PLAN(ETA) B NE POSTOJI - MILICA magazin\n10. Samit mode u Kopenhagenu\nNa upravo završenom desetom Modnom samitu u Kopenhagenu okupili su se lideri modne industrije, inovatori, nevladine organizacije, ekolozi i izrazili zahtev za hitnim delovanjem u pravcu razvoja održivosti u modnoj industriji.\nSamit mode u Kopenhagenu je najveći međunarodni događaj na kojem vodeće modne kompanije otkrivaju nova rešenja i prdstavljaju nove modele održivog poslovanja. Organizator samita je Global Fashion Agenda, vodeći svetksi forum za održivost u modnoj industriji pod pokroviteljstvoj Nj. V. Princeze Danske, koja na otvaranju, upravo završenog Samita, izjavila: „Održivost podrazumeva zadovoljavanje naših trenutnih potreba, bez ugrožavanja budućih generacija da zadovolje svoje“.\nSamit je okupio 1300 posetilaca oko 78 vrhunskih stručnjaka i više od 450 brendova i modnih organizacija iz 48 zemalja širom sveta. Teme diskusija kretale su se od klimatskih promena i cirkularne ekonomije do moći koje imaju kreatori mode i uticaju koji imaju na prekomerne potrošačke navike. Govorilo se o upravljanju kompanijama, proizvodnji, dizajnu, investicijama, politici implementiranja održivih modela.\nFrancois-Henri Pinault, CEO Kering\nLider kompanije luksuznih brendova Gucci, Saint Laurent, Bottega Venetta, Balenciaga i ostalih je naglasio da je održivost dobra poslovna prilika. Francois je najavio saradnju Keringa i konkurentske kompanije luksuznih brendova LVMH, jer kako smatra, samo saradnja brendova i kompanija, čak saradnja između industrija (na primer modne i idnustrije i industrije hrane) mogu dovesti do efikasnijih rešavanja problema po pitanju prirodnih resursa. Takođe, objavio je da više neće zapošljavati modele mlađe od 18 godina, kao i da Kering namera da prepolovi emisiju CO2 i drugih štetnih gasova do 2025. godine. On je naglasio kako svi treba da imamo velike ciljeve i da stremimo ka njima, jer je prekasno da bismo se zadovoljili malim pobedama.\nPaul Polman, predsednik internacionalne komore za trgovinu\nPolman je jednom rečenicom definisao stanje u kojem se nalazimo: It was the best of times, it was the worst of times. U 21. veku imamo gotovo neograničene slobode i pravo da se borimo za ono u šta verujemo i pravo da kažemo ono što mislimo, a ipak se nalazimo na pragu izumiranja. Naglasio je da su tri najveća problema sadašnjice nejednakost polova, preživljavanje na planeti i društva koja isključuju određene pojedince i grupacije.\nCyrill Gutsch, osnivač organizacije Parley for the Oceans\nParley for the Oceans bavi se zaštitom životne okoline sa akcentom na čišćenje okeana, te se izlaganje osnivača ove organizaicje zasnivalo na tezi da je neophodno iskoreniti upotrebu plastike. Uspostavili su partnerstvo sa brendom Adidas sa kojim su kreiraju i proizvode patike od recikliranog okeanskog otpada.\nVanessa Friedman, kritičarka mode i urednica u The New York Times\nVanessa je takođe apelovala da se uspostave definicije fer proizvodnje, transparentnosti, i normalnih uslova rada koje će važiti za sve i koje problematične firme neće da tumače onako kako im to odgovara, kao što to sada rade. Njen predlog kompanijama luksuznih brendova je da svoje stare kolekcije uzmu nazad, daju imnovi izgled i vrat u prodaju, jer nema potrebe za daljom proizvodnjom na prezasićenom tržištu.\nModna kuća Burberry\nSpaljivanje neprodatih kolekcija više neće biti praksa ove modne kuće. Objavili su i da do 2022. godine planiraju da prestanu sa proizvodnjom štetnih gasova, da će uvesti upotrebu recikliranih materijalea za pakovanje.\nWolfgang Blau, predsednik publikacije Condé Nast International\nLider jedne od najvećih medijskih kuća koja, između ostalih, izdaje Vogue, Vanity Fair, The New Yorker istakao je da su presudnog značaja oni saradnici na najnižim položajima jer su najbliži konzumentima, i da su njihove ideje obično najbolje. Direktori sa druge strane snose veliku odgovornost da nove ideje inkorporiraju u strategiju kompanije.\nEmanuel Chirico, vlasnik PVH Corp\nkompanije koja okuplja velike modnih brendova (Calvin Klein, Tommy Hilfiger i dr) rekao je kako moraju postojati jasna pravila igre koja se ne smeju kršiti.\nGoogle i Stella McCartney\nsu najavili saradnju u kreiranju programa koji će meriti uticaj modne industrije na klimatske promene.\nU okviru Samita održan je Forum inovacija (Inovation Forum) na kojem je predstavljeno pedeset novih rešenja za održivu proizvodnju, kao i modeli saradnje malih i srednjih kompanija. Predstavljen je i ovogodišnji Pulse Report, koji objavljuje organizacija Global Fashion Agenda. Izveštaj ukazuje na usporavanje napretka razvoja održivosti i to za trećinu u odnosu na prethodne godine. Izveštaj je, međutim, pokazao da postoji velika zainteresovanost građana širom sveta za temu održivosti, kao i da je vrlo popularna tema na društvenim mrežama.\nGovorilo se svakako i o uticaju politike i zakona na usvajanje održivih modela, i to najčešće kao preprekama u njihovoj implementaciji. Izražen je zahtev da bi politiku održivosti trebalo uvrstiti među političke prioritete. Kao dobar primer političke strategije u tom smislu istaknuta je Velika Britanija. Većina učesnika je izrazila nadu da će novi izbori za parlament Evropske Unije doneti velike pomake. Ipak, od vlada i političara se u tom pogledu malo očekuje. Industrija je svesna da je promena na njoj samoj, u saradnjama, inovacijama i novim poslovnim modelima.\nNema se više vremena, vreme je za delovanje!\n#COPENHAGEN FASHION SUMMIT #ODRžIVOST MODNE INDUSTRIJE


Poslednja izmena 19:23\n02.07.2018 u 22:00\nBiti il` ne biti za Angelu Merkel\nDrugi put od 1949. godine, osovina političke stabilnosti u Nemačkoj – koalicija Hrišćansko-demokratske unije (CDU) kancelarke Angele Merkel i Hrišćansko-socijalne unije (CSU), koju u današnjoj vladi predvodi Herst Zehofer, ministar unutrašnjih poslova – dovedena je u pitanje, ovog puta zbog raskola oko dalje migrantske politike Berlina. Koliko juče, a nakon tri odlaganja termina susreta tokom dana, lideri tri članice vladajuće nemačke koalicije: Angela Merkel, Herst Zehofer i Andrea Nales dogovorili su zajednički sastanak kasno sinoć po lokalnom vremenu. Najavljena tema susreta je „pokušaj da se reši kriza oko migrantske politike koja preti tromesečnoj vladi kancelarke Angele Merkel”, preneo je Rojters\n30.06.2018 u 17:12\nMerkel: 14 zemalja EU spremno da primi nazad azilante\nČetrnaest zemalja Evropske unije saopštilo je da su spremne da potpišu sporazume sa Nemačkom o prijemu tražilaca azila koji su prethodno bili registrovani drugde, a među tim zemljama su i neke koje su najglasnije u protivljenju migracionoj politici otvorenih vrata nemačke kancelarke Angele Merkel. To je navedeno u dokumentu koji je kancelarka prosledila liderima svojih koalicionih partnera, a u koji je Rojters imao uvid. Prema dokumentu - koji britanska agencija vidi kao napor da se umire bavarski saveznici Angele Merkel - bilateralni sporazumi će proces deportovanja izbeglica, koje su ranije registrovane u nekoj drugoj zemlji članici EU, učiniti daleko efikasnijim\n19.06.2018 u 19:25\nNemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makron saglasili su se danas da je potrebno pronaći zajednički evropski odgovor na migrantsku krizu. Sastanak dvoje lidera u Berlinu za cilj je imao usaglašavanje pozicija dve vodeće članice o budućnosti Evropske unije uoči samita EU sledeće nedelje. Merkel je rekla da je uverena da Evropa treba da sarađuje kako bi se suzbili uzroci izbegličkog talasa tako što bi se poboljšali uslovi u zemljama porekla migranata, prenosi AP. Istovremeno, potrebno je pojačati bezbednost na spoljnih granicama EU i borbu protiv krijumčara ljudi.\n02.06.2018 u 19:56\nMerkel: Spreman za saradnju sa italijanskom vladom, ali...\nBERLIN – Nemačka kancelarka Angela Merkel kaže da je spremna a saradnju sa novom italijanskom vladom, ali napominje da princip solidarnosti među članicama evrozone ne bi trebalo da pretvori blok s jedinstvenom valutom u Uniju koja deli dug. Rojters ocenjuje da je Merkelova time, izgleda, isključila mogućnost da se smanji dug Italiji. „Biću otvorena prema novoj italijanskoj vladi i sarađivati s njom, umesto da spekulišem o njenim namerama”, rekla je Merkel u intervjuu za list „Frankfurter algemajne zontagscajtung”, koji je danas objavljen. Nova italijanska vlada premijera Đuzepea Kontea položila je u petak zakletvu u predsedničkoj palati Kvirinale, skoro tri meseca nakon parlamentarnih izbora, čime je u poslednjem trenutku izbegnuto prevremeno glasanje, već viđeno kao svojevrsni\n18.05.2018 u 15:38\nMerkel u Sočiju, Putin je dočekao cvećem\nSoči - Nemačka kancelarka Angela Merkel doputovala je u Soči gde su je dočekali ruski premijer Dmitrij Medvedev i predsednik Vladimir Putin, koji joj je poklonio cveće. Putin je dočekao Merkelovu na ulazu u rezidenciju u Sočiju i poklonio joj buket krem ruža, kao i frezija i drugog cveća pastelnih boja, prenosi Tass. Fotografiju je objavio tv kanal Rosija 24. Putin i Medvedev su, dočekavši nemačku delegaciju u rezidenciji u Sočiju, na kratko porazgovarali sa kancelarkom Merkel na ruskom. Kancelarka je Medvedevu čestitala na formiranju novog kabineta, dok je on odgovorio da se raduje novoj saradnji sa nemačkom vladom. (Tanjug)\n09.05.2018 u 08:57\nMej, Merkel, Makron apelovali na Trampa zbog napuštanja sporazuma sa Iranom\nLONDON/BERLIN/PARIZ – Lideri Britanije, Nemačke i Francuske pozvali su SAD da se uzdrže od preduzimanja akcija, koje bi sprečile preostale potpisnice nuklearnog sporazuma sa Iranom da nastave s njegovom primenom. U zajedničkom saopštenju, objavljenom nakon što je američki predsednik Donald Tramp saopštio da će se Vašington povući iz sporazuma, britanska premijerka Tereza Mej, nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makron pozvali su Iran da pokaže uzdržanost i nastavi sa ispunjavanjem svojim obaveza, kao što je saradnja sa inspekcijskim zahtevima. Oni su pozvali Vašington da „osigura da strukture (sporazuma) mogu da ostanu netaknute, i da izbegne preduzimanje akcije, koja ometa sve ostale strane u dogovoru da ga u potpunosti sprovedu”. Američki predsednik Donald\n07.05.2018 u 17:28\nBERLIN – Nemačka kancelarka Angela Merkel izrazila je danas uverenje da će zajedno s Francuskom pronaći rešenje za reformu evrozone, iako se Pariz i Berlin uoč sastanka u junu razilaze po više tačaka. Uprkos razlikama, Francuska i Nemačka „uvek pronađu zajedničko rešenje”, navela je Merkelova tokom panel diskusije sa studentima viših stručnih škola u Berlinu. Ona je ocenila da je za 19 članica evrozone „neophodna bliskija politika”, ali da Francuska i Nemačka, koje se smatraju motorom Evrope, često „govore drugačijim jezikom”, a kao primer je navela rad na jačanju Bankarske unije. „Nemačka uvek smatra da treba da budemo kompetitivni, da treba da budemo efikasni”, rekla je ona, dodavši da Francuska „možda želi da ;brže dođe do poklapanja”. Dve zemlje imaju za cilj da u junu\nRuske cevi se isprečile između Trampa i Merkelove\nTri dana je delio i primao komplimente, grlio se i ljubio sa domaćinom, a opet je francuski predsednik napustio Vašington, a da šefa Bele kuće nije pridobio za iranski ili klimatski sporazum. Misija nemačke kancelarke još je teža jer ona stiže u Ameriku sa podjednako teškim temama, a ni na kraj pameti joj nije da proba da šarmira Donalda Trampa. Evropski dvojac pokušava da u razmaku od samo jednog dana umiri američkog lidera, koji odavno gunđa zbog ponašanja njihovih vlada. I dok je prema Emanuelu Makronu pokazao lične simpatije, predsednik SAD ne krije da nema hemije između njega i Angele Merkel, kojoj jedva da je pružao ruku prilikom ranijih sastanaka. Njihov ponovni susret obeležavaju sve same neprijatne teme: ruski gas, tarife i moguć trgovinski rat, javlja „Dojče vele”. Prvi\nNemačka čuva svoj fiskalni suverenitet\nSusret nemačke kancelarke Angele Merkel i francuskog predsednika Emanuela Makrona bio je veoma srdačan, ali Nemačka ne deli oduševljenje Makronovim ambicioznim planom za reformu Evropske unije, naročito ne reformom evrozone. I u drugim pitanjima, poput Sirije, Nemačka ima uzdržaniji stav, te se nije priključila prošlonedeljnim raketnim napadima na položaje u ovoj zemlji, pa je ovaj susret, uoči odvojenih poseta Vašingtonu iduće nedelje, bio prilika za pokušaj usaglašavanja stavova oko mnogo tema. Kako se i očekivalo postignuta je načelna saglasnost da Nemačka i Francuska zajednički rade na reformi EU i evrozone. Merkelova je uoči susreta izrazila optimizam o postizanju dobrih rezultata u brojnim reformama koje čekaju EU. Među njima najviše zabrinutosti u Nemačkoj izaziva reforma evrozone i\n20.02.2020 u 19:24\nAmerika razmatra povlačenje svojih trupa zbog taksi\n20.02.2020 u 19:00\n20.02.2020 u 18:50\nLitije širom Crne Gore; Amfilohije poručuje: Narod je prestao da se plaši\n20.02.2020 u 18:30\nU planu obnova ograde Akademskog parka


Imamo alatke - Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO\n18. октобра 2012. • Novi mediji i Web 2.0 • by Kate Nacy\nSavremeni novinari imaju pristup mnoštvu “alatki” – ili bolje – “tulkita”, koje pre deset godina uglavnom nisu postojale.\nAlatke za novinare, u koje su nekada spadali sada već zastareli rezač za olovke i rezervne baterije, često podrazumevaju izbore resursa i podataka baziranih na vebu, prilagođenih određenom tipu novinara. U mnogim slučajevima problem je samo pronaći ih ili znati da uopšte postoje.\nJedan noviji projekat Evropskog centra za novinarstvo zaslužuje pažnju zbog činjenice da je usredsređen na izveštavanje o prirodnim katastrofama, koje, mada su relativno svakidašnje, svojom nepredvidivošću često izazivaju paniku kod novinara.\n“Hitno novinarstvo” je nov, pametno dizajniran “tulkit za bolje, preciznije izveštavanje”. Ovaj sajt predstavlja kompilaciju različitih resursa za novinare koji izveštavaju u ili o nepredvidivim situacijama, sa fokusom na veb aplikacije i platforme koje koriste novu digitalnu tehnologiju da bi pojačale izveštavanje o vanrednim situacijama kao što su prirodne katastrofe i politički sukobi. Od posebnog interesa je segment posvećen pronalaženju novih načina za izveštavanje o šumskim požarima, za koje se zna da je fizički i emotivno iscrpljujuće i da zahteva konstantnu verifikaciju vrlo promenljivih podataka.\nPoslednjih godina broj specijalizovanih sajtova (“tulkitova”) osmišljenih tako da pomognu novinarima značajno je porastao. Postoje sajtovi koji pružaju uputstva za otimiziranje veb pretraga, pronalaženje ljudi koji ne žele da budu nađeni, pristupanje javnim evidencijama i informacijama, razumevanje digitalnih izdavačkih prava, čitanje topografskih mapa i karti za zemlju, more i vazduh (objašnjenih za novinare novinarskim žargonom), tumačenje podataka/statistika u izveštavanju (koje često dovodi do strahovitog izvrtanja činjenica), izveštavanje o traumama i tragedijama… Ovaj spisak se stalno proširuje, kao i sve drugo na internetu.\nNeko je jednom prilikom rekao (odnosno, ako je verovati internetu, Mič Kapor iz organizacije Electronic Frontier Foundation) je rekao: “Nalaženje informacija na internetu je kao da pijete vodu sa hidranta.” To poređenje stoji, ali izgleda da ipak postoje načini da se taj mlaz ukroti.\nTags:Evropski centar za novinarstvo, hitno novinarstvo, političko izveštavanje, prirodne katastrofe, tulkit\n» Novi mediji i Web 2.0 » Imamo alatke


Meditacija i razmišljanje - Zdrava Hrana\nMeditacije poboljšava raspoloženja, opšte zdravlje i smanjuje stres – a sada je utvrđeno da ona poboljšava i rad mozga.\nU proučavanju, čiji su rezultati obavljeni u časopisu Journal of Consciousness and Cognition utvrđeno je da 20 minuta meditacije dnevno, nakon samo nekoliko dana, pomoglo grupi koja je meditirala da značajno bolje uradi kognitivne testove (testove inteligencije i poimanja) od kontrolne grupe koja nije meditirala.\nGrupa koja je meditirala praktikovala je najjednostavniju tehniku meditacije, koja se sastoji od koncentracija na dah i svesnog praćenja daha. Kada su toj grupi i kontrolnoj grupi nakon nekoliko dana dati kognitivni testovi, grupa koja je meditirala uradila je testove u nekim slučajevima i do 10 puta bolje od kontrolne. U grupi koja je meditirala utvrđeno je vidno poboljšanje koncentracije, pamćenja i vizuelne pažnje.\nI druga proučavanja su pokazala slične rezultate. Neka od njih su utvrdila da redovna meditacija pomaže da se smanje gubitak pamćenja i opadanje kognitivnih sposobnosti koje prati starenja. Čak su neka istraživanja pokazala da meditacija doprinosi da se uveća zapremina sive mase u mozgu.


Strana 3 – Rukometni trener\nIskusni strucnjak Goran Veselinovic u novu sezonu ulazi sa Pozarevcem sa podmladjenim timom i novim ambicijama. Pozarevac se takmici u Super B ligi Srbije. Veselinovic je do sada predvodio Radnicki Kragujevac, Novi Pazar i Lapovo.\nDjordje Teodorovic novi sef struke Železničara iz Niša!\nDjordje Teodorović preuzima niški Železničar i počinje pripreme za novu sezonu punu izazova. Iskusni stručnjak koji je radio dugo u Norveškoj a predhodne sezone predvodio je Metaloplastiku, sa velikim uspehom sa kojom je osvojio titulu…


Informacija o krivotvorenom novcu KM u Bosni i Hercegovini\nVezano za posljednje medijske objave o pojavi krivotvorenog novca konvertibilne marke u Bosni i Hercegovini, posebno kada je u pitanju tzv. filmski novac, koji se pojavio u opticaju, pa čak oglašava i njegova prodaja, Centralna banka Bosne i Hercegovine (CBBiH) želi ukazati na činjenicu da je jedina nadležna za davanje saglasnosti za reprodukovanje novčanica konvertibilne marke, što je regulisano Odlukom o uslovima pod kojima se mogu reprodukovati novčanice i kovani novac konvertibilne marke (Službeni glasnik BiH 17/17).\nOvom odlukom utvrđeno je da, bez prethodno pribavljene saglasnosti CBBiH, dvostrane reprodukcije KM novčanica su dozvoljene samo pod uslovom da dužina odnosno širina reprodukovane novčanice iznosi 200% ili više, odnosno 50% ili manje, u odnosu na originalnu veličinu novčanice, jer se smatra da u tom slučaju nema rizika da takva reprodukcija u javnosti može izazvati zabunu da se radi o pravom KM novcu. Za bilo koju reprodukciju koja ne ispunjava navedene uslove, potrebna je pismena saglasnost CBBiH. CBBiH niti u jednom slučaju nije izdala saglasnost za izradu i korištenje reprodukcija KM novčanica u stvarnim ili približno jednakim dimenzijama novčanica. Identični uslovi su utvrđeni i za reprodukcije EUR novčanica, od strane Evropske centralne banke. CBBiH posebno naglašava da, bez obzira na natpise koji se nalaze na „filmskom“ novcu, njihovu veličinu, uočljivost, pa i opšti izgled novca, izrada, pribavljanje i stavljanje ovakvog novca u opticaj predstavljaju krivično djelo.\nKada je u pitanju krivotvoreni novac KM uopšte, do sada se pokazalo da su krivotvorine vrlo lošeg kvaliteta, i lako se mogu prepoznati provjerom zaštitnih obilježja. CBBiH poziva građane da se informišu o zaštitnim obilježjima novčanica KM. Informacije o zaštitnim obilježjima novčanica konvertibilne marke, za sve apoene i izdanja, moguće je naći na web stranici CBBiH, link https://www.cbbh.ba/Content/Read/645.


Potpisan ugovor o finasiranju podrške evroatlanskoj integracije Crne Gore\n30 oktobar, 2007\nPredstavnici Evropske agencije za rekonstrukciju, Njemačkog društva za tehničku saradnju (GTZ) i crnogorske Vlade potpisali su danas ugovor o finansiranju projekta podrške Crnoj Gori u procesu evropskih integracija, vrijedan 2,1 milion EUR.\nProjekat pod nazivom Usklađivanje sa trgovinskom praksom i jedinstvenim tržištem Evropske unije pomoći će Crnoj Gori u ispunjavanju obaveza proizašlih iz procesa evropskih integracija i pristupanja Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, ocijenjeno je danas nakon potpisivanja ugovora o njegovom finansiranju.\nUgovor, vrijedan preko dva miliona EUR, potpisali su šef kancelarije EAR-a u Podgorici Rajner Frojnd i direktor Njemačkog društva za tehničku saradnju za Crnu Goru Tomas Valdarf , kao i direktor projekta, Bastian Veigel.\nPrema riječima Frojnda, potpisan je ugovor koji pruža pomoć ne samo Vladi već i nevladinom sektoru, odnosno svim akterima odgovornim za upravljanje trgovinskim odnosima Crne Gore.\n’’To su svi oni zaduženi za postepenu harmonizaciju zakonodavstva i njenih institucija sa zahtjevima evropskog jedinstvenog tržišta, koje danas uspješno posluje’, rekao je Frojnd.\nOn je podsjetio da je evropsko tržište sistem koji treba da obezbijedi jednake uslove za sve aktere, kao i slobodno kretanje robe, ljudi i usluga.\nTo tržište je, kako je dodao, u prvih deset godina postojanja kreiralo više od 2,5 miliona radnih mjesta i stvorilo dodatno bogatstvo i prosperitet koje se mjeri brojkom od šest hiljada EUR po svakom domaćinstvu u Evropskoj uniji.\n’’Tako nešto ne može biti loše rješenje, ali nije jednostavno stići na takvo tržište. Ovaj projekat će pružiti podršku već uspostavljenim i novim institucijama kako bi zadovoljili sve zahtjeve jedinstvenog evropskog tržišta’’, saopštio je Frojnd.\nCilj projekta je, kako je kazao, da pomogne Vladi da ukloni sve ono što bi moglo da remeti poslovanje na tržištu, obezbijedi neometanu konkurenciju, ispuni sve preuzete obaveze i uživa u plodovima svih ugovora o slobodnoj trgovini koje potpisuje sa EU i zemljama regiona.\nMinistar za ekonomski razvoj u crnogorskoj Vladi Branimir Gvozdenović kazao je da je projekat još jedan segment sveukupne dugoročne podrške EU Crnoj Gori u cilju ubrzavanja procesa evropskih integracija i učlanjenja u STO.\n’’Približavanje trgovinskom sistemu i principima jedinstvenog tržišta EU je opšti cilj Vlade. Zato će ova značajna podrška Vladi da ubrza harmonizaciju zakonodavstva i dodatno ojača potrebne kapacitete u svojim organima iz oblasti trgovine, obezbijediti ispunjavanje postojećih i budućih obaveza proizišlih iz procesa pristupanja STO i odredbi nedavno potpisanog Sporazuma o stabilizaciji i pridružaivanju EU’’, rekao je Gvozdenović.\nOn je ocijenio da će uspješna implementacija projekta imati odjeka na unutrašnjem tržištu Crne Gore, ali i na polju njegove integracije u evropske i svjetske trgovinske tokove.\n’’Time ćemo zajedničkim snagama pristupanje Crne Gore evropskom društvu učiniti još izvjesnijim i bržim’’, zaključio je Gvozdenović.\nPredstavnik GTZ-a Zvezdan Čađenović objasnio je da se projekat sastoji od tri komponente, prva se odnosi na trgovinu, druga na konkurenciju i državnu pomoć, dok je trećom predviđena podrška zaštiti potošača.\nČađenović je zaključio da ’’projekat uveliko zavisi od kvaliteta saradnje državnih institucija kao i želje i spremnosti za reformom’’.


Dodik: Nismo mi nikakvi bosanski Srbi, mi smo Srbi – deo jednog velikog istorijskog naroda\nGOVORIO U STAROM BRODU KOD VIŠEGRADA GDE SU USTAŠE I NEMCI POBILI 6.000 SRBA\nMilorad Dodik u Starom Brodu\n– „Ako Srbi nemaju državu, nemaju ni slobodu, zato postoji Republika Srpska kao država. Srbi moraju da budu okupljeni danas oko dve države u ovom istorijskom trenutku – Srbije i Republike Srpske. Ako mi ne prihvatimo Republiku kao državu, niko nam je neće dati. Nama otimaju državu”\n– Ne smemo prestati da govorimo o našim stradanjima da se drugi ne bi naljutili. Pobili su nas Hrvati i muslimani, njihove jedinice u Drugom svetskom ratu, pobile su nas ovde i tukli gde god su mogle da bi zatrle sve što je srpsko. I neću da ćutim, ne smem da ćutim, hoću da govorim jer je to istina\n– Predsednik Srpske je upozorio da Srbima danas pokušavaju da pripišu genocid oni čiji su preci nad srpskim narodom počinili taj zločin: „Genocid je napravljen nad srpskim narodom. Srpski narod je stradao u prošlom veku i to je vek stradanja srpskog naroda, a ovaj vek biće vek rehabilitacije i ujedinjenja srpskog naroda”\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik istakao je da je srpski narod kroz sve ratove u istoriji isključivo branio svoje prostore, da je to stradalnički narod, ali da je nastupio vek njegove rehabilitacije i ujedinjenja.\nDodik je danas u Starom Brodu kod Višegrada, na obeležavanju 75 godina od ustaškog pokolja više od 6.000 Srba iz istočnog dela BiH, rekao obraćajući se okupljenima da je istina o ovom događaju bila sistematski skrivana i da je čak i narod ovog kraja bio sprečen da obeležava stradanje svojih najmilijih u Drugom svetskom ratu.\nOn je podsetio i na Jadovno, Pag, Prebilovce, u kojima su masovno ubijani Srbi u jednom projektu koji je osmislila Nezavisna Država Hrvatska, a koji je govorio da Srbe treba jednu trećinu pobiti, jednu trećinu pokrstiti i učiniti tako da srpski narod ne postoji biološki i genetski na ovom prostoru.\n„Svedoci smo da to nije uspelo, ali i koliko je bilo to stradanje. Mi smo pripadnici naroda koji više ne sme da ne obeležava ta stradanja, ne sme da prećutkuje istinu da ne bismo uvredili nekog drugog”, rekao je Dodik.\nOn je podsetio da su Srbe u Starom Brodu pobile ustaše zajedno sa Nemcima, a deo ustaša bile su elitne muslimanske jedinice tog vremena, koje su bile “hrvatsko cvijeće”, i nastojale da prostor od Sarajeva, preko Romanije, do Drine očiste od Srba, jer su sve hteli za sebe.\nDodik je istakao da su Srbi nakon Drugog svetskog rata olako prihvatili priču o bratstvu i jedinstvu, koje je smišljeno da se satre istina o stradanju srpskog naroda, kakvo je bilo u Jasenovcu, u Starom Brodu.\n„Nije bilo obeležja, ničega, Srbi nisu mogli da obeleže takva stradanja kakva su bila u Drugom svetskom ratu”.\nOn je podsetio da su Srbi opet naseljavali Sarajevo, gradili ga decenijama, da se tamo koncentrisao najvitalniji, najintelektualniji i najvažniji deo srpskog naroda.\n„I šta se dešava – moraju ponovo pred istim napadom da se iseljavaju iz Sarajeva, samo tada nismo dali da idu dalje, već da dođu ovde. Branili smo ovu srpsku zemlju”, rekao je Dodik.\nDodik je izrazio zahvalnost svim pripadnicima Vojske Republike Srpske koja je uspela da odbrani srpski narod da ne doživi opet istu priču o stradanju.\n„Na ovoj Drini, koja vekovima teče, nema mesta da nije obeleženo neko stradanje Srba. I onda kada su uz lelek sa ćuprije na Drini odlazila najbolja srpska deca, otimana od srpskih porodica da bi bila vaspitana u drugoj kulturi i onda kada ovde italijanske okupacione jedinice nisu dale da srpski narod pređe preko mosta na Drini, nego je morao da beži ovde nizvodno, nadajući se Srbiji, toj večnoj nadi srpskog naroda, toj zemlji koju svi volimo”, rekao je Dodik.\nPredsednik Srpske je ponovio da se ne sme prestati govoriti o tim stradanjima da se drugi ne bi naljutili.\n„Pobili su nas Hrvati i muslimani, njihove jedinice u Drugom svetskom ratu, pobili su nas ovde i tukli gdje god su mogli da bi zatrli sve što je srpsko. I neću da ćutim, ne smem da ćutim, hoću da govorim jer je to istina”, rekao je Dodik.\nU nastavku je rekao: “Zato moramo da se okrenemo Republici Srpskoj i ne sme niko da je dovede u pitanje, i onda kada nije baš najbolje svakom, Srpska je daleko više od naših života i onoga što mi mislimo da jeste. Srpska je odbrana naše slobode”.\nDodik je naglasio da je slobodu za srpski narod isključivo moguće obezbediti onda kada ima državu.\n„Ako Srbi nemaju državu, nemaju ni slobodu, zato postoji Republika Srpska kao država”, istakao je Dodik.\n„Srbi moraju da budu okupljeni danas oko dve države u ovom istorijskom trenutku – Srbije i Republike Srpske. Ne smemo bežati od toga, ako mi ne prihvatimo Republiku kao državu, niko nam je neće dati. Nama otimaju državu”, poručio je Dodik.\nPosebno je naglasio: “Nismo nikakvi bosanski Srbi, mi smo Srbi deo jednog velikog istorijskog naroda, slobodarskog naroda. Ne smemo da se bojimo da govorimo, koliko god to košta, na našoj strani je istina”.\nOn je rekao da Srbima danas pokušavaju da pripišu genocid oni čiji su preci nad srpskim narodom počinili taj zločin.\n„Genocid je napravljen nad srpskim narodom. Srpski narod je stradao u prošlom veku i to je vek stradanja srpskog naroda, a ovaj vek biće vek rehabilitacije i ujedinjenja srpskog naroda”, poručio je Dodik.


Ekonomija - datum: 2021-03-03 PREDUZEĆE DP HOTEL FASILITI, ČIJI JE VLASNIK EDIN KOLAREVIĆ, ZAVRŠILO NA LISTI CENTRALNE BANKE\nTuristički kompleks „Allure Palazzi” Firma vrijedna 15 miliona u blokadi zbog 30 hiljada duga Računi kompanije DP Hotel Fasiliti bili su u blokadi i 31. januara zbog duga od 82.853 eura, međutim, ta blokada je uklonjena tokom februara. Nova blokada aktivirana je 24. februara na iznos od 29.388 eura. Radi se o kompaniji, koja ima ukupnu aktivu oko 15,2 miliona eura\nKompanija DP Hotel Fasiliti, koja je u vlasništvu firme Serzman Incorporated Edina Kolarevića, sestrića predsjednika države Mila Đukanovića, nalazi se na najnovijem spisku blokiranih pravnih lica i preduzetnika Centralne banke (CBCG). DP Hotel Fasiliti blokiran je nekoliko dana zbog ukupnog duga od 29.388 eura. Ukupna aktiva ove kompanije na kraju 2019. godine bila je preko 15 miliona eura, što bi trebalo da znači da plaćanje duga od blizu 30 hiljada ne bi trebalo da predstavlja problem za tu kompaniju.\n„Dan” je na adresu firme DP Hotel Fasiliti poslao nekoliko pitanja i upitao ko je blokirao račun firme, te kako firma, čija je aktiva 15 miliona, nema novca da plati iznos koji je 500 puta manji od vrijednosti kompanije.\nIpak, ovo nije prvi put da je Kolarevićeva firma blokirana. „Dan” je u novembru 2020. godine objavio da je Opština Kotor blokirala račune firmi DP Hotel Fasiliti i Serzman Incorporated zbog duga od oko 65.000 eura. DP Hotel Fasiliti bio je blokiran zbog duga po osnovu poreza na nepokretnosti od 42.571 euro, dok je Serzman Incorporated zbog duga po istom osnovu ali u manjem iznosu – 22.994 eura. Računi kompanije DP Hotel Fasiliti bili su u blokadi i 31. januara 2021. godine zbog duga od 82.853 eura, međutim, ta blokada je uklonjena tokom februara. Nova blokada aktivirana je 24. februara 2021. godine na iznos od 29.388 eura.\nKompanija DP Hotel Fasiliti gazduje luksuznim hotelom sa pet zvjezdica „Alure Palaci Kotor Bej” u Kotoru. Kolarević je, kako je „Dan” ranije pisao, zvanično postao vlasnik firme DP Hotel Fasiliti, s obzirom na to da se ranije samo spekulisalo da je on pravi vlasnik. U pitanju je luksuzni turistički kompleks „Dobrota Palaci”, koji je od početka gradnje samo neformalno povezivan sa Kolarevićem. Pritom, kako je već isticano, u gradnju je uloženo oko 20 miliona eura. Podaci iz Centralnog registra privrednih subjekata (CRPS) sada i zvanično potvrđuju da Kolarević stoji iza ovog projekta. Sjedište firme je u Kotoru, na adresi „Dobrota Palaci”, na lokaciji bivšeg auto-kampa. Kao datum registracije navodi se 25. decembar 2017. godine.\nPrema podacima sa internet sajtova koji se bave turizmom, hotel se nalazi na privatnoj plaži, posjeduje mini-marinu, ima 89 soba, deset vila sa privatnim izlazima na plažu i tri penthaus apartmana.\nPogrešan broj kompanije upisan na sajtu ZZZCG\nU potrazi za odgovorima, „Dan” je na sajtu Zavoda za zapošljavanje Crne Gore (ZZZCG) našao broj telefona za oglas koji je raspisala firma DP Hotel Fasiliti. „Dan” je juče pozvao taj broj telefona, na koji se javila ženska osoba. U razgovoru sa novinarom kazala je da ona ne radi u kompaniji DP Hotel Fasiliti i da joj nije jasno kako se njen broj telefona našao na sajtu ZZZCG.


Zemljište manastira Dečani i ski centar u Brezovici uzima Fond kosovskog bogatstva - Kosovo Online\n23. Maj 2022. • 07:16\nImovina planiranog Fonda kosovskog bogatstva predviđa ukupno vlasništvo nad 44 dobra koja se mogu preuzeti od Kosovske agencije za privatizaciju, a jedno od njih je i nekadašnje dečje odmaralište na prostoru od 10 hektara u Dečanima, i to na zemljištu koje prema odluci Ustavnog suda treba da se vrati manastiru Dečani.\nFond će, kako prenosi Gazeta ekspres, između ostalog, raspolagati i ski stazom u Brezovici, zajedno sa dva stara hotela Lahor i Junior.\nOčekuje se da se više od 3.000 kvadratnih metara zemljišta i 24 zgrade u okolini Prištine prenesu društvenom preduzeću "Germia", zajedno sa hotelom Grandin od 8.900 kvadratnih metara u centru Prištine.\nKosovska agencija za privatizaciju je procenila da će biti preuzeto 12 objekata Jugobanke sa sedištem u Mitrovici, gde sada radi odeljenje Osnovnog suda.\nKako se navodi, akcije fonda mogu biti i bivša fabrika Balkan u Suvoj Reci i fabrika Farmakos u Prizrenu. Uključeno je i osam vrednih dobara u opštinama na severu.\nOsim te imovine, kada bude formiran, Fond će upravljati i kompanijama koje trenutno rade, kao što su Trepča i KEK.\nKosovo imovina Fond\nPUPS: Imovina države i građana Srbija na Kosovu mora biti prioritet Briselskog dijaloga\nFunkcioner Partije ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS) Stefan Krkobabić kaže da imovina države Srbije, njenih građana i Srpske pravoslavne crkve i ostalih verskih zajednica na Kosovu mora biti prioritet nad prioritetima dijaloga Beograda i Prištine u Briselu, prenosi Danas.


Kilometarske gužve u oba pravca stvorile su se na naplatnoj rampi "Doljevac" kod Niša, zbog čega su čekanja na prelaz nešto duža od uobičajenih, saznaje "Blic".\nU nekoliko kilometara dugačkoj koloni koja se proteže u oba pravca od naplatne rampe "Doljevac" veliki broj nervoznih građana napustilo je svoje vozilo, čekajući da prelaz ponovo bude prohodan.\nPrema rečima čitalaca "Blica", problem je nastao jer su vozila koja nemaju aparat za elektronsku naplatu blokirala prolaz onima koji je imaju, iz za sada nepoznatog razloga.\nMeđutim, iz JP "Putevi Srbije" objašnjavaju da su maksimalna čekanja do 20 minuta, kao i to da nema nikakvih problema osim što je saobraćaj pojačan.\nGDE GOD OVOG VIKENDA KRENULI BIĆE GUŽVI Kolone na granicama i naplatnim rampama, a negde će vas usporiti i RADOVI NA PUTU\n- Reč je o gužvi uobičajenoj za ovo doba godine, jer se mnogi vraćaju sa odmora budući da počinje školska godina. Pravo je čudo da na drugim naplatnim rampama gotovo uopšte nema gužve - objašnjavaju iz ovog preduzeća.


Srpsko tužilaštvo odbacuje optužbe tužioca Crne Gore za mešanje u slučaj terorizma - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Srpsko tužilaštvo odbacuje optužbe tužioca Crne Gore za mešanje u slučaj terorizma\nTužilaštvo Srbije za organizovan kriminal odbacilo je danas optužbe glavnog specijalnog tužioca Crne Gore Milivoja Katnića da se „grubo umešalo“ u krivični predmet koji se odnosi na pokušaj terorizma a koji se vodi pred nadležnim državnim organima u Podgorici.\n0Piše: Beta 25. novembra 2020. 18.11 Izmenjeno: 23.13\nTužilaštvo je u saopštenju navelo od svog osnivanja ima neposrednu komunikaciju i saradnju „na zavidnom nivou“ sa Specijalnim državnim tužilaštvom Crne Gore.\n„Takva saradnja je postojala i u konkretnom predmetu i započeta je već sa prvim saznanjima koja su se odnosila na kriminalne aktivnosti koje su, po tadašnjoj proceni, bile usmerene na ugrožavanje sigurnosti i bezbednosti najviših predstavnika državnih organa Crne Gore“, stoji u saopštenju.\nNavodi se da su sva saznanja i informacije kojima je tužilaštvo raspolagalo podeljene sa Specijalnim državnim tužilaštvom Crne Gore „u vreme kada se do njih dolazilo i na način kako je to predvidjeno medjunarodnim konvencijama o pružanju medjunarodne pravne pomoći i Ugovorom o pružanju medjunarodne pravne pomoći u krivičnim stvarima izmedju Srbije i Crne Gore“.\n„Sve radnje koje su preduzete u ovom periodu od strane Tužilaštva za organizovani kriminal, a u vezi su sa krivičnopravnim dogadjajem koji je bio i još uvek je kako je to navedeno u pismu glavnog specijalnog tužioca Crne Gore, predmet krivičnog postupka pravosudnih organa te države, obavljene su na osnovu detaljnih zahteva Specijalnog državnog tužilaštva Crne Gore za pružanje međunarodne pravne pomoći“, piše u saopštenju.\nPrethodno je Tužilaštvo za organizovani kriminal uzelo izjavu od Mirka Velimirovića, koji je pred crnogorskim pravosudnim organima priznao učešće u pokušaju terorizma na dan parlamentarnih izbora u toj zemlji 2016., zbog čega je pravosnažno osudjen na šest meseci zatvora.\nReagovao je glavni specijalni tužilac Crne Gore Milivoje Katnić koji je ocenio da „uzimanje obaveštenja u svojstvu gradjanina od pravnosnažno osudjenog Velimirovića u krivičnom postupku ‘terorizam u pokušaju’, predstavlja presedan koji jasno pokazuje nameru mešanja u krivični postupak koji se vodi pred nadležnim sudom druge države“.\n„U konkretnom slučaju mogli ste da saslušate Velimirovića na okolnosti postojanja osnova ili osnovane sumnje da je neko, uključujući i glavnog specijalnog tužioca, izvršio krivično delo, ali niste mogli prikupljati obaveštenja na okolnosti izvršenja krivičnih dela za koja je ovo lice već pravnosnažno osudjeno“, naveo je ranije Katnić.\nCrna Gora, Srbija, sudovi, TužilaštvoBeograd\nMinistar unutrašnjih poslova Crne Gore: Postoji opasnost od narušavanja javnog reda


Uprkos poboljšanju, trgovinski deficit alarmantan\nCentri civilnih inicijativa (CCI) nedavno su objavili izvještaj „Stanje nacije“ koji prati provedbu i efekte reformi u Bosni i Hercegovini. Ovaj izvještaj sadrži obuhvatan pregled informacija o formalnoj realizaciji mjera iz Reformske agende, te mjerenju efekata u različitim oblastima poput javnih finansija, poslovne klime, tržišta rada, vladavine prava, socijalne politike, itd. Jedna od oblasti analize jeste robna razmjena BiH s inostranstvom.\nIz dijagrama je vidljivo da je u posljednje dvije godine (2015. i 2016.) zabilježen rast izvoza (od oko 5% na godišnjem nivou) i uvoza (od oko 2%), što kroz dvije godine poboljšava trend pokrivenosti uvoza izvozom za 1 %, odnosno s 57% 2015. godine, na 58% 2016. godine, dok bi 2017. mogla biti okončana s vrijednošću iznad 60%.\nU prvih devet mjeseci 2017., BiH je ostvarila izvoz u vrijednosti 8 milijardi i 95 miliona KM, što je za 18% više nego u istom periodu 2016., dok je uvoz iznosio 13 milijardi i 306 miliona KM, što je za 13% više nego prošle godine. Pokrivenost uvoza izvozom, u trećem kvartalu 2017., iznosi blizu 61%, dok je vrijednost vanjskotrgovinskog deficita 5 milijardi i 211 miliona KM.\nPoboljšanje poslovnog ambijenta, jačanje konkurentnosti domaćih proizvoda i izvoznika, investicije u izvoz, te umanjivanje trgovinskog debalansa sa glavnim trgovinskim partnerima, zadatak je koji naše vlasti pod hitno moraju proglasiti prioritetnim. U suprotnom, ovako izražen višegodišnji trgovinski deficit idalje će predstavljati jedan od glavvnih makroekonomskih poremećaja koji sputavaju ekonomski rast, a posebno razvoj.\nZeničko-dobojski kanton pokriva 15 posto ukupnog izvoza BiH


Gradili skladište TNG bez dozvole, traže legalizaciju – Semendria\n16. decembar 2013. PRIVREDA – Lokalnoj samoupravi, koja je protiv „LPG Petrol“ podnela krivičnu prijavu za bespravnu gradnju skladišta, podnet je zahtev ove firme za legalizaciju izgrađenog postrojenja.\nGrađevinska inspekcija je još 1. novembra donela rešenje o uklanjanju bespravno izvedenih radova na gradnji skladišta, sa rokom od 15 dana. Ipak, bespravno izgrađeni objekti ni posle mesec dana nisu srušeni, pa je podneta krivična prijava.\n– Radovi nisu uklonjeni s obzirom na to da je investitor nadležnom odeljenju Gradske uprave podneo zahtev za legalizaciju rezervoara do 500 tona. Na osnovu 3akona o legalizaciji, rušenje objekata koji su izgrađeni, odnosno rekonstruisani ili dorađeni bez građevinske dozvole, odnosno odobrenja za izgradnju do dana stupanja na snagu zakona, neće se izvršavati do pravnosnažno okončanog postupka legalizacije – kaže Dragan Krstić načelnik Odeljenja za urbanizam, imovinsko-pravne i inspekcijske poslove.\nU skladu sa novim Zakonom o legalizaciji, investitorima je data „šansa“ za legalizaciju bespravnih objekata izgrađenih do 1. novembra 2013. Iako skladište nije završeno nadležni kažu da objekat ispunjava uslove za legalizaciju.\nInvestitor, inače, ima lokacijsku i građevinsku dozvolu za tri rezervoara od po 150 kubika, ali je postavio još 17 pa sada ima kapacitete od 3000 kubika.\n– Za preostale rezervoare preko 500 tona, investitor može podneti zahtev Ministarstvu za građevinu i urbanizam najkasnije do 29. januara. 2014. Nakon ovog datuma izvršiće se uklanjanje preostalih rezervoara, kada se za to steknu zakonski uslovi – rekao je Krstić.\n– Rušenje tada sprovodi Gradska uprava o trošku investitora.\n« Jasna Avramović nema saznanja da Britanci hoće Železaru\nDva i po miliona za digitalizaciju bioskopa »


SEĆANJE I PONOS JAČI OD PANDEMIJE – Šabački Infoportal\nSEĆANJE I PONOS JAČI OD PANDEMIJE\nadmin\t авг 18, 2020 337 0\n„Prošlo je 106 godina od junačke pobede srpske vojske nad znatno nadmoćnijim austrougarskim neprijateljem na Ceru. Prethodnih 10 godina u organizaciji Udruženja građana „Cerski marš“ hiljade ljudi je prelazilo 37 kilometara od Šapca do Tekeriša, stazama slavnih predaka. Ove godine pandemija je poremetila sve. Ipak stradalnici u Prvom svetskom ratu nisu zaboravljeni“, poručio je Božidar Katić, predsednik UG „Cerski marš“ povodom 11. pohoda na Cer u organizaciji ovog udruženja.\nDvadesetak članova Udruženja „Cerski marš“ i poštovalaca manifestacije prvo je obišlo spomenike stradalima u Velikom ratu na teritoriji Šapca. Ono što je novost i bilo je potpuno izneneađenje je da je sa njima, ove godine, po prvi put bio i predsednik Čivijaške republike – sudija Miodrag Miša Majić. Kod spomenika pored „Sokine kafane“, u Štitaru, Bogosavcu, Krivaji i Slatini kratke istorijske časove održali su istoričar Petar Marković i član Udruženja Milan Stanković. Na „Krstu“ su se sreli sa predstavnicima nekoliko udruženja vojnih veterana i piscem Milanom Bogojevićem. Posle niza godina odsustvovanja iz javnog života, ka Ceru se uputio i general Goran Radosavljević – Guri koji je ove godine prvi put učestvovao u Cerskom maršu.\nDolazak na spomen kompleks na Tekerišu, kao i prethodnih nekoli godina, najavili su članovi Moto kluba „Noćni vukovi“ na motorima. Nakon pomena stradalima, prisutnima je o Cerskoj bici govorio Petar Marković. Autor knjige „Ordenje i ožiljci“ Milan Bogojević pričao je o „tri života i dve smrti“ Milunke Savić, najveće heroine Prvog svetskog rata, kojoj je ovogodišnji Cerski marš i bio posvećen. General Miodrag Stupar se obratio u ime veterana ratova, a predsednik Udruženja „Cerski marš“ Božidar Katić je govorio o značaju čuvanja sećanja na slavne dane za sadašnjost i budućnost.\nNa samom karaju manifestacije, posle polaganja venaca, generali Miodrag Stupar i Goran Radosavljević – Guri uručili su posebno priznanje udruženja veterana predsedniku UG “Cerski marš”.\n„Prošle godine Cerski marš je imao više od 3.000 učesnika. Na osnovu interesovanja za ovogodišnji, taj broj bi bio daleko premašen. Verujem da će sledeća godina biti prilika da ponovo reka ljudi krene ka Ceru i oda dostojnu počast onima koji su dali svoje živote za našu slobodu“, rekao je Katić.


Crveni krst BL: U martu akcija prodaje bonova za socijalno ugroženje – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBanjalučka Gradska organizacija Crvenog krsta organizovaće tokom marta akciju solidarnosti u kojoj će se prodavati bonovi za prikupljanje sredstava za pomoć socijalno najugroženijim porodicama u Banjaluci, najavila je sekretar organizacije Željkica Ilić.\nIlićeva je na konferenciji za novinare rekla da će u okviru akcije od 1. do 31. marta volonteri sa ovlaštenjima i akreditacijama Crvenog krsta prodavati numerisane bonove u apoenima od jedne, pet, 10 i 50 KM.\n“Ove godine obuhvatili smo sve osnovne i srednje škole, fakultete, te javni i privatni sektor”, rekla je Ilićeva.\nOna je dodala da je u prošlogodišnjoj akciji prikupljeno 8.500 KM, te da je vrijednost štampanih bonova ove godine 21.500 KM.\nPrema njenim riječima, ove godine neće biti povećanja izdvajanja za javnu kuhinju iz gradskog budžeta.\nPredsjednik Organizacionog odbora akcije Saša Marković rekao je da je kratkoročni cilj prikupljanje novca za pomoć socijalno ugroženima, a dugoročni podizanje svijesti građana o neophodnosti solidarnosti sa onima kojima je pomoć potrebna.\n“Angažovaćemo volontere u mjesnim organizacijama, članove Omladinskog kluba u Gradskoj organizaciji Crvenog krsta, ali ćemo formirati i timove po školama i fakultetima. Naredne sedmice uputićemo i poziv Uniji studenata i Studentskom parlamentu banjalučkog Univerziteta”, rekao je Marković.\nOn je pozvao građane Banjaluke da zajedno sa Gradskom organizacijom Crvenog krsta pomognu koliko mogu i izrazio nadu da će akcija postati tradicionalna.\n“Mislim da se sistematskim pristupom i količinom bonova možemo približiti ispunjenju cifre od 15.000 do 20.000 KM”, rekao je Marković.


Petronijević: Da li je namerno oboren avion sa dokazima o zločinima OVK i kakva je u tome uloga Lajčaka?\nRaskrinkano u: Ne, avion iz Slovačke nije “pao jer su u njemu bili dokazi o zločinima OVK”\nNakon što je pre oko nedelju dana skinuta oznaka tajnosti sa slučaja pada NATO aviona 2006. godine u kom se nalazio slovački kontigent koji se vraćao iz misije na Kosovu, došlo se do informacija da taj avion najverovatnije nije pao zbog greške pilota, što je zvanična verzija, već da je namerno oboren jer su se u njemu nalazili dokazi o masovnim grobnicama i zločinima OVK, rekao je za Kosovo Onlajn advokat Goran Petronijević.\n„Tri godine radimo na tome. I konačno smo, posle tri godine, u saradnji sa udruženjem porodica poginulih u toj avionskoj nesreći i udruženjem slovčkih veterana, došli do nekih informacija. Do sada na tome nije moglo da se radi jer je stajala oznaka državne tajne, ali je slovački ministar odbrane ukinuo oznaku tajnosti i sada je dosta dokumenata objavljeno“, kaže Petronijević.\nOn je podsetio, da se u januaru 2006. godine kontiglent sa 42 slovačka vojnika i oficira, koji je proveo prethodnih šest meseci na Kosovu u zoni Podujeva, vraćao iz svoje misije.\nAvionska nesreća, stradali slovački vojniciKosovo Online\n„Došao je novi kontigent slovačkih vojnika da ih zameni. Pre poletanja avion je proveo u hangaru neko vreme pod vrlo sumnjivim okolnostima, produžillo se ukrcavanje, a onda nakon poletanja avion je pao u blizini mađarske i slovačke granice pod nerazjašnjenim okolnostima. Državna komisija Slovačke je u roku od nekoliko sati taj slučaj proglasila državnom tajnom i objavila da je u ptanju greška pilota“, podsetio je on.\nPrema njegovim rečima, interesanta su svedočenja onih koji su bili u kontigentu koji je došao da ih zemeni.\n"Od njih se došlo do informacije da je u avion, između ostalog, utovareno nekoliko aluminijumskih sanduka sa dokazima o nekakvim masovnim grobnicama. Pretpostavlja se masovnim grobnicama ili Srba ili Albanaca ili nealbanaca koji su pobijeni od strane OVK. Dokazi su stavljeni u specijalne sanduke koji ne bi mogli da se unište. To su specijalni avionski sanduci za transport dokumentacije. Čak i u slučaju pada aviona oni u najvećem broju slučajeva ostaju neoštećeni“, ukazuje Petronijević.\nNavodi, da su nakon pada aviona slovački i NATO vojnici došli zajedno na mesto nesreće, obezbedili ga i nisu dozvolili mađarskim spasiocima da priđu, iako se mesto pada aviona nalazilo na teritoriji Mađarske.\n„Posle desetinu sati njihovog boravka na terenu, kada su mađarski spasioci došli, nije bilo nikakvog traga, nije bilo sanduka, čak nije pronađen nijedan laptop ili telefon od poginulih vojnika. Zvanična verzija, da je avion pao greškom pilota, definitivno nije tačna i to su istraživanja koja su oni vodili do sada utvrdila, ali nezvanično, jer je stajala oznaka državne tajne, i oni to nisu mogli do sada da objave. Šta se sa tim avionom dogodilo? Najverovatnije je u pitanju provokacija njegovog pada, a ne greška. To ostaje da se vidi u istrazi koja treba sada da se sprovode“, kaže Petronijević.\nOn navodi, da je to ono što zanima Slovačku, a ono što zanima Srbiju su podaci da se u avionu nalazio kontigent dokaza koji je vezan za masovne grobnice u zoni Podujeva.\nStradali slovački vojniciKosovo Online\nPetronijević, takođe, ukazuje da supruga pokonog pilota, koji je nakon smrti okrivljen za pad aviona, nije želela da primi orden, te da je danas aktivista u slovačkom udruženju porodica poginulih u toj avionskoj nesreći.\nOni pokušavaju da dokažu da je pad aviona isprovociran, navodi on.\n„Činjenica je da na mestu nesreće nisu pronađeni sanduci sa dokazima koji su vezani za masovne grobnice, a mi smo dobili podatke od ljudi koji su došli da ih zamene i koji su pomagali u utovaru aviona da su oni postojali. To dovodi u sumnju da su možda ti dokazi bili razlog pada aviona. To za sada niko ne može da tvrdi, ali kada se poređaju činjenice hronološki dovode u ozbiljnu sumnju motiv provokacije pada aviona“, kaže Petronijević.\nOn navodi da pojedini članovi porodica poginulih u avionskoj nesreći, dovode u vezu, a pojedini i direktno optužuju Miroslava Lajčaka da je doprineo tome da ne dođe do otvaranja tog slučaja.\n„Lajčak je u narednom peridou bio ministar spoljnih poslova Slovačke i jedan od njihovih najuticajnijih političara. Oni svi znaju da je on NATO čovek, da je evropski birokrata. Smatraju da je zarad mira i zaštite zločinaca OVK od stane NATO, koji su saizvršioci sa njima, najverovatnije vršen uticaj na Lajčaka, a on je vršio uticaj da ne dođe do otvaranja tog slučaja“, kaže Petronijević.\nNakon 14 godina došlo je do skidanja oznaka državne tajne, i Petronijević kaže da dokaza ima, jer je neke i sam video.\nTi dokazi će, kako navodi, u najvećoj meri dokazati tezu da avion nije sam pao, da nije pao greškom pilota, već da je isprovociran njegov pad.\n„Ako se dokaže da su oni stvarno kopali grobnice i vršili ekshumacije, da su imali dokaze, za koje nekoliko ljudi iz slovačkog kontigenta tvrdi da su bili u avionu, onda je to ozbiljna stvar za razmišljanje o prikrivanju dokaza o zločinima OVK“, naglašava Petronijević.\nOn je podsetio, da je pre tri godine, kao pravni zastupnik porodica nestalih sa KiM, prisustvovao sednici slovačkog parlamentarnog odbora za bezbednost, na kom se raspravljalo o ovom slučaju.\n„Odbor je tada doneo odluku da Skupština Slovačke nije stavila oznaku državne tajne i da zato ne može ni da je skine, ali je dala preporuku da izvršna vlast to učini, što su oni tri godine posle toga i uradili, zahvaljujući agilnosti slovačkog vojnog ministra. Ti dokazi su 99 posto postojali, mislim čak i da ih u Slovačkoj neko ima, ili tužilaštvo ili Ministarstvo odbrane, i da bi od Lajčaka trebalo zatražiti da iskoristi svoj uticaj da se ti dokazi i dokumenti, ako ništa drugo, ne moraju predati nama, mogu se predati istražnim organima Specijalnog tužilaštva u Hagu“, zaključio je Petronijević.\n17. avgust 2020. • 12:39\nČlanak indeksiran 22. 09. 2020 Zadnji put osvježen prije 3 sedmicu


Osnovne studije Primenjenih medija i kreiranja sadržaja – Fakultet savremenih umetnosti\nKreiranje i planiranje sadržaja danas postaje ključna stavka za kompanije koje posluju u oblasti medija, marketinga i PR-a.\nTo znači da pojedinac mora da poznaje sve tri oblasti i da je sposoban da istovremeno bude novinar, urednik, PR, prezenter, kopirajter sa dobrim poznavanjem marketinga.\nStudije Fakulteta savremenih umetnosti kombinuju teoriju i praksu uz upotrebu modernih tehnologija i tako studenta uvode u svet medija i osposobljavaju ga za samostalno delovanje u svetu informacija – njihovu distribuciju i prezentaciju – odnosno za javni nastup.\nPrateći savremene tokove na globalnom nivou, FSU je kreirao program koji će vas naučiti kako da kreirate i plasirate informacije koje se pamte. Iskoristite je!\nU zavisnosti od izbora budućeg zanimanja, tvoje radno vreme može biti fleksibilno. Posao kreatora sadržaja je dinamičan, kreativan, pun izazova i zahteva komunikativnost, trud i kontinuirani rad, koji uz formalno obrazovanje vode do uspeha.\nOvo je jedno od zanimanja 21. veka sa kojim možeš raditi u različitim profitabilnim oblastima, jer medijski prostor uvek ima potrebu za kvalitetnim sadržajima koji se ističu.\nBroj studenata na klasi određen je sa ciljem posvećivanja podjednake pažnje svakom studentu, u vidu individualnog rada i konsultacija.\nPaketi dodatnih kurseva za komunikologe 21. veka\nPogledajte paket dodatnih kurseva za smer Primenjeni mediji i kreiranje sadržaja »


Harja Ćatić sedi ispred zida na kojem su postavljene fotografije žrtava genocida u Srebrenici\nZahtev BiH za reviziju presude protiv Srbije pred Međunarodnim sudom pravde (MSP) će, prema mnogim procenama, umesto željene istine dodatno ustalasati strasti, učiniće katarzu i pomirenje još udaljenijim, a žrtve će, umesto očekivane pravde, doživeti verovatno još jedno poniženje.\nNaravno, to ne znači da od istine o ratnim strahotama treba odustati jer bez nje nije moguće ostvariti pravdu, makar na simboličkom nivou.\nTa istina će biti delotvorna i ako dovede ne samo do kažnjavanja već i do pokajanja neposredno odgovornih i omogući katarzu u narodu kome pripadaju, ali se istovremeno izbegne i njegovo žigosanje.\nTakođe, ta istina treba da podrazumeva i oprost, a ne nametanje osećanja krivice.\nU atmosferi međunacionalnih podela, uzavrelih strasti i blokade u kojoj se BiH nalazi još od rata – moralni nalog da se napokon utvrdi istina i kazne počinioci za ratne zločine neizbežno je poprimio politička obeležja.\nTužba će svakako dati krila predsediku Republike Srpske Miloradu Dodiku ne samo u cilju legitimisanja spornog referenduma o Danu RS već i sve očiglednijih secesionističkih težnji ovog entiteta jer ona pokazuje da, kako tvrde u nacionalističkim krugovima, „Srbi i Bošnjaci ne mogu da žive zajedno“.\nČak i da MSP promeni prvobitnu odluku i presudi da je Srbija odgovorna za genocid u BiH, to će u Srbiji i među Srbima umesto suočavanja sa prošlošću, samo osnažiti narativ da su žrtve međunarodne, pre svega zapadne zavere.\nTo svakako može da zvuči kao „ucena“ za bošnjačke lidere koji osećaju veliku frustraciju kako zbog nekažnjenih ratnih zločina nad njihovim narodom, koji je bio najveća žrtva, tako i zbog nefuknkcionalnosti BiH dobrim delom zbog ovakve pozicije Srba, čemu doprinose i zahtevi Hrvata za trećim entitetom.\nMeđutim, do zahlađenja odnosa Srbije i BiH će doći i u drugom slučaju – ako MSP odbaci tužbu. Tako „osokoljeni“ Beograd će verovatno biti još manje spreman na procesuiranje ratnih zločina i razgovore o pomirenju, a što će biti novi udar za žrtve.\nIstina o ratovima stanuje u Zagrebu i Beogradu\nTužba uz blagoslov bošnjačke politike\nČlan Predsedništva BiH iz redova bošnjačkog naroda Bakir Izetbegović se zaklanja iza stava eksperata i prilično neuverljivog i nategnutog objašnjenja da je pravni zastupnik Safet Softić dobio mandat od prethodnog saziva ovog tela još 2002. godine. Takođe, da on nema moralno pravo da sprečava taj postupak imajući u vidu da preživeli i rodbina stradalih toliko dugo čekaju na pravdu te da je od istorijske važnosti da se utvrdi istina o genocidu.\nMeđutim, nema sumnje da pravni tim BiH ne bi samostalno delovao bez „blagoslova“ političkih lidera Bošnjaka.\nKako ističu pravni eksperti poput Refika Hodžića, velika je zabluda da je ovo samo pravno pitanje - jer iza genocida uvek stoji politički projekat i reč je o sporu među državama - kao i da “nije bilo alternative i da je ovo urađeno zbog žrtva, zbog pravde, zbog neke velike istine”.\nPrihvatila dogovor sa zvaničnim Beogradom da joj pošalje samo „zatamnjene“ izveštaje sa sednica Vrhovnog saveta odbrane SRJ: Karla Del Ponte\nNaravno, rad Međunarodnog suda otežavao je ograničeni pristup relevatnim dokazima. Poznato je, naime, da je bivša haška tužiteljica Karla Del Ponte prihvatila dogovor sa zvaničnim Beogradom da joj pošalje samo „zatamnjene“, odnosno selektirane izveštaje sa sednica Vrhovnog saveta odbrane Savezne Republike Jugoslavije. Ti „zatamnjeni“ delovi su verovatno krili veoma važne dokaze, ali je Del Ponteova to prihvatila da bi dobila makar nešto jer joj je to bilo bitno zbog tekućih procesa pred Tribunalom (MKSJ).\nPostavlja se pitanje da li je pravni tim došao do novih dokaza koji bi mogle da obore prethodnu presudu. Pominje se da bi u procesu Ratku Mladiću, koji je u toku, moglo da se dođe do važnih činjenica. Istovremeno, očekivalo se da će se u postupku protiv Radovana Karadžića obelodaniti njegove veze sa Slobodanom Miloševićem. Međutim, u presudi bivšem lideru bosanskih Srba se ističe da “nije bilo dovoljno dokaza da se Slobodan Milošević složio sa planom trajnog uklanjanja bosanskih Muslimana i bosanskih Hrvata sa teritorija bosanskih Srba”. Shodno tome, on nije bio deo “udruženog zločinačkog poduhvata” za koji ga je tužilaštvo teretilo.\nIako je MSP oslobodio Srbiju odgovornosti za genocid u Srebrenici, u presudi se ističe da je propustila da ga spreči, a zatim da kazni i izruči počinioce Tribunalu. Iz toga logički proizilazi da su vlasti u Beogradu znale šta se dešavalo između 13. i 19. jula 1995. kada su snage bosanskih Srba likvidirale osam hiljada Bošnjaka. Prvi predsednik Tribunala Antonio Kaseze je zbog toga rekao da je presuda zbunujuća dodajući da sve ukazuje da su Ratko Mladić i njegova vojska stalno imali podršku Beograda – uključujući i vojnu i finansijsku.\n“Na kraju krajeva, neko može, takođe, da bude kriv za saučesništvo u zločinu i zato što ga nije sprečio, pošto je imao i obavezu i moć da to uradi, te kad kroz svoje nečinjenje presudno utiče na stvaranju uslova koji omogućavaju da se zločin dogodi. Odluka Suda, prema tome, pokušava da istovremeno trči zajedno sa zecom i lovi sa lovcima i lovačkim psima”, kazao je Kaseze.\nKako mi je rekla pre šest godina poznata američka istoričarka Debora Lipstad (Deborah Lipstadt), nijedan genocid, uključujući i u Srebrenici, nije mogao da počini samo pojedinac ili grupa ljudi, makar bez posredne podrške države.\nNa kraju krajeva, nema zbora da je bilo genocida tokom 1990-ih, i to ne samo u Srebrenici. Ne ulazeći u pravne začkoljice, u suštini svaki zločin u kome je neko ubijen samo zato što je pripadnik druge nacije ili vere – da bi se naškodilo ne samo toj osobi nego i zajednici kojoj pripada – jeste genocid.\nNeiskren odnos Srbije\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić kaže da će ova tužba vratiti odnose u regiji 25 godina unazad. Međutim, u mnogo čemu se nije ni otišlo napred od završetka rata. Kada je reč o ratnim zločnicima vodi se „hibridna politika“: načelno su svi za mir i pomirenje.\nVučić ispred spomenika ubijenim u genocidu u Srebrenici 1995. godine\nTako su bivši predsednik Srbije Boris Tadić, a potom i Vučić bili u Srebrenici, pokrenuti su i neki procesi u Srbiji ali koji još nisu dobili sudski epilog. Taman koliko je potrebno da se dobiju poeni međunarodne zajednice i ispune uslovi na putu ka EU.\nMeđutim, paralelno, skoro ništa nije urađeno na promeni narativa o ratu. U medijima se stvarala slika o Hagu kao nepravednom tribunalu u kome se uglavnom sudi Srbima. Osuđeni ratni zločinci su dočekivani kao heroji, u nastavnnim programima se uči da su, zapravo, Srbi bili najveće žrtve prethodnih ratova, između ostalog, i zbog jednostranosti i zavere međunarodne zajednice.\nJača narativ da je Srebrenica „mit“, tačnije da u njoj nisu stradali civili već naoružani Bošnjaci koji su „preobučeni u civile“ kako bi se stvorio povod za međunarodnu interevenicju.\nVlasti u Srbiji su, uz pomoć Rusije, sprečile usvajanje rezolucije UN o Srebrenici – u kojoj bi se povodom 20-te godine genocida osudio ovaj kao i ostali zločini u BiH. Dok je je u Srbiji dozvoljeno negiranje genocida u Srebrenici - paradoksalno, izmenama Krivičnog zakona se zabranjuje osporavanje svakog genocida ali nakon 2002. Tako je kažnjivo poricanje genocida u Darfuru (Sudan), ali ne i u Srebrenici.\nUmesto da se pokuša da se zaista spozna šta se desilo, da se suoči sa tamnim mrljama iz sopstvene prošlosti, ona se mitologizira. Eventualna presuda MSP protiv Srbije samo bi pojačala taj trend.\nStoga umesto katarze, vaspitavaju se nove generacije koje sa podozrenjem gledaju na pripadnike druge nacije, a odatle do mržnje i sukoba put je gotovo nevidljiv.\nStradanje žrtava po drugi put\nNema zbora da se priča o genocidu koristi za politička razračunavanja te da preživeli i najbliža rodbina žrtvava – stradaju po drugi put: kao što su prvi put bili gurnuti u sukobe za koji ih niko nije pitao, dok su političari odlučivali o ratu i miru sedeći na bezbednoj udaljenosti.\nOni su ponovo žrtve ne samo zbog nezadovoljene pravde već i uglavnom mizernog života. Ili su izbeglice, ili bez posla, ili gubitnici tranzicije zbog koruptivnog i nedeletvornog sistema jer su „gospodari rata“ nastavili da gospodare životima običnih smrtnika i u miru. Sada kada im ponestaje „municije“ za manipulisanjem u cilju očuvanju vlasti ponovo raspiruju „ratne požare“.\nNaravno, nije moguće graditi budućnost bez jasne slike o prošlosti, ali se na Balkanu sve vreme kopa po njoj tako da „istina“ do koje se dolazi tom „političkom arheologijom“ još više potpiruje te atavizme.\nZablude o denacifikaciji u Nemačkoj\nDa li će ta istina dovesti do pomirenja? Teško, jer vidimo da se još vode sporovi oko genocida koji je počinila NDH tokom Drugog svetskog rata, što pokazuju oprečni stavovi oko stravičnih zločina u Jasenovcu, ako ništa drugo onda oko broja. Štaviše, jačaju ultradesničarske snage u Hrvatskoj koje baštine ustašku tradiciju.\nProustaški marš u centru Zagreba februara 2017.\nUostalom, ni tako često pominjani i hvaljeni primer nemačkog suočavanja sa nacističkom prošlošću nije išao tako glatko i brzo kako se iz današnje perspektive čini. Tek 1960-ih i to nakon žestokog procesa denacifikacije koju su nametnuli zapadni saveznici i SSSR, novije generacije Nemaca su počele da uviđaju šta su činili njihovi očevi i dedovi.\nZajedničko za osporavanja svih dosadašnjih genocida u svetu je da jedan narod ne želi da bude obeležen kao “genocidan” i da nosi beleg “krivice” kroz istoriju. Primer za to je poricanje prvog modernog genocida koje je počinila Turska nad Jermenima pre jednog veka. “Ako bi vlast u Ankari sada priznala genocid, tragovi bi direktno vodili do Kemala Ataturka, utemeljivača moderne Turske. To bi onda bila ljaga, velika sramota za novu, sekularnu Tursku, koja je drugačija od Otomanske imperije”, smatra Debora Lipstad.\nDa li je moguć „istorijski“ dogovor Srba i Bošnjaka?\nDobro je što i Vučić i Izetbegović pozivaju na smirivanje strasti, ali pitanje je koliko je ta njihova dobra volja, zapravo, bojazan, da stvari ne izmaknu kontroli sa nesagledivim posledicama, a ne istinske spremnosti da se okrene budućnosti neopterećenoj utegama prošlosti.\nDakle, zahtev za reviziju presude mnogo toga će zakomplikovati a pitanje je da li će iz nje proizići nešto pozitivno. Stoga je mnogo delotvornije bilo da se – kako ističe Refik Hodžić – istina i pravda za nedela Srbije u BiH potraže u Beogradu, a ne u Hagu. To bi podrazumevalo reviziju odnosa BiH i Srbije, uključujući i zadovoljenje pravde za ratne zločine za koje je odgovorna.\nTaj suštinski dogovor dva naroda pretpostavljao bi istinsko suočavanje sa prošlošću, prihvatanje odgovornosti za zločine i, istovremeno, da druga strana to ne koristi za „seirenje“ i političku naplatu duga, te da joj se politička platforma ne bazira na ulozi „žrtve“, insistirajući da okrivljeni bude osuđen i politički kažnjen, odnosno da bude „sateran u ćošak“.\nTo konkretno znači da Srbija prestane da igra dvostruku igru prema BiH a da bošnjački političari ne prave grešku koju su činili srpski u bivšoj Jugoslaviji. Naime, kao što su lideri Srba nerealno težili transformisanju Jugoslavije po svojoj meri tako i bošnjačke vođe bi trebalo da izbegnu grešku reformisanja BiH po meri njihovog naroda, kao većinskog.\nOd rata su propuštene bezbrojne prilike za suštinske iskorake na Balkanu. Zbog toga nam i budućnost sve više liči na mračnu prošlost, odnosno mračna prošlost kao izvesna budućnost.


Nasilje ometa put Srbije ka EU | EurActiv Srbija\nNasilje ometa put Srbije ka EU\nUoči odluke o statusu kandidata Srbije 9. decembra sve oči su uprte ka Kosovu budući da će napredak u rešavanjima praktičnih pitanja u odnosima sa Prištinom biti odlučujući za odluku zemalja članica EU. Klimu za postizanje napretka, međutim, pogoršavaju epizode nasilja na severu Kosova, koje je osudila i Evropska komisija. Iz Brisela, takođe, jasno ukazuju da će ministri spoljnih poslova EU već 1. decembra, dan nakon zakazanog sastanka timova Beograda i Prištine u Briselu, razmatrati postignuti napredak, a da će preliminarna odluka o tome biti doneta 5. decembra na ministarskom sastanku.\n"Mi smo osudili nasilje čiji smo svedoci, a videli smo i da su dva vojnika Kfora povređena", rekla je portparolka Evropske komisije Maja Kocijančič.\n"I kada je ovo najnovije nasilje u pitanju, možemo samo ponoviti da nasilje nije rešenje, već je rešenje u dijalogu i mi sutra očekujemo novu rundu dijaloga Beograd-Priština", dodala je ona. Najavila je takođe da će se odluka o napretku Srbije na putu ka EU doneti u danima nakon zakazane runde pregovora u Briselu 30. novembra.\n"Na osnovu napretka koji bude ostvaren i ocene koja bude data na temelju sveukupnih preporuka Evropske komisije, ministri inostranih poslova (EU) će razmeniti mišljenja o tome u četvrtak", rekla je Kocijančič o stavu o kandidaturi Srbije za prijem. "Savet ministara će potom u ponedeljak o tome raspravljati i, očekuje se, usvojiti zaključke", rekla je Kocijančič.\nZa sada je izvesno samo da Srbija do 9. decembra neće ispuniti uslove koje je Komisija postavila uz preporuku za otvaranje pristupnih pregovora sa Srbijom. To su dogovor o učešću i Kosova i Srbije u regionalnoj saradnji, poštovanje sporazuma o energetskoj zajednici, pronalaženje rešenja za sistem telekomunikacija, priznavanje diploma, nastavak sprovođenja postignutih sporazuma i aktivna saradnja sa Euleksom.\nPreporuka za status kandidata nije na taj način uslovljena, ali je data, kako je tada saopšteno, "uz razumevanje" da će se nastaviti pronalaženje praktičnih rešenja za probleme Kosova. Problem je što nemaju sve zemlje isti stav po pitanju toga šta je napredak u odnosima sa Kosovom, a to ide u rasponu od dobre volje za saradnju do raspuštanja paralelnih institucija. Zbog toga je i prilikom usaglašavanja Mišljenja o Srbiji preporuka Komisije bila neizvesna do poslednjeg časa, na šta je, prema navodima medija, najviše uticala Nemačka.\nBudući da su do odluke EU ostali samo dani, donekle je i očekivano povećanje napetosti na terenu.\nKfor je 28. novembra u Jagnjenici kod Zubinog potoka počeo da uklanja barikade koje postavljaju Srbi da bi onemogućili uspostavljanje graničnih prelaza između Severa kosova i Srbije. Prema navodima Kfora, građani su nakon toga počeli da pucaju iz lakog naoružanja i bacaju kamenje, pa su vojnici pribebli gumenim mecima i suzavcu. Prema srpskim izvorima, korišćene su i šok bombe i vodeni top. U nasilju je povređeno oko 100 Srba i oko 20 vojnika.\nUzlazna putanja u rešavanju praktičnih pitanja između Beograda i Prištine prekinuta je u julu ove godine. Tada su planirani razgovori o carinskim prelazima otkazani zbog povećnih tenzija, pošto su kosovske vlasti zabranile uvoz robe iz Srbije. Priština se odlučila na taj korak kao odgovor na to što Beograd ne priznaje carinski pečat Kosova. Nakon toga na prelaze na severu Kosova Brnjak i Jarinje poslate su i jedinice kosovske policije ROSU. To je bilo prvi put da vlasti u Prištini pokušaju da uspostave kontrolu nad severnim delom Kosova zbog čega su izbili nemiri a prelaze je preuzeo Kfor. Pregovori Beograda i Prištine su obustavljeni do jeseni. Od tada je postizanje dogovora i njihova primena teža jer su se zaoštrili stavovi na obe strane.\nSa jedne strane, kosovski Albanci znaju da je Srbija pod pritiskom i samim tim spremnija na ustupke, kazao je EurAktivu jedan upućeni izvor.\nMeđutim, i na "srpskoj strani" nemaju svi isto mišljenje, tako da postizanje sporazuma, a posebno njihovo sprovođenje, nije jednostavna stvar.\nTokom prethodnih dana i sedmica na videlo je izbio sukob između šefa pregovaračkog tima Beograda Borislava Stefanovića i nekih od predsednika opština sa severa Kosova. Oni smatraju da postignuti sporazumi podrazumevaju državnost Kosova. Najavili su, zato, da će podneti krivičnu prijavu protiv njega, ali i zahtev za ocenu ustavnosti postignutih sporazuma.\nSa ovim stavovima se slažu predsednici svih opština sa severa Kosova, koji su uglavnom iz Srpske napredne stranke, Demokratske stranke Srbije i Srpske radikalne stranke. Predsednik opštine Leposavić Branko Ninić, koji je iz Demokratske stranke, ne istupa javno sa ovakvim stavovima, ali im se ni ne suprotstavlja. Protiv Stefanovićevih aktivnosti su i poslanici vladajuće većine koji žive na Kosovu.\nŠef pregovaračkog tima Borislav Stefanović izjavio je 28. novembra da će uprkos najnovijim sukobima na severu Kosova u sredu, 30. novembra, biti nastavljeni pregovori Beograda i Prištine, kako je i planirano. "Nastavićemo pregovore. Oni koji žele sukobe i da se za te sukobe okrive Srbi, najviše žele da se ti pregovori ne nastave", rekao je Stefanović novinarima u Skupštini Srbije, posle sednice Odbora za Kosovo i Metohiju. Stefanović je rekao da će se razgovarati o administrativnim prelazima i ocenio da sukobi između Kfora i Srba sa severa pokrajine ne doprinose rešenju problema.\nSednica Odbora za Kosovo i Metohiju održana je u svetlu teških međusobnih optužbi poslanika SRS-a i poslanika vladajuće koalicije o tome ko je izdao Kosovo i ko Kosovo koristi u političke svrhe. Predsednik Odbora iz Srpske radikalne stranke Ljubomir Kragović zaključio je sednicu ne dozvolivši Stefanoviću da predstavi izveštaj o prethodnoj rundi razgovora sa prištinskim vlastima.\nO Kosovu će se 29. novembra u 17.00 raspravljati i Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija, koji će razmatrati najnoviji izveštaj o situaciji na Kosovu. U izveštaju je izneta ocena generalnog sekretara Ban Ki Muna da događaji na severu pokrajine mogu destabilizovati region Balkana.\n30. novembra 2011: Nastavak pregovora Beograda i Prištine\n1. decembra 2011: Napredak u dijalogu razmotriće ministri inostranih poslova EU


Vojna oprema za “čitanje misli” - BIGportal.ba\n28 Novembra, 2020 28 Novembra, 2020 01869\nVojska Sjedinjenih Američkih Država već neko vrijeme ulaže u istraživanja nervnog sistema, a kako bi se razumjele razlike između različitih signala u mozgu. Krajnji cilj je da se konstruiše tehnologija u okviru koje bi vojnici mogli da komuniciraju samo mislima, što bi, na kraju, prisluškivanje učinilo potpuno nemogućim.\nOvakva tehnološka pomagala su još uvek daleko od stvarnosti, ali postojeća istraživanja ukazuju na bizarne smerove u kojima bi moglo da se razvija moderno ratovanje, pa i sami vojnici. Army Research Office (ARO) u projekat ulaže 6,25 miliona dolara, a istraživanja će potrajati u narednih pet godina. Naučnici tvrde da su već uspeli da dekodiraju pojedine moždane signale, ali ističu da se ne radi o „čitanju misli“, već o prvom koraku ka razumevanju različitih komandi koje mozak izdaje. Najviše uspeha se imalo sa signalima koji diktiraju ponašanje individue, a u okviru sledećeg koraka bi trebalo da se protumače i druge kategorije, kako bi se moždani talasi preveli u „jezik“ koji kompjuter može da razume.\nKada kompjuteri budu mogli da komuniciraju direktno sa mozgovima korisnika, pojaviće se i kiborg vojnik budućnosti, ali je pred naučnicima složen put, budući da tvrde da je čitanje signala lako, ali je razumevanje pročitanog sasvim druga stvar.


Radulović: Diploma opasna po život i ugled Vučićevog kuma - Ekonomske Vesti\n21. jul. 2015 Andrija Matić 0 Comments Aleksandar Vučić, Dosta je bilo, EMS, Nikola Petrović, Saša Radulović\nPokret „Dosta je bilo – Saša Radulović“ optužio je Vladu Republike Srbije da je nezaknoito proglasila podatke o stručnosti generalnog direktora Elektromreža Srbije Nikole Petrovića privatnim podacima.\n„Vlada Srbije proglasila je podatke o kvalifikacijama generalnog direktora JP Elektromreža Srbije Nikole Petrovića privatnim podacima čije bi otkrivanje „ozbiljno ugrozilo privatnost ili važan interes lica, posebno život, zdravlje i fizički integritet“. Generalni sekretar Vlade je odbijajući da dostavi podatak o tome koje je škole Petrović završio ocenio da bi otkrivanje Petrovićevih kvalifikacija moglo i da mu „ugrozi pravo na ugled“.\nNikola Petrović imenovan je u septembru 2012. godine za vd generalnog direktora strateški važnog javnog preduzeća koje se bavi planiranjem razvoja energetskog sektora u Srbiji. U decembru iste godine Petrović je imenovan za generalnog direktora, na predlog Ministarstva energetike, a da prethodno nije raspisan konkurs. Po podacima koje ima pokret „Dosta je bilo-Saša Radulović“, imenovanjem Petrovića za generalnog direktora javnog preduzeća prekršen je Zakon o javnim preduzećima i Statut Elektromreža Srbije, koji propisuju da generalni direktor mora imati diplomu fakulteta. Jedini postojeći dokaz o Petrovićevoj kvalifikaciji je diploma dvogodišnje „Beogradske poslovne škole – Visoke škole strukovnih studija“, što je ispod zakonskog minimuma. Pitanje je da li je Petrovićeva glavna kvalifikacija to što je kum premijera Aleksandra Vučića.\nPokret je zatražio od Vlade i Ministarstava energetike i rudarstva podatke na osnovu kojih je Petrović izabran, kao i da li je resorno ministarstvo raspolagalo svim potrebnim informacijama o njemu. Vlada je odbila da nam dostavi ove podatke bahato, uvredljivo i nezakonito se pozivajući na zaštitu privatnosti. Podaci o stručnosti rukovodioca javnog preduzeća su svuda u demokratskom svetu, pa i po našim zakonima, podaci od javnog značaja.\nPokret „Dosta je bilo-Saša Radulović“ zahteva da se u javnoj i državnoj upravi uvede princip POTPUNE transparentnosti, javnog izbora najboljeg stručnog, a ne partijskog kadra, na osnovu poslušnosti i privatnih veza sa vlašću. Zahtevamo da se na sajtovima svih javnih preduzeća objave svi relevantni podaci iz lične karte preduzeća, počev od poslovnih biografija rukovodećih ljudi.“\n← Ekonomisti: Dogodine Grexit\nRuski milijarder pokreće potragu za vanzemaljcima →


Rusija obustavila isporuku nafte Belorusiji - Sputnjik Srbija\n13:58 03.01.2020 Preuzmite kraći link\nKako je pojasnio, isporuke su stopirane još 1. januara, s obzirom da nije produžen ugovor koji je istekao 31. decembra prošle godine.\nIzvor je naveo i da se trenutno aktivno vode pregovori kako bi se potpisali novi ugovori po pitanju isporuke nafte beloruskim naftnoprerađivačkim postrojenjima.\nIstovremeno, dodao je, tranzit nafte kroz Belorusiju se nastavlja bez ikakvih ograničenja.\nMediji podsećaju da je beloruski predsednik Aleksandar Lukašenko nedavno rekao da će njegova zemlja 2020. godine od Rusije kupiti oko 25 milijardi tona nafte, kao i da cena ovog energenta neće biti veća od prošlogodišnjih.\nMeđutim, ugovori o isporuci nafte još uvek nisu potpisani, iako je portparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao da će dijalog po tom pitanju biti nastavljen, kao i da ne treba razmatrati bilo kakve „apokaliptične scenarije“.\nstopiranje, nafta, isporuka, Belorusija, Rusija


Sreća i suze radosnice: Pogledajte dodjelu medalja našim mladim sportistima na Specijalnoj olimpijadi (FOTO) (VIDEO) - Kameleon M&M\nSjajne i zapažene rezultate ostvarili su bh. sportisti na Specijalnim olimpijskim igrama u Abu Dhabiju. Prvu medalju za Bosnu i Hercegovinu je osvojila djevojčica Hiba Sultanović u utrci na 200 metara.\nBravo maleno 😘💪🏃♀\nGepostet von Nermina Buca Mujic am Samstag, 16. März 2019\nA samo dan poslije, Bosna i Hercegovina je dobila i prvo zlato zahvaljujući Hasanu Sejdinoviću koji je u trci na 200m bio najbolji. Hasan je inače omiljeni sportista među reprezentacijom BiH, objašnjava Nermina Mujić, trenerica u Klubu specijalnih sportova Tuzla, te naglašava da je upravo zbog toga ova medalja posebna.\nInače, Nermina je 2015. godine zbog svog rada i posvećenosti ponijela titulu “Super žene”.


DEMO DAY 2021: Dan poduzetništva na Internacionalnom Burch univerzitetu - International Burch University\nInternacionalni Burch univerzitet kao eminentni poduzetnički univerzitet u BiH organizirao je dan poduzetništva pod nazivom „Demo Day 2021“ koji je održan jučer ispred samog univerziteta. Na ovom događaju prezentirani su dosadašnji rezultati rada Burch Startup Inkubatora te deset start-up ideja studenata i srednjoškolaca koji su upravo kroz inkubator dobili priliku da svoje poslovne ideje pretvore u realnost.\nStart-up ideje prezentirane su predstavnicima više od 50 domaćih kompanija koje su uzele učešće u ovom događaju te kroz sistem glasanja imale priliku pružiti podršku start-up idejama. Svaki predstavnik kompanije mogao je glasati, podržati ili postaviti pitanje predstavljenim timovima te na kraju ponuditi mentorstvo, usluge ili finansijsku pomoć.\nCilj samog događaja bio je promovirati značaj poduzetništva za napredak našeg društva te pokazati koliki potencijal imaju mladi ljudi u BiH, ali i demonstrirati podršku privatnog sektora prema mladim poduzetnicima.\nPodršku ovom događaju pružili su i ministrica za visoko obrazovanje, nauku i mlade KS, Melika Husić-Mehmedović te ministar privrede KS, Adnan Delić. „Bez interakcije obrazovanja i privrede nije moguće napraviti poslovni ambijent u kojem će mladi ljudi moći da svoje inovativne preduzetničke ideje pretvore u ozbiljne kompanije koje će biti konkuretne ne samo na domaćem već i na svjetskom tržištu. Temelj razvoja su univerziteti koji imaju ovakve ideje i pružaju priliku mladim ljudima,“ rekao je minstar Delić.\n„Velika je stvar prepoznati značaj praktičnog obrazovanja koje nam je neminovno u viskoškolskim ustanovama. Lično smatram da je preduzetništvo neophodno i u srednjoj školi, ali za početak treba ga što više uvoditi na sve fakultete,“ izjavila je minstrica Husić-Mehmedović.\nKroz Burch Start-up Inkubator dosad je prošlo više od 500 poduzetničkih ideja koje su iznjedrile 12 osnovanih kompanija sa više od 50 novih radnih mjesta. Od ove godine Intrnacionalni Burch univerzitet je, osim mentorske podrške, umrežavanja i radnog prostora, osigurao i fond za razvoj start-up ideja za studente.\n„Nakon poslovnog Inkubatora vizija našeg univerziteta je osnivanje i tehnološkog parka gdje ne želimo samo da vidimo naše studente koji će sa svojim poslovnim idejama i kompanijama ući u naš tehnološki park, već želimo da uključimo uspješne privrednike koji će zajedno s našim studentima i našim akademskim radnicima razvijati nove proizvode, nove usluge i rješavati brojne probleme s kojima se susreće naša zemlja. Prije svega želimo stručnjake iz prakse inkorporirati u naše nastavne planove i programe da pripremaju naše studente za ono što privreda danas treba“, poručio je rektor Internacionalnog Burch univerziteta prof.dr. Mersid Poturak.\nDemo Day 2021 pokazao je još jednom opredijeljenost Internacionalnog Burch univerziteta ka izvrsnosti u poduzetništvu i inovacijama te posvećenost mladim ljudima. Prisutni gosti, predstavnici domaćih kompanija, izrazili su svoju podršku predstavljenim start-upima te su na samom događaju ostvarene brojne konekcije, 30 ponuđenih poslovnih sastanaka, 20 ponuđenih mentorstava za razvoj proizvoda i kompanija te ponuđene prakse i sponzorstva. Prema glasovima publike tri tima koja u ostvarila najbolje rezultate bili su D-App, ReLove i Team Up za koje je Internacionalni Burch univerzitet obezbijedio nagrade.


Ešton osudila porast nasilja u Iraku\nŠefica evropske diplomatije Ketrin Ešton snažno je osudila najnovije nasilje u Iraku u kome je više desetina ljudi poginulo i pozvala iračke političare na dijalog, navodi se u saopštenju iz njenog kabineta.\n"Snažno osuđujem napade koji su se dogodili u gradovima Iraka poslednjih dana i u kojima je ubijen šokantan broj ljudi", istakla je Eštonova u sinoć objavljenom saopštenju.\nU nasilju u Iraku juče je ubijeno osam osoba, uključujući i tri vojnika, a dan pre toga u seriji napada uperenih uglavnom protiv šiita, prema informacijama od lekarskih i bezbednosnih izvora, ubijeno je 64 ljudi.\n"Takvo nasilje prema nedužnim civilima, uključujući i vernike za vreme molitve, apsolutno je zastrašujuće i počinioci treba da odgovaraju za zločin", navela je Ešton.\nOn je ponovila da je Evropska unija uz irački narod u suprotstavljanju takvom nasilju čiji je cilj da se "šire verski sukobi i destabilizuje zemlja".\nEvropska unija ponovo poziva "iračke političke lidere da počnu iskreni dijalog da se prevaziđe sadašnji ćorsokak", rekla je ona.\nU Iraku se poslednjih nedelja pojačalo nasilje i strahuje se da će zemlja ponovo zapasti u verske sukobe koje je imala tokom 2006-2007. godine. Suočen s ovakvom situacijom irački premijer Nuri Al Maliki u ponedeljak je najavio skoru promenu bezbednosne politike.


Milojević: "Ovakve utakmice su bitne u procesu sazrevanja" - Sportske.net\nMilojević: "Ovakve utakmice su bitne u procesu sazrevanja"\nTrener košarkaša Mega Bemaksa Dejan Milojević rekao je da su mečevi s neizvesnim završnicama, poput današnjeg protiv Zlatibora, veoma korisni za njegovu ekipu u procesu sazrevanja.\nSLS - Mega 'overila' treće mesto, formirana dva četvrtfinalna paraMilojević objasnio razloge poraza MegeSilna Mega rasturila Mladost, +58!Šta Meginih 50+ skokova u duelu sa Zvezdom govore o pristupu igrača?Kompletirano 7. kolo Superlige - Kako sada izgledaju tabele, ko će u plej-of?\nKošarkaši Mege su večerašnjom pobedom 96:90 protiv Zlatibora potvrdili treće mesto u Grupi A pred predstojeći plej-of.\n"Zadovoljan sam pobedom jer je Zlatibor kvalitetna ekipa. Čestitam im na plasmanu u plej-of i poželeo bih im da izbore učešće u ABA 2 ligi", rekao je Milojević posle mača, objavljeno je na sajtu kluba.\n"Imali smo dve dosta dobre četvrtine, prvu i četvrtu, i dve loše četvrtine, drugu i treću. Zlatibor je to iskoristio, imao je dobre periode igre, čak su i poveli. Medjutim, napravili smo preokret i zasluženo smo trijumfovali. Ovakve utakmice su veoma korisne za nas, da dobijamo u neizvesnim završnicama, to je proces odrastanja i sazrevanja moje ekipe i jako sam zadovoljan zbog toga", rekao je Milojević.\nOgnjen Jaramaz je nakon meča rakao da mu je posebno drago što je njegova ekipa izborila trijumf u neizvesnoj završnici.\n"To je za naš mlad tim vrlo značajno. Sledi nam sad plej-of, a ova pobeda značiće i za naše samopouzdanje. Imamo još dosta prostora za napredak, pravili smo dosta grešaka, ali u suštini nije sve tako loše, jer smo pobedili. Nadam se da možemo da napravimo iznenađenje u četvrtfinalu plej-ofa gde verovatno idemo na Partizan, jer mislim da smo sposobni za to", rekao je Jaramaz.\nMega ima problema sa povredama, trojica neizvesna za premijeru


18 jula 2020 VIJESTI, ZANIMLJIVOSTI\nU Sloveniji, kao što je i planirano, se od školske 2020/2021 godine namerava započeti sa izvođenjem nastave Srpskoj jezika u obliku dvočasa. Nastava je za učenike besplatna i izvodiće se po planu u školama sa kojima je postignut dogovor i to u dvije starosne grupe.\nPrema objavi na stranici Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije došlo se do saznanja da je 1.500 dece u dopunskim školama u Sloveniji iskazalo potrebu za učenje maternjeg jezika i nacionalne kulture zahvaljujući Ministarstvu spoljnih poslova i ambasadi Srbije u Ljubljani, kao i udruženjima Srba i Srpske pravoslavne crkve u Sloveniji.\nPoslednjih godinu dana intenzivno se radilo i na formiranju srpskih dopunskih škola u Albaniji i to u Fjeru i Skadru. Obezbeđena su dva nastavnika, kao i lektor za srpski jezik na univerzitetu u Tirani, navode na stranici MPNTR.\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije raspisalo je konkurs za izbor osam nastavnika koji će od školske 2020/2021. godine biti angažovani za dopunsku nastavu srpskog jezika u osnovnim školama u Sloveniji.\nKonkurs je otvoren do 27. jula 2020. godine!\nPrijavnica raspisanog konkursa se nalazi ovde:\nKonkurs za izbor nastavnikaPreuzmi\nU poslednje tri godine, Ministarstvo prosvete nauke i tehnološkog razvoja posvetilo je pažnju deci koja žive u dijaspori i procesu koji se ogleda kroz dizajniranje dopunskih škola sa težištem na Srbe iz regiona – je takođe zapisano na stranici Ministarstva.


Naslov: Majkl Džekson kao Egipćanka ned sij 31, 2010 4:44 am\nPravu atrakciju u muzeju ''Fild'' u Čikagu, izazvala je egipatska statua koja neverovatno podseća na lik nedavno preminulog kralja popa Majkla Džeksona.\nPrastara bista čija se starost procenjuje na oko 3000 hiljade godina, ima krupne oči i blago uzdignut uzan nos, nalik Džeksonovom. Mada su posetioci i ranije primećivali ovu sličnost, interesovanje nikad nije bilo ovoliko, i tek nakon njegove smrti poseta je višestuko porasla.\nDžim Filips, direktor muzeja izjavio je da je njegova institucija preplavljena telefonskim pozivima i i-mejlovima obožavalaca slavnog pevača koji žele potvrdu stvarne sličnosti popularnog pevača i egipatske biste.\nInače, statua je izložena u muzeju još od 1988 godine, a nastala je izmedju 1550 i 1050 godine pre Hrista.\nPostavlja se pitanje da li je ovo koincidencija ili je Majkl Džekson iskoristio lik drevne egipćanke, i u raznim operacionim zahvatima prilagodio ga svom licu.


NIN / Kontrarevolucija\nDemokratskom dru�tvu bilo bi primerenije da se nosioci najvi�ih dr�avnih funkcija, dok te funkcije obavljaju, okanu strana�kih poslova\nMi pobe�ujemo - svi dobijaju", glasio je slogan stranaka udru�enih u DOS u vreme pro�logodi�nje predizborne kampanje. Danas, sude�i po brojnim sonda�ama javnog mnjenja, uklju�uju�i i tradicionalnu NIN-ovu telefonsku anketu, �ije rezultate objavljujemo u ovom broju, mirne du�e mo�e da se ka�e: DSS i DS se javno prepiru - svi gube!\nNekad ubedljiva podr�ka javnosti strankama udru�enim na programu dru�tvenih reformi, programu izgradnje demokratskih institucija, tr�i�ne ekonomije i evropske orijentacije, borbe protiv kriminala i korupcije, po�inje da se kruni, a dobar deo ljudi koji su svojevremeno glasali za te stranke deluje zbunjeno i razo�arano. Ako je ono �to se dogodilo 5. oktobra pro�le godine, makar samo u kolokvijalnoj formi, nazivano "oktobarskom revolucijom", onda bi s isto toliko prava i ono �to se sada de�ava, a �to se o�ito svodi na opasno poigravanje mandatom dobijenim od bira�a, moglo biti nazvano nekom vrstom - kontrarevolucije.\nSukob centrala dve vode�e stranke u DOS-u, �iji zajapureni propagandisti kao da vi�e i ne biraju sredstva u me�usobnim optu�bama i sumnji�enjima, bez sumnje ne pogoduje planiranim i najavljenim reformama. �to, drugim re�ima, zna�i da ta gospoda sada najvi�e rade u korist sopstvene, ali i na�e zajedni�ke �tete. �itava ova pri�a je utoliko ozbiljnija zato �to se vode�e stranke u DOS-u, �iji su lideri bira�ima obe�avali kona�an obra�un sa Milo�evi�evom diktaturom i nakaznom partijskom dr�avom, danas gotovo nadme�u u poku�aju da stvore neke nove forme - partijske dr�ave.\nPartijska dr�ava je u svakoj formi anahrona i nakazna, pa je zato savr�eno svejedno da li se tu ovog trenutka, mo�da, radi o takvoj vrsti dr�ave koju bi za svoje strana�ke potrebe koristila samo jedna, ili vi�e partija, i da li su te partije, eventualno, u koaliciji, ili su razdvojene. Tako smo, recimo, umesto iole ozbiljnijeg napora da se uspostavi civilna, parlamentarna i demokratska kontrola nad vojskom i policijom, stigli do ta�ke gde se me�usobno zava�eni prvaci u DOS-u otvoreno nadme�u u tome koji �e od njih dobiti ekskluzivno pravo da kontroli�e vojsku ili policiju.\nSlu�aj generala Pavkovi�a, ili afera Gavrilovi� u tom pogledu su zaista veoma ilustrativni. Dovoljno je, na primer, prisetiti se kako su iz pojedinih strana�kih centrala sve donedavno pojedinim listovima liferovane hrpe materijala o Pavkovi�evim vilama i stanovima, ali to u Skup�tini SRJ i drugim institucijama nadle�nim za javnu kontrolu tro�enja bud�etskih sredstava nije izazvalo ba� nikakvo reagovanje. Kao da se nikome od strana�kih lidera vladaju�e koalicije nije �inilo logi�nim da bi u demokratskoj zemlji morale da postoje i odgovaraju�e institucije sistema u kojima bi se moglo javno postaviti pitanje - da li u tome �to je o Pavkovi�u objavljeno ima bar zrnce istine? A kad je u javnosti, na najgori mogu�i na�in, eksplodirala afera Gavrilovi�, postalo je opet belodano da su �inovnici u kabinetu saveznog predsednika bili uveliko zaokupljeni aktivnostima koje su, mo�da, primerene kancelarijama njihove stranke, ali ne i kancelariji u kojoj primaju platu da bi pomagali izabranom funkcioneru, pri tome jo� i deklarisanom legalisti, �ije su nadle�nosti strogo ome�ene Ustavom SRJ. I, sad se nastavlja rasprava o optu�bama koje je Gavrilovi� tamo izneo, o vezama izme�u �inovnika u kabinetu predsednika SRJ i �tampe, i o istrazi ubistva koju su u me�uvremenu zapo�eli pravosudni organi, ali je i dalje u senci �itave ove afere ostalo pitanje: za�to su se ljudi anga�ovani u tom kabinetu i pla�eni iz saveznog bud�eta u radno vreme bavili poslovima koji ne spadaju u njihovu nadle�nost?\nPotom je, opet, zapodenuta neka vrsta op�tenarodne rasprave o sudbini Du�ana Mihajlovi�a, ministra unutra�njih poslova, koga bi jedni hteli po svaku cenu da smenjuju, ali ne u skup�tini nego na nekom koalicionom partijskom plenumu, dok su drugi re�eni da ga po svaku cenu odbrane, na istom tom plenumu. Naravno, nije te�ko zaklju�iti da na�in na koji se vodi ova rasprava o Mihajlovi�evoj sudbini, i plenumsko-partijski okviri u kojima se ona vodi, mo�da najbolje ilustruju i samu prirodu i su�tinu tog spora. Jer, problem, zapravo i nije u Mihajlovi�u li�no, u njegovom dosada�njem radnom u�inku na ministarskoj funkciji, ili o gre�kama koje su po�inili on i njegovi saradnici, ve� u nepostojanju neophodnog minimuma usagla�enog stava o odnosu prema na�oj neposrednoj pro�losti. Jednostavno re�eno, stranke u DOS-u jo� se dele na pitanju: treba li otvoriti sve masovne grobnice u Srbiji i suo�iti se bez okoli�enja sa neugodnim istinama o sopstvenoj pro�losti, ili ih i dalje prikrivati? Ali, strana�ki �tabovi koji se, izgleda, protive Mihajlovi�evom stavu da Srbija treba �to pre da se oslobodi neugodnog balasta pro�losti, morali bi, prethodno, da se zamisle i nad pitanjem o moralnosti partijskih i izbornih kalkulacija koje bi bile zasnovane na prikrivanju tolikih le�eva u sopstvenim dvori�tima!?\nKabineti i kancelarije najvi�ih dr�avnih institucija u zemlji, koji bi morali da budu posve�eni interesima zemlje u celini i svih gra�ana bez razlike, koji su dobili mandat da se bave reformama, a ne nekakvom novom predizbornom kampanjom, pretvoreni su, u strana�ke �tabove, �iji aktivisti, katkad regrutovani i me�u preispoljnim hoh�taplerima i korumpiranim politi�kim prevrtljivcima, sada ve� otvoreno poru�uju doma�oj javnosti i medijima da imaju samo dve mogu�nosti: da se svrstaju na jednu, ili na drugu stranu. Pri �emu su jedna ili druga strana ozna�ene samo imenima dvaju lidera stranaka u DOS-u i njihovim li�nim sujetama...\nBi�e, me�utim, da bi demokratskom dru�tvu i dr�avi, kakvi su ovda�njoj javnosti pre godinu dana obe�avani, bilo primerenije ne�to drugo: da se nosioci najvi�ih dr�avnih funkcija, dok te funkcije obavljaju, okanu strana�kih poslova. I da te svoje funkcije, bar privremeno, zamrznu. Kad je to Slobodan Milo�evi� svojevremeno u�inio, svi su mu se oni podsmevali tvrde�i kako nije postupio iskreno. Sad i sami imaju priliku da poka�u kako to treba u�initi.\nKona�no, krajnje je vreme i da svoje strana�ke savetnike i aktiviste, anga�ovane na strana�kim poslovima, po�nu da pla�aju strana�kim novcem, a ne tako �to �e potkradati dr�avni bud�et i za te poslove zloupotrebljavati dr�avne kancelarije.


Razgovori sa Iranom odloženi do februara\nAgencija UN-a za nuklearnu energiju saopštila da su razgovori sa Iranom o nuklearnom programu Teherana odloženi do 8. februara.\nNuklearni razgovori o iranskom nuklearnom programu su prvobitno bili zakazani za 21. januar - dan pošto Iran i svetske sile treba da počnu sa implementacijom prelaznog nuklearnog sporazuma postignutog u novembru.\nIranski predsednik Hasan Rohani je u govoru pred okupljenima u pokrajini Kuzestan, koji je prenosila i televizija, rekao da je novembarski sporazum značio da je svet izašao u susret zahtevima Irana.\nTim sporazumom se predvidja da Iran ograniči obogaćivanje uranijuma koje, kako Zapad navodi ima za cilj, proizvodnju nuklearnog oružja. U zamenu za to, Sjedinjene Države i Evropska unija su se složili da ublaže ekonosmke sankcije Teheranu.\nPosmatrači navode da su Rohanijeve primedbe imale za cilj da se umire iranski dogmatičari. Medjunarodna agencija za atomsku energiju želi da Iran pruži garancije o transparentnosti svog nuklearnog programa i informacije o navodnim prethodnim pokušajima da se proizvede nuklearno oružje.


Urban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Koncertni vikend u Gradu!\nDatum održavanja: 26.09.2014 - 27.09.2014\nJesenju sezona u Gradu nastavljama se i ove nedelje u kojoj nastupaju zvezde domaće scene i mlade nade svetske scene. U petak 26. septembra već stalni gosti Kc Grada Ana i Dukat obeležiće i početak koncertne jeseni. Već sutradan u subotu 27. septembra nas očekuju i dve gošće iz Sijetla, dream pop duo Lemolo.\nOvog vikenda pre svega nežni zvuci u Gradu ali i najava dobrih koncerata ove jeseni u Gradu.\nPočetak ovog čudnog leta svojim koncertom u bašti KC GRAD najavili su Ana Ćurčin i Dukat Strajnić još krajem aprila. Sada, pet meseci kasnije, zovu vas na isto mesto da proslavite zajedno početak jeseni! Ana i Dukat u Gradu će nastupiti u petak 26. septembra u 21h. Ulaznice će moći da se kupe na šanku “Grada” po ceni od 400 dinara, dok će na dan koncerta cena karte biti 500.\nOd aprila do danas mnogo toga se dogodilo u karijeri Ane Ćurčin i Dukata Strajnića. Dukat je sa svojim bendom Stray Dogg organizovao drugi Americana Night Festival, svirao na Main Stage-u EXIT-a, kao i na SeaRock festivalu u Kotoru, a onda obišao još devet srpskih gradova na AN turneji - Kruševac, Požarevac, Smederevo, Užice, Kraljevo, Valjevo, Pančevo, Inđiju i Aranđelovac. Bend marljivo vežba i radi na novim pesmama koje će se naći na trećem studijskom albumu koji će se pojaviti tokom 2015. godine. Neke od tih novih pesama čućete i u Gradu.\nOvi mladi, talentovani i prelepi vokali već duže vreme udružuju svoje snage - od Americana Night festivala u Domu omladine Beograda 2013. godine pa sve do brojnih nastupa u beogradskim, srpskim i evropskim klubovima - ono što je zajedničko svim njihovim svirkama jeste uvek brojna i egzaltirana publika. Pored autorskih pesama Ana i Dukat Stray često sviraju i pažljivo odabrane obrade koje izvode u minimalističkom akustičnom aranžmanu i u koje unose svoju senzibilnost i brižljivost i tako omogućavaju potpuno novi doživljaj poznatih pesama Neila Younga, Eltona Johna, Portishead, Elliota Smitha…\nSubota 27. septembar, 22h


Iran počeo godišnje vojne vežbe\nIranski vojnici, ilustrativna fotografija\nIran je počeo vojne vežbe u Ormuskom moreuzu koje se održavaju u Ormuskom moreuzu, Omanskom zalivu, Bab el Mandebu i severnim delovima Indijskog okeana. Habibolah Sajari, komandant iranskih pomorskih snaga, izjavio je da se vežbe održavaju radi obuke u borbi protiv terorizma i piratstva, preneli su iranski državni mediji.\nVojni brodovi, podmornice i helikopteri učestvuju u vežbama širom oblasti od oko dva miliona kvadratnih kilometara, a pripadnici mornarice će pokazati svoje sposobnosti duž jugoistočne obale Irana, javila je državna iranska agencija IRNA.\nAgencija Rojters izvestila je da se kroz to područje dnevno prevezu milioni barela nafte do Evrope, SAD i Azije pored obala Jemena i Irana.\nU tom regionu je bazirana Peta flote američke mornarice, koja štiti špediterske trase u tim vodama, navodi Rojters.\nIran vojne vežbe izvodi u trenutku nešto snažnijih tenzija sa SAD-om nakon što je američki predsednik Donald Tramp upozorio Teheran da se "poigrao s vatrom" kada je testirao balističku raketu 29. januara.


Valensija pobedila Himki pred gostovanje Zvezdi, Efes slavio u Milanu - SPORTSKI ŽURNAL\nKošarkaši Valensije pobedili su Himki sa 89:84, u 10. kolu Evrolige\nValensija je vezala tri pobede u Evroligi i sada ima ukupno četiri u tom takmičenju. Sledi joj gostovanje Crvenoj zvezdi sledeće nedelje u Beogradu.\nSrpski košarkaš Vanja Marinković dao je 13 poena za Valensiju, dok se u Himkiju sa 19 istakao Stefan Jović.\nEfes je zabeležio osmu pobedu u Evroligi, pošto je sa 81:76 bio bolji u gostima od Milana.\nOlimpijakos je sa 99:80 bio bolji od Albe u Berlinu i tako je ostvario tek četvrtu pobedu u Evroligi.


Albanci sa juga Srbije žalili se Kurtiju na vlast u Beogradu - 22.06.2021, Sputnik Srbija\nPremijer privremenih institucija u Prištini Aljbin Kurti sastao se danas sa gradonačelnicima Preševa i Bujanovca Arditom Sinani i Nagipom Arifijem, kao i... 22.06.2021, Sputnik Srbija\nSinanijeva je rekla da se u Preševu pogoršava situacija u vezi sa prošlomesečnim poplavama koje su nanele veliku materijalnu štetu uz tvrdnju da Albanci iz te opštine imaju problem jer navodno vlasti iz Beograda postavljaju prepreke stranim investitorima zainteresovanim za ulaganje u tu opštinu, prenosi prištinski Indeksonlajn.Arifi je ukazao na problem slobodnog prelaska administrativne linije između centralne Srbije i Kosova i na nepriznavanje diploma sa KiM, preneo je Tanjug.Beha je na sastanku tvrdio da vlada u Beogradu diskriminiše Albance iz te opštine pasivizacijom adresa, čime je, kaže on, stotine Albanaca ostavljeno bez dokumentacije i Srbije i Kosova.Na sastanku se razgovaralo i o nedavno održanom dijalogu u Briselu, za koji je Kurti rekao da će se zalagati za reciprocitet prava nacionalnih manjina.Pročitajte još:\nPremijer privremenih institucija u Prištini Aljbin Kurti sastao se danas sa gradonačelnicima Preševa i Bujanovca Arditom Sinani i Nagipom Arifijem, kao i opštinskim većnikom Medveđe Fehmijem Behom sa kojima je razgovarao o položaju Albanaca u te tri opštine, kao i dijalogu sa Beogradom.\nSinanijeva je rekla da se u Preševu pogoršava situacija u vezi sa prošlomesečnim poplavama koje su nanele veliku materijalnu štetu uz tvrdnju da Albanci iz te opštine imaju problem jer navodno vlasti iz Beograda postavljaju prepreke stranim investitorima zainteresovanim za ulaganje u tu opštinu, prenosi prištinski Indeksonlajn.\nArifi je ukazao na problem slobodnog prelaska administrativne linije između centralne Srbije i Kosova i na nepriznavanje diploma sa KiM, preneo je Tanjug.\nBeha je na sastanku tvrdio da vlada u Beogradu diskriminiše Albance iz te opštine pasivizacijom adresa, čime je, kaže on, stotine Albanaca ostavljeno bez dokumentacije i Srbije i Kosova.\nNa sastanku se razgovaralo i o nedavno održanom dijalogu u Briselu, za koji je Kurti rekao da će se zalagati za reciprocitet prava nacionalnih manjina.


Start / 2019 / март / 25\nDnevna arhiva: 25. марта 2019.\nMinistar Srđan Rajčević: Dva miliona maraka za stipendiranje studenata\nMinistarstvo za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo objavilo je danas konačne rang-liste stipendista koji su aplicirali na konkurse i prema kojima će biti dodijeljeno ukupno 1.000 stipendija studentima prvog, drugog i trećeg ciklusa studija u Republici Srpskoj. – Za stipendiranje ovih studenata budžetom je predviđeno dva miliona maraka. …\nJavni poziv za dostavljanje ponuda za nabavku ugostiteljskih usluga u 2019. godini za potrebe Saobraćajnog fakulteta Doboj Univerziteta u Istočnom Sarajevu. Prilog: Poziv\nOdluka o izboru najpovoljnijeg ponuđača „Nabavka kaveza za laboratorijske miševe (kadice)“ za potrebe Medicinskog fakulteta Foča Univerziteta u Istočnom Sarajevu. Prilog: Odluka\nPoziv za učešće na Vikimedijinoj konferenciji u RS\nVikimedijina zajednica Republike Srpske u periodu od 19. do 21. aprila na Jahorini organizuje treću Vikimedijinu godišnju konferenciju pod nazivom „Wikimedia Start Republic of Srpska 2019“. Konferencija „Wikimedia Start Republic of Srpska 2019” je posvećena okupljanju urednika Vikipedije na srpskom jeziku, članova Vikimedijine zajednice Republike Srpske i predstavnika obrazovnih i …