ivana Žanić rekla je za Radio Slobodna Evropa (RSE) da Vučevićeva izjava "nije ništa čudno".\n"Jer je to politika Srbije svih proteklih godina - da je napadan i omalovažavan svako onaj ko podseća na presuđene i utvrđene činjenice, kao i da se to proglašava za napad na Aleksandra Vučića i 'zaveru' protiv njega i njegove politike", zaključuje Žanić.\nOdbijanje saradnje sa Hagom\nDrugostepenu presudu Ratku Mladiću izriče Međunarodni rezidualni mehanizam za krivične sudove, naslednik Haškog tribunala. Za isti dan, 8. jun, u Njujorku je zakazana sednica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija (SB UN) na kojoj će biti podnet izveštaj o radu suda.\nPredsednik Srbije je presudu Mladiću i sednicu Saveta bezbednosti doveo u vezu, govoreći o "teškom danu" za Srbiju.\n"Vidite kako je to podešeno, sami zaključite da li je to slučajno", rekao je Vučić na konferenciji za novinare 4. juna.\nTakva izjava predsednika Srbije, prema oceni Ivane Žanić, odgovara retorici koju vladajući režim promoviše - retorici navodnih "napada na Srbiju" i "zavere protiv Srba".\nŽanić smatra da je Vučić "vrlo svestan toga da će na sednici Saveta bezbednosti biti upućena oštra kritika Srbiji zbog odbijanja saradnje sa Hagom".\n"Aleksandar Vučić je veoma svestan da smo mi u obavezi da sarađujemo sa Međunarodnim rezidualnim mehanizmom i da te dve osobe moraju da budu isporučene", dodaje ona.\nRadeta i Jojić su pred Međunarodnim rezidualnim mehanizmom optuženi za zastrašivanje, pretnje i nuđenje mita svedocima u postupku protiv lidera desničarske Srpske radikalne stranke Vojislava Šešelja. U prethodnom sazivu Skupštine Srbije, Šešelj, Radeta i Jojić bili su poslanici.\nŠešelj, inače lider partije u kojoj je do 2008. bio Vučić, bio je u Hagu uz brojne članove rukovodstva Srbije iz devedesetih godina kojima se sudilo za udruženi zločinački poduhvat tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji. Šešelj je 2018. godine u Hagu osuđen na deset godina zatvora zbog podsticanja progona, deportacije i prisilnog raseljavanja Hrvata u vojvođanskom selu Hrtkovci, 1992. godine.\nVojislav Šešelj je danas u Srbiji jedan od glavnih negatora genocida u Srebrenici. Srpska radikalna stranka nema poslanike u aktuelnom sazivu parlamenta, jer je na izborima ostala ispod cenzusa.\nVučić neće da izruči radikale\nPolitika predsednika Srbije Aleksandra Vučića, kako je sam izjavljivao, jeste da "nijednog Srbina nije isporučio Hagu".\nTo je poslednji put ponovio i 4. juna, govoreći o predstojećoj sednici Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija o radu Haškog suda.\nRedovna polugodišnja sednica na kojoj se članice Saveta bezbednosti informišu o radu suda naslednika Haškog tribunala, Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove, poslednji put je održana u decembru 2020. godine.\nU najavi predstojeće sednice, Savet bezbednosti je objavio da je 11. maja 2021. obavešten da Srbija i dalje ne ispunjava svoje međunarodne obaveze da Petra Jojića i Vjericu Radetu isporuči Međunarodnom rezidualnom mehanizmu.\nPismo Savetu bezbednosti uputio je predsednik suda Karmel Ađijus (Carmel Agius). On je pozvao Savet da "preduzme neophodne mere" kako bi Srbija ispunila svoje obaveze i napomenuo da je to "treći put da se Savet obaveštava o nepostupanju Srbije".\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je 18. aprila izjavio da neće izručiti Jojića i Radetu, dodajući da je to pitanje "odnosa prema državi".\nIz Ministarstvu pravde Srbije su za RSE ranije saopštili da prema "pravosnažnoj odluci Višeg suda u Beogradu nisu ispunjeni uslovi za izručenje Vjerice Radete i Petra Jojića".\n"Srbija poštuje pravnosnažne odluke domaćih sudova. Nastavićemo da se zalažemo pred Mehanizmom za međunarodne krivične sudove da se sudski postupci vode pred nadležnim sudom u Srbiji, uz davanje svih garancija za nepristrasno i fer suđenje", navedeno je u martu 2020. u odgovoru Ministarstva.\nPetar Jojić (prvi s leva) bio je ministar pravde u Vladi tadašnje Savezne Republike Jugoslavije (SRJ). Na fotografiji od 12. avgusta 1999. su članovi te Vlade sa Slobodanom Miloševićem, predsednikom Jugoslavije, koji je sedam godina kasnije umro u pritvorskoj jedinici Haškog suda.\n"Bez obzira da li se radilo o optužbi za nepoštovanju suda ili za ratne zločine. Bilo je slučajeva da je sud donosio odluku o izručenju i u slučajevima nepoštovanja suda, a sad imamo situaciju da je sud procenio da nema uslova za izručenje", rekao je Ljajić tada.\nZašto se traži izručenje Radete i Jojića?\nZbog zastrašivanja, pretnji i nuđenja mita svedocima u postupku protiv lidera radikala Vojislava Šešelja Haški sud je još u oktobru 2012. godine optužio Jojića i Radetu, kao i Jova Ostojića koji je u međuvremenu preminuo.\nOvaj sud je u decembru 2015. godine izdao nalog Srbiji za njihovo hapšenje, a 2016. godine je izdat i međunarodni nalog za hapšenje Jojića i Radete.\nZa nepoštovanje suda predviđena je kazna zatvora do sedam godina i/ili novčana kazna do 100 hiljada eura.\nPoziv Srbiji da izruči dvoje radikala stigao je više puta, a u pismu upućenom vlastima u Srbiji 8. decembra 2020. godine sudija Liu Daćun (Liu Daqun) je ovako obrazložio haški zahtev:\n"Uprkos činjenici da optuženi više nisu poslanici u Narodnoj skupštini Srbije, svedoci su ostali pri svom nedvosmislenom stavu da nisu voljni da svedoče ukoliko bi predmet bio ustupljen Srbiji, što održavanje procesa u Srbiji čini nemogućim", naveo je sudija.\nRadikali su, nakon toga, na svom Tviter nalogu poručili: "Ne damo u Hag Vjericu Radetu i Petra Jojića".\nRadeta je na svom Tviter nalogu napisala: "Evo opet me nasekiraše" i dodala: "Dobro, šalim se".\nNa odbijanje vlasti u Beogradu da sarađuju sa Hagom ukazala je i Evropska komisija u svom poslednjem izveštaju o napretku o napretku Srbije u ispunjavanju ključnih poglavlja u pregovorima sa Evropskom unijom. Reč je o poglavljima 23 i 24 koja se odnose na vladavinu prava i ljudska prava.\nU izveštaju se podvlači da Srbija nastavlja kontinuirano i javno da osporava presude Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju. Upozorava se da Srbija mora potpuno da sarađuje da Međunarodnim rezidualnim mehanizmom za krivične sudove, kao i da potpuno prihvati i sprovodi njegove presude i odluke.