Dević: Vučić vrši pritisak na sud zbog afere ATP Vojvodina | Novinska agencija Beta\nEKONOMIJA | 07.03.2017 10:45\nDević: Vučić vrši pritisak na sud zbog afere ATP Vojvodina\nInvestitor preduzeća ATP Vojvodina Ilija Dević optužio je danas predsednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića da "direktno iz svog kabineta upravlja i vrši pritisak na sve sudske sporove" u vezi sa aferom ATP Vojvodina.\nDević je u otvorenom pismu optužio Vučića da je na sednici Predsedništva Srpske napredne stranke "zabranio" davanje izjava u vezi sa aferom ATP Vojvodina, i to nakon što je to preduzeće dobilo pravosnažnu, izvršnu sudsku presudu u januaru 2013. godine, vrednu oko 14 miliona evra, kojom je moglo da izadje iz stečaja i nastavi poslovanje.\n"Gospodine Vučiću, odlično znate da je pravosnažnom izvršnom sudskom presudom utvrdjeno da gradske i republičke vlasti nisu ispoštovale svoje obaveze iz ugovora i da su odgovorne za višemilionsku štetu nanetu preduzeću. Da li svojim potezima štitite nosioce javnih funkcija ili ih ucenjujete predmetom u kome su jedini ulog moj kapital koji sam sticao punih 35 godina i sudbina više od 500 radnika koji su nakon stečaja preduzeća ostali bez posla", upitao je Dević.\nOptužio je Vučića da posle svake posete zvaničnika Evropskog parlamenta, Evropske komisije i Direktorata Evropske komisije, koji se interesuju za slučaj ATP Vojvodina, preko svojih poluga vlasti pojačava pritisak na njega i njegovu porodicu.\n"Gospodine Vučiću, svoj kapital sam stekao kao privatnik do 1990. godine, u SFR Jugoslaviji, a ne u nekoj od pljačkaških privatizacija. Tokom vašeg mandata navodno su otvorene istrage protiv onih koji su opljačkali Srbiju, ali nikom od njih ne fali dlaka s glave i oni sada uspešno saradjuju sa vašim rodjenim bratom i ljudima od vašeg poverenja", naveo je Dević.\nU okviru 24 sporne privatizacije, Evropska komisija je prema izveštajima Saveta za borbu protiv korupcije i uvidom u kompletnu dokumentaciju ATP Vojvodine, utvrdila da je to jedini slučaj u kome je oštećen investitor a ne država Srbija.\nDević je naveo da je u preduzeće ATP Vojvodina uložio 30 miliona evra, te da je uz postojećih 300 zaposlio još 200 novih radnika, a po okončanju druge faze gradnje tu je, kako je objasnio, trebalo da radi 1.200 zaposlenih.\n"Iako je reč o najvećoj domaćoj investiciji, od države nisam dobio nikakvu subvenciju, koje se inače daju stranim ulagačima", kazao je Dević.\nOn je dodao da, umesto da razvija posao, već 10 godina vodi sudske postupke jer gradske vlasti u Novom Sadu nakon što je izgradio novu medjumesnu i medjunarodnu autobusku stanicu i specijalizovani servis, nisu sprovele ugovor koji je bio temelj započete investicije, te je preduzeće otišlo u stečaj.\nNa vlasti u Novom Sadu u to vreme je bila je Srpska radikalna stranka. Gradonačelnica je bila sadašnja predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković, a direktor Zavoda za izgradnju grada je bio sadašnji pokrajinski premijer Igor Mirović.\nSindikat Nezavisnost: Danas niko sa sigurnošću ne može da kaže ...\nEMS: Ne stopiramo Zakon o obnovljivim izvorima energije, tražimo ...\nPošta Srbije: Strateška saradnja sa Kancelarijom za IT i eUpravu


DELOITTE ISTRAŽIVANJE Finansijske direktore iz Centralne Evrope najviše brine i dalje COVID-19 OČEKUJU rast cena, nezaposlenost, smatraju da nije vreme za veće RIZIKE – Plodna Zemlja\nNeizvesnost u vezi sa pandemijom Kovid-19 i dalјe ima snažan uticaj na optimizam odnosno zabrinutost sa kojom finansijski direktori iz Centralne Evrope očekuju godinu pred nama, pokazuje najnovije Istraživanje stavova finansijskih direktora u Centralnoj Evropi koje je sprovela revizorsko – konsultantska kuća Deloitte.\nOvogodišnje istraživanje sprovedeno je od novembra do decembra 2020. godine i predstavlјa izraz mišlјenja 590 finansijskih direktora iz sedamnaest centralnoevropskih zemalјa. I ovo izdanje, kao i prethodno, izražava opšti negativan tj. silazni trend u odnosu na prethodne godine u vezi sa izgledima za budućnost.\nOlivera Andrijašević, partner u Reviziji i lider Deloitte-ovog CFO programa u Srbiji, navodi:\n„Kao i kod prošlogodišnjeg izdanja, vidimo kako neprekidna neizvesnost oko pandemije COVID-19 nastavlјa da oblikuje način na koji finansijski direktori planiraju predstojeću godinu. Ovo smo zapazili u brojnim odgovorima koje smo dobili prilikom anketiranja finansijskih direktora. Smanjenje troškova i proširenje akvizicijom su neke od klјučnih strategija na koje će se finansijski direktori fokusirati ove godine.“\nVećina očekuje rast potrošačkih cena\nOd 2018. godine uočavamo stalno povećanje broja finansijskih direktora koji očekuju rast stope nezaposlenosti. I dok je 36% ispitanika očekivalo rast stope nezaposlenosti tokom 2020. godine, ta očekivanja za 2021. godinu sada ima skoro 70% učesnika našeg istraživanja, što je očigledno u vezi sa očekivanim uticajem pandemije COVID-19 na tržište radne snage, koji se već ostvaruje. Finansijski direktori u Crnoj Gori (45%), Albaniji (38%), Srbiji (38%) i Bosni i Hercegovini (35%) su najoptimističniji u očekivanju smanjenja stope nezaposlenosti, ali 50% ispitanika u Srbiji smatra da će nezaposlenost rasti.\nIpak optimizam kod finansijskih izgleda, ali nije vreme za veće rizike\nIpak, finansijski direktori su optimističniji u pogledu finansijskih izgleda ove godine. To je u stvari najviši nivo optimizma zabeležen u poslednje četiri godine. Ove godine 47% finansijskih direktora se oseća optimističnije u pogledu svojih finansijskih izgleda. Finansijski direktori iz EU (48%) i evrozone (45%) dele sličan nivo optimizma, dok čak 75% finansijskih direktora iz Srbije očekuje pobolјšanje finansijskih izgleda za svoja preduzeća.\nIsto tako većina finansijskih direktora smatra da godina pred nama neće biti pravo vreme za preuzimanje većih rizika – taj stav je izrazilo 88% ispitanika. Finansijski direktori iz evrozone i zemalјa Evropske unije iskazali su ujednačenu averziju prema riziku, a oni iz Crne Gore, Slovenije, Srbije, Albanije, Bosne i Hercegovine, Estonije i Rumunije najveći stepen averzije.\nFinansijski direktori i dalјe vide interno finansiranje (49%) i zaduživanje kod banaka (43%) kao održive izvore finansiranja svojih organizacija. Iako nijedan od ponuđenih izvora finansiranja nije ocenjen kao „privlačan“ od strane velike većine ispitanika, važno je napomenuti da nijedan od izvora finansiranja koji su ocenjeni kao „neprivlačni“ nije odabralo više od 30% ukupnog broja ispitanika. Dužnički instrumenti (47%) i instrumenti kapitala (53%) dobili su najveći procenat “neutralnih” odgovora.\nTagoviDeloitte Finansijski direktori Istraživanje Nezaposlenost Potrošačke cene


Sjeverna Koreja osudila Amerikanca na 10 godina teškog rada – Haber.ba\nSjeverna Koreja osudila Amerikanca na 10 godina teškog rada\nSjeverna Koreja osudila je američko-koreanskog građanina na deset godina teškog rada zbog subverzije, prenosi agencija Xinhua, javlja CNN.\nKim Dong-chul - Klix.ba\nKim Dong-chul (62), koji je uhapšen u oktobru prošle godine u Sjevernoj Koreji, priznao je da je krao vojne tajne i planirao subverzije s Južnokoreancima, prenosi KCNA, državna novinska agencija Sjeverne Koreje.\nKim, koji je ranije rekao da je naturalizirani američki državljanin, priznao je da je počinio “neoprostivu špijunažu” pod rukovodstvom vlada SAD-a i Južne Koreje i izvinio se za svoje “zločine”.\n“Počinio sam izuzetan zločin, tako što sam klevetao i vrijeđao najviše dostojanstvo Republike i njen sistem, šireći lažnu propagandu s ciljem razbijanja jedinstva”, izjavio je Kim za KCNA.\nTakođer je, prema pisanju KCNA, rekao da je prišao južnokorejskoj obavještajnoj službi 2011. godine te da se uključio u plaćenu špijunažu, dodajući da je uhapšen dok je preuzimao USB stick, koji je sadržavao tajne iz vojnih i nuklearnih izvora.\nSjeverna Koreja je u februaru na 15 godina prisilnog rada osudila američkog studenta jer je pokušao ukrasti propagandni plakat iz svog hotela u Pjongjangu.\nOtto Frederick Warmbier, 21-godišnji student Univerziteta u Virginiji, uhapšen je 2. februara “dok je izvodio neprijateljski akt protiv Demokratske Narodne Republike Koreje”, javila je tada agencija KCNA.\nSjedinjene Američke Države pozvale su Sjevernu Koreju da pomiluje Warmbiera, smatrajući da je “presuda pretjerano stroga za djelo koje je Warmbier navodno počinio”.\nTeme:hapšenje, kazna, Kim Dong-chul, Sjeverna Koreja


Izgradnja „kineskog“ mosta Borča-Zemun\nSa druge strane, kineska kompanija CRBC izvešće radove vredne 77,83 miliona dolara, a naplatiće od kineskog investitora 130,8 miliona dolara - navodi “Luj Beržer”.\n- Pošto se projekat finansira iz kredita koji je dobijen od kineske Eksim banke, sistemom da se radovi plaćaju samo kineskoj firmi, a ne srpskom podizvođaču nanosi se šteta Srbiji koja se na ovaj način zadužuje i plaća kamatu za radove koji nisu izvedeni. S druge strane, oštećena je srpska privreda, jer se neplaćanjem podizvođaču zaustavlja ceo lanac domaćih firmi koje učestvuju u projektu i koje same finansiraju gradnju. To znači da Srbija finansira firmu CRBC - navode u “Ratku Mitroviću”.\n- Ne želimo da ispostavljamo odštetne zahteve prema Srbiji zbog nerešene ekspoprijacije. To su nam rukovodioci CRBC otvoreno zamerili jer time žele da dođu do dodatnog novca. Naš trud da dodatnim angažovanjem ljudi i radom u dve smene nadoknadimo kašnjenja kineski partner smatra kontraproduktivnim jer mu izbijamo adut da može da ispostavi odštetne zahteve zbog probijanja rokova. Kineski partner čini sve da nam radove maksimalno uspori, jer nameravaju da povuku još novca iz kredita - upozoravaju u “Ratku Mitroviću”.\nCuri vreme za ubeđivanje Berlina\nSrpskim političarima ostalo je malo vremena da ubede sagovornike u Briselu, a posebno u Berlinu, da je Srbija zaslužila da do juna dobije datum za otpočinjanje pregovora sa EU. Kako saznaje “Blic”, nemački zvaničnici su trenutno pri stavu da će se to jako teško dogoditi.


Evropska unija namerava da ostavi na snazi antiruske sankcije - 10.06.2020, Sputnik Srbija\nEvropska unija najavila je da namerava da ostavi na snazi sankcije protiv velikog broja ruskih državljana i pravnih lica za koje EU smatra da su uključena u... 10.06.2020, Sputnik Srbija\n13:43 10.06.2020 (Osveženo: 00:58 26.08.2021)\nEvropska unija najavila je da namerava da ostavi na snazi sankcije protiv velikog broja ruskih državljana i pravnih lica za koje EU smatra da su uključena u podrivanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta Ukrajine, navodi se u zvaničnim dokumentima EU.\nKonkretno, u dokumentima su objavljena imena niza lica koja su pod sankcijama, kao i link na spiskove odobrene 2014. godine.\n„Savet (Evropske unije) namerava da zadrži restriktivne mere prema gore navedenim fizičkim i pravnim licima i predstavi nove osnove“, piše u dokumentu.\nIstovremeno, u dokumentu se napominje da lica navedena na sankcionim spiskovima mogu da zatraže informacije od sekretarijata Saveta EU o razlozima ove odluke.\nSredinom marta Evropska unija je za šest meseci, do 15. septembra 2020, produžila individualne sankcije protiv 175 fizičkih lica i 44 organizacije kao „restriktivne mere u vezi sa dejstvima koja podrivaju ili ugrožavaju teritorijalni integritet, suverenitet i nezavisnost Ukrajine“.\nOsim toga, 5. marta EU je produžila sankcije na godinu dana za 10 bivših visokih ukrajinskih zvaničnika, uključujući bivšeg predsednika Viktora Janukoviča.\nIndividualne sankcije protiv građana Rusije i Ukrajine, koje EU optužuje da narušavaju teritorijalni integritet i suverenitet Ukrajine, uvedene su u martu 2014. i od tada se redovno produžavaju na šest meseci.\nOdnosi Rusije i Zapada pogoršali su se zbog situacije u Ukrajini i prisajedinjenja Krima Rusiji. Optužujući Moskvu za mešanje u poslove Kijeva, Zapad joj je uveo sankcije. Rusija je preduzela recipročne mere i povela politiku zamene uvoza, a više puta je optužbe protiv nazivala neosnovanim.


Crnoj Gori kredit od 100 miliona evra\n05.12.2013. / 18:49\nPODGORICA, Vlada Crne Gore usvojila je danas Informaciju o realizaciji kreditnog zaduženja od 100 miliona evra za refinansiranje duga, odnosno otplatu kratkoročnih i dugoročnih kredita /oko dvije trećine ukupnog iznosa/, kao i za finansiranje budžetske potrošnje.\nU okviru ovog kreditnog aranžmana je i ugovor o kreditu sa “Erste bankom” Podgorica od 15 miliona evra, ugovor o kreditu sa “Sosiete ženeral Montenegro bankom” od pet miliona evra i emisija evroobveznica od 80 miliona evra, saopšteno je iz Ministarstva finansija Crne Gore.\nIz ovog ministarstva podsjećaju da je Zakonom o budžetu za 2013. godinu definisan limit zaduženja do 250 miliona evra. “U dosadašnjem toku godine sklopljeni su kreditni aranžmani u iznosu od 148,5 miliona evra, od čega 102,5 miliona evra utrošeno za pokriće garancija za Kombinat aluminijuma Podgorica /KAP/ koje su predstavljale nepredviđeni izdatak”, istakli su u Ministarstvu finasnija.\nU saopštenju se navodi da to znači da će uz zaduženje od 100 miliona evra, koje je na današnjoj sjednici odobrila Vlada, Crna Gora uspjeti da fiskalnu 2013. godinu okonča sa ukupnim zaduženjem od 248,5 miliona evra, kojim su pokrivene i aktivirane garancije za KAP. Srna\nTagovi: budzetcrna gorapodgoricatopvazno


Prirodne nauke i medicinska tehnika iz Austrije - Vesti - Austrija u Crnoj Gori - www.advantageaustria.org\nPrirodne nauke i medicinska tehnika iz Austrije\nAustrija prednjači u pojedinim oblastima prirodnih nauka i medicinske tehnike\nAustrija , zahvaljujući svojim istraživačko- razvojnim mrežama u oblastima prirodnih nauka i medicinske tehnike, širom sveta uživa veliki ugled. Saradnja globalnih igrača sa istraživačkim centrima u Austriji s jedne strane, kao i mladih dinamičnih Start-Up -preduzeća sa renomiranim univerzitetima s druge strane, stvorili su perfektne uslove za uspeh austrijske industrije u sektoru bionauka.\nZnačaj industrije bionauke ne ograničava se samo na medicinu. Na osnovu široke ponude dobavljača i servisnih kompanija ova privredna grana je razvila jake veze i sa drugim industrijskim granama, kao npr. sa mašinogradnjom. Šireći se vrtoglavom brzinom, ovaj sektor sa preko 700 kompanija u oblastima biotehnologije, farmacije i medicinske tehnike postao je nezamjenjiv privredni faktor i inovativna snaga Austrije.\nViše informacija o austrijskim kompanijama u oblastima prirodnih nauka i medicinske tehnike, kao i mogućnostima saradnje pronaći ćete u najnovijem izdanju magazina FRESH VIEW:\nFRESH VIEW prirodne nauke i medicinska tehnika, br. 155/2014 [pdf, 5,400.7kb]\nPrethodna vestSvetski dani održive energije 2015, 25. - 27. februar 2015 u…Sledeća vestPromo-film „Život i rad u Austriji“\nFRESH VIEW prirodne nauke i medicinska tehnika, br. 155/2014 [pdf, 5,400.7 kb]\nviše o prirodnim naukama i farmaceuticima\nviše o zdravstvenoj nezi i medicinskoj tehnici


UNIQA osiguranje - Udruženje osiguravača Srbije\nTel: 011 2024 100\nOsiguravajuća grupacija UNIQA je jedna od vodećih osiguravajućih kompanija na austrijskom tržištu i jedna od najvećih u Evropi. Iako pod imenom „UNIQA“ posluje 18 godina, poslovanje grupe se uspešno sprovodi već dugih 200 godina. „UNIQA“ je aktivna u svim područjima osiguranja. „UNIQA“ grupa je kompanija s jakom internacionalnom orijentacijom i trenutno je, kao većinski ili delimični vlasnik, prisutna na 18 tržišta Evrope.\n„UNIQA“ trenutno zapošljava preko 22.000 saradnika i ekskluzivnih partnera, koji su širom Evrope zaključili više od 19 miliona polisa. „UNIQA“ je prema „Shareholder Performance indeksu“ konsalting kuće „MERCER OLIVER WYMAN“ najjače osiguranje u Evropi po povratku investicija. Već niz godina, „UNIQA“ dobija rejting „A“, koji daje „Standard and Poor`s“, najcenjenija svetska organizacija za ocenu snage finansijskih institucija.\n„UNIQA“ je u Srbiji prisutna jedanaest godina, od 7. novembra 2006. godine i obavlja sve vrste osiguranja. Od dolaska na srpsko tržište „UNIQA“ beleži konstantan rast, zahvaljujući međunarodnom iskustvu i stabilnom poslovanju na svim tržištima Evrope i Srbije. Svrstava se među prvih pet vodećih osiguravajućh kompanija u Srbiji. Svojim proizvodima svih vrsta osiguranja, primerenim i dostupnim svakom građaninu Srbije garantuje visok kvalitet i najbolju uslugu.\nU skladu sa odredbama Zakona o osiguranju „UNIQA“ je u Srbiji razdvojila poslove životnog od poslova neživotnog osiguranja.\nPredsednik Izvšrnog odbora kompanije “UNIQA neživotno osiguranje a.d.o” je Saša Krbavac\nPredsednik Izvršnog odbora kompanije “UNIQA životno osiguranje a.d.o” je Vidan Marković


Jovanovski: Želim da popravim plasman na WTA listi i odem na OI\nBeta 20. oktobra 2015. 11:25\nSrpska teniserka Bojana Jovanovski izjavila je danas da joj je cilj da sledeće godine popravi poziciju na WTA listi i plasira se na Olimpijske igre u Rio de Žaneiru.\nJovanovski trenutno zauzima 76. poziciju na WTA listi, a najbolji plasman joj je 32. mesto.\n„Želim da se dobro pripremim za 2016. godinu, da sve treninge obavim po planu i tada ću napredovati na WTA listi i premašiti svoj najbolji renking. Neću braniti poene iz ove godine, pa će mi i to omogućiti da napredujem, uz igru za koju očekujem da bude na visokom nivou. Najveća želja mi je odlazak na Olimpijske igre u Rio. Verujem da ću uspeti da se plasiram na Igre“, rekla je Jovanovski, preneo je Teniski savez Srbije.\nOna je rekla da je zadovoljna jer je prvi put posle tri godine u kontinuitetu odigrala šest turnira.\n„Uspela sam da izvučem maksimum u samom finišu sezone, na azijskoj turneji. Odigrala sam polufinale u Taškentu i Tijanđinu, a sada sledi odmor, pa pripreme za novu sezonu koja, počinje turnirima u Australiji. Azija je posebna za mene, uvek sam tamo pravila dobre rezultate“, dodala je Jovanovski.\nReprezentacija Srbije će 6. i 7. februara naredne godine kao domaćin igrati protiv Španije u Svetskoj grupi Dva u Fed kupu.\n„Protivnik je jak i neugodan. Želim da pomognem reprezentaciji, kao što sam to uvek činila. Ali, to podrazumeva da budem potpuno zdrava, jer samo tako mogu da se stavim na raspolaganje selektorki Tatjani Ječmenici. Ako bismo nastupile u najjačem sastavu, a tu mislim na nastupe Ane Ivanović i Jelene Janković, mogle bismo da pobedimo Španju“, dodala je Jovanovski.\nZvezda još bez kazne, UEFA pokrenula novi postupak\nBez kazne za Zvezdu, PSŽ kažnjen sa 20.000 evra\nPet medalja za mlade sportiste na OI mladih u Argentini


Izmeštanje gradske deponije Vinča iz Beograda, unapređenje sistema za upravljanje otpadom i zaštitu Životne sredine - Peticije.online\nPodeli na Fejsbuku (1695)\nPotpisi 1 345\nOvom peticijom zahtevamo da se gradska deponija Vinča izmesti iz gradskog jezgra.\nŽelimo da se spovedu konkretne mere za zaštitu Životne sredine i života gradjana.\nNe prihvatamo odgovor da deponija Vinča nije u nadležnosti grada jer je privatizovana. Ukoliko je preduzeće privatizovano, i ne obavlja svoju funkciju u skladu sa ekološkim i državnim i svetskim regulativama, mora snositi odgovornost za posledice ekoloških katastrofa koje nastaju neprimerenim postupanjem.\nŽelimo da se momentalno zaustavi projekat koji narušava zdravlje gradjana.\nZahtevamo da se ovo pitanje Životne sredine podigne na viši nivo. Želimo da se napravi projekat odlaganja otpada u skladu sa svetskim standarima.\nŽelimo da se sačuvaju svi neobnovljivi životni resursi i stvore adekvatne mere za zaštitu obnovljivih resursa.\nŽelimo da Vinča nosi ponosno status Arheolokog nalazišta, a ne status beživotne deponije na kojoj se sagorevaju tone otpada koje utiču na kvalitet vazduha u Beogradu i šire.\nOvom peticijom zahtevamo od države, predsednika Republike Srbije, gradske vlasti, gradonačelnika Beograda da u najkraćem mogućem roku oformi štab za rešavanje ovog problema i rešavanje peticije građana Beograda i šire, koji stoji iza ove peticije.\nMilica Vitas Kontaktirajte autora peticije\nPotpisujući ovlašćujem Milica Vitas da preda informacije koje pružam na ovom obrascu onima koji imaju ovlašćenja po ovom pitanju.\nPromovišite peticiju "Izmeštanje gradske deponije Vinča iz Beograda, unapređenje sistema za upravljanje otpadom i zaštitu Životne sredine" na ovoj listi


NASTAVLJENI RADOVI NA IZGRADNJI PETLJE BATAJNICA - Zemun : Zemun\nNASTAVLJENI RADOVI NA IZGRADNJI PETLJE BATAJNICA\n”Izgradnja saobraćajnice u Batajnici je kapitalni projekat ne samo za Zemun i od izuzetnog je značaja za razvoj privrede, za mnogobrojne investitori koji se nalaze u neposrednoj industrijskoj zoni duž starog i novog Novosadskog autoputa. Polako se vraćamo redovnim aktivnostima i sa mnogo elana treba da prionemo i da sve započete radove završimo u predviđenim rokovima”, rekao je predsednik Matić i podsetio da je polovinom februara u Gradskoj opštini Zemun potpisan Ugovor o završetku radova na izgradnji petlje Batajnica, između ”Koridora Srbije” i firme ”Štrabag”.\nPetlja Batajnica će povezati deo Batajničkog bulevara od rampi R2 i R4 do raskrsnice veznog puta sa ul. Kralja Mihaila Zetskog i lokalnim putem 3, zatim saobraćajnice prvog reda od raskrsnice sa Batajničkim bulevarom do raskrsnice sa pristupom za intermodalni terminal, uključujući i završetak započetog mosta preko pruge i paralelnog mosta ”blizanca”, lokalni put 1 i lokalni put 3.\nInvestitor radova su Koridori Srbije, projektant JV ”Panpro Tim” – ”Via Inženjering” – ”Geovizija”, a sredstva su obezbeđenja iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj. Koridori Srbije će nastojati da ugovoreni radovi budu izvršeni u toku kalendarske 2020. godine.


SAMIT VUČIĆ – ZAEV – RAMA: “Otvoreni Balkan” uklanja barijere za privrednike i građane | Banjaluka.net\nInicijativa zajedničkog regionalnog tržišta, koja je dobila naziv “Otvoreni Balkan”, učvršćena je danas u Skoplju kroz dodatne sporazume, koje su potpisali Srbija, Sjeverna Makedonija i Albanija.\nLideri ovih zemalja Aleksandar Vučić, predsjednik Srbije, Zoran Zaev, premijer Sjeverne Makedonije, i Edi Rama, premijer Albanije, potpisali su sporazume koji se tiču uklanjanja trgovinskih barijera i olakšavanja protoka ljudi i pristupa tržištu rada, prenose Nezavisne.\nVladimir Blagojević, portparol Privredne komore RS, za “Nezavisne” kaže da privrednici RS, ali i cijele BiH, trpe štetu zbog političkih problema koji postoje na nivou zajedničkih institucija BiH.\n“Nažalost, prečesto se dešava da pitanja koja se tiču privrede pređu na teren politike, a onda ispaštaju privrednici i privreda, pa u krajnjoj liniji i sami građani”, kaže Blagojević.\nPrema njegovim riječima, BiH i njeni građani bi imali velike koristi od priključivanja inicijativi “malog Šengena”, a da RS ima i dodatni razlog zbog činjenice da je Srbija predvodnik ovog procesa.\n“Nama je Srbija najznačajniji privredni partner i nama jeste važno da budemo što je moguće više uključeni u ovaj proces. Time nam se pruža šansa da otvorimo nova tržišta, dođemo do novih investitora i otklanjamo barijere za privrednike u cijelom regionu”, rekao je on.\n“Kontrola faktura, računa i kontrola poreza je jedinstveno moguća ako povežemo PDV softvere”, dodao je Zaev.\n“To pokazuje da možemo da budemo od pomoći više jedni drugima, na način na koji očekujemo podršku od svih ostalih. Ne treba da zaboravimo pomoć prvih suseda, a čini se da podrivamo poverenje, gubimo nadu jedni u druge. To treba da prevaziđemo, da verujemo u sopstvene kapacitete, da postanemo pouzdani partneri i verujemo jedni drugima”, rekao je Vučić i dodao da javna administracija mora da prenese to povjerenje na građane.\n“Verujem da su građani počeli da se upoznaju više. Ranije smo nalazili dovoljno izgovora da bismo se vređali međusobno, a nismo pronalazili načine da sarađujemo, već samo kako da ostvarimo političke poene. Danas ne brinemo o tome, već o zajedničkoj budućnosti i rezultatima”, ukazao je Vučić.\n“Zašto, pobogu, da građani EU odmah dobijaju radne dozvole, priznate su im odmah, a ljudima iz regiona nisu? Mi smo zakonodavstvo postavili na isti nivo kao u EU. Sada, kada dođu iz regiona da rade kod nas, imaće isti pravni tretman kao građani EU”, rekao je Rama.\nOznake: mini Šengen, Otvoreni Balkan\nBRNABIĆ: SAD formiraju timove za Balkan, uskoro se može očekivati veće prisustvo\nDanica Drašković izgubila kontrolu nad autom i oštetila četiri parkirana vozila\nDRAMA: Autobus uletio na igralište u Zemunu, povrijeđeno dvogodišnje dijete i još tri maloljetnika


Merkur GreenLife – Održiva investicija, uz maksimalnu fleksibilnost i dobre mogućnosti zarade - Sve o osiguranju\n30. marta 2022.\tVesti 177 Pregleda\nMerkur osiguranje je predstavilo novi proizvod osiguranja života vezano za jedinice investicionih fondova – GreenLife, koji nudi alternativu tradicionalnom mešovitom osiguranju života i posebnu pažnju posvećuje održivim ulaganjima. GreenLife nudi mogućnost indirektnog učešća na finansijskim tržištima, kao i mogućnost odgovornog odnosa prema životnoj sredini.\nU najskorijem periodu očekuje se formalna registracija u Komisiji za hartije od vrednosti tri nova investiciona fonda sa javnom ponudom: Merkur sustainable fund dynamic, Merkur sustainable fund balanced i Merkur sustainable fund solid. Merkur osiguranje će u ova tri investiciona fonda ulagati sredstva investicionog dela premije osiguranja života vezano za jedinice investicionih fondova – Green Life.\nMerkur osiguranje poštuje principe zaštite životne sredine, društvene odgovornosti i savesnog korporativnog upravljanja (ESG kriterijume). U skladu sa ovim principima, za novi proizvod GreenLife, izabrani su investicioni fondovi koji te principe na najbolji način predstavljaju. Za upravljanje, kontinuiran razvoj i optimizaciju funkcionisanja ovih fondova odgovorni su zaposleni u društvu za upravljanje otvorenim investicionim fondovima sa javnom ponudom – WVP fund management.\nNovi proizvod GreenLife namenjen je pre svega onim klijentima koji su spremni da na sebe preuzmu rizik ulaganja u investicione fondove. Proizvod podrazumeva unapred određen model ulaganja sa tri faze, gde se investicioni deo premije ulaže u prvoj fazi pretežno u fondove koji nude viši stepen rizika i veću mogućnost zarade, u drugoj fazi umereni stepen rizika i umerenu mogućnost zarade, dok se u poslednjoj investicionoj fazi rizici ulaganja svode na minimum, sa odgovarajućim prosečnim prinosima. Model životnog ciklusa je pravo rešenje za one klijente koji žele da optimizaciju strategije investiranja povere profesionalcima u ovoj oblasti.\nPrethodni tekst Vienna Insurance Group osniva asistentsku kompaniju u Srbiji\nSledeći tekst Vienna Insurance Group uspešno uložila pola milijarde evra u zelene i socijalne projekte


► Šefica MMF-a ne očekuje recesiju u SAD\n"Ne vidim elemente recesije kraktoročno", rekla je Lagard za televiziju Si-En-Bi-Si (CNBC) i dodala da je uverena u to.\nOna je rekla da MMF predviđa snažan rast privrede SAD iduće godine, uprkos zabrinutosti zbog trgovinskih sukoba SAD i drugih zemalja.\nLagard je ocenila da će američka centralna banka, Fed, zauzeti mekši stav i planirati možda manje povećanja kamatnih stopa 2019. godine.\n"Moje čitanje poslednjeg saopštenja (Feda) je da će banka verovatno malo usporiti" tempo povećanja kamatnih stopa, rekla je Lagard.\nUpitana o nedavno postignutom trgovinskom primirju između američkog predsednika Donalda Trampa i njegovog kineskog kolege Si Đinpinga, ocenila je da očigledno postoji želja za saradnju i rešavanje problema.


Tag / Sankcije Rusiji / Vesti online\nŠta će reći Putin: Tramp produžio sankcije Rusiji\nKompanija Ekson se povlači iz posla sa Rosnjeftom, krive sankcije\nAmerička naftna kompanija Ekson Mobajl saopštila je da će se povući iz zajedničkog preduzeća sa ruskim Rosnjeftom zbog američkih i evropskih sankcija protiv Rusije.\nEU odložila proširenje sankcija protiv Rusa\nEvropska unija danas neće doneti zvaničnu odluku o proširenju sankcija protiv ruskih državljana i pravnih lica, izjavio je za Sputnjik izvor u EU.\n"EU neka oprosti, nećemo uvesti sankcije Rusiji"\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ponovio je da Srbija neće uvoditi sankcije Rusiji i izrazio nadu da će u Evropskoj uniji imati razumevanja za to.\n"Srbija bez Rusije - jako loše, a Srbija bez EU..."\nZavršićemo naš put u Evropsku uniju, nadam se te 2025, ali ćemo imati još bolje odnose s Rusijom, porucio Aleksandar Vučić, odgovarajući na pitanje rastu li pritisci Rusije na Srbiju, posebno...\nObilo im se o glavu: Evropa zbog sankcija Rusiji ostala bez 100 milijardi dolara\nČlanice Evropske unije trpe ozbiljne posledice zbog američkih sankcija Rusiji, izjavio je ruski senator Aleksej Puškov, koji je tu situaciju ocenio kao "paradoks zapadne spoljne politike".\nAmerička administracija namerava da pojača sankcijski pritisak na Rusiju tako što će Kongresu predstaviti tzv. Kremaljski izveštaj, saopštio je predstavnik Bele kuće Radž Šah za televiziju...\nRogozin o sankcijama SAD: Spasićemo Rusiju od te kuge\nVicepremijer Rusije Dmitrij Rogozin izjavio je, komentarišući sankcije Zapada Rusiji, da su već planirane određene odluke koje će Rusiju "spasti od te kuge".


Novi salon "Škode" u Zrenjaninu\nNovi salon „Škode“ u Zrenjaninu\nObjavljeno 25.01.2013. u 07h\nU Zrenjaninu je od nedavno otvoren salon za prodaju “Škodinih” vozila, na prometnoj lokaciji, u ulici Nikole Pašića 44. Uspešna zrenjaninska firma sa dugogodišnjim iskustvom u prodaji i servisiranju vozila, Auto centar “Cune” odlučila se na ovaj potez kako bi potencijalnim kupcima u Zrenjaninu olakšali put do kupovine sjajnih modela brenda “Škoda”.\nU salonu je izloženo nekoliko najatraktivnijih modela, a ovih dana pažnju najviše privlači najnoviji model – Rapid. Upravo ovaj model biće centralni stub strategije rasta Škode do 2018.\nNovi „ŠKODIN“ model ispred novog salona u Zrenjaninu\nŠKODA “RAPID”, NOVA PERJANICA ČEŠKOG GIGANTA\nRapid je prvi model češkog proizvođača koji je izrađen korišćenjem novog dizajnerskog jezika. Ovaj automobil odlikuju prostranost, izražajni dizajn, izvanredan odnos cene i vrednosti, bogata oprema i ekonomični motori. Najmlađi ŠKODA model u svojim kompaktnim dimenzijama (dužine oko 4,5 metara i širine 1,7 metara) nudi iznenađujuće veliki prostor. Kompaktna limuzina nudi obilje mesta za pet putnika i njihov prtljag.\nRapid je na evropskom tržištu dostupan u benzinskoj i dizel varijanti motora koji zadovoljavaju EU 5 standard. Osim sistema za bezbednost ABS i ESP-a, Rapid poseduje funkcije kao što su nadgledanje pritiska u pneumaticima, svetla za maglu ili pomoć pri penjanju na uzbrdice. Kada je reč o pasivnim elementima bezbednosti, automobil ima prednje, bočne i vazdušne jastuke za glavu i sigurnosne pojaseve koji su vezani za tri tačke.\n– „Škodina“ vozila prodajemo i servisiramo 12 godina, i do nedavno smo izložbeno prodajni salon imali samo u Kikindi. Od kada smo otvorili objekat u Zrenjaninu, interesovanje i fizičkih i pravnih lica je znatno poraslo – kaže Svetozar Velemirov, vlasnik Auto centra “Cune”. Ovih dana imamo dosta interesovanja zbog Rapida koji je izložen ispred salona, i njegova osnovna cena od 9.990 evra naročito pobuđuje pažnju. Elegantna i luksuzna OCTAVIA 1.6 sada ima najpopularniju cenu od 14.750 evra za srednji nivo opreme i 15.950 evra za najbogatiji paket opreme. Dosta je tražen i novi model CITIGO koji je sve više zauzima tržište u klasi manjih, gradskih automobila. Ove godine očekujemo i Octaviu treće generacije, i još tri nova modela koja „Škoda“ strogo čuva u tajnosti do momenta izlaska na tržište.\nKAKO POSTATI VLASNIK NOVE ŠKODE ?\nVelika pomoć u kupovini ovih modela u zrenjaninskom salonu AC “Cune” jeste mogućnost uzimanja kredita sa subvencionisanim kamatama, zahvaljujući ugovorima Škode sa bankama Credit Agricole, Findomestic i Hypo Alpe Adria Bank. Menadžeri prodaje Auto centra “Cune” svojim kupcima nude svesrdnu pomoć prilikom kupovine, trudeći se da njihovo vozilo u roku od 24h bude na putu.\nJedni su od retkih koji rade zamenu “staro za novo” uz doplatu do novog automobila. Ne treba zanemariti činjenicu da Škoda svim svojim kupcima nudi vozila sa četiri godine garancije ili 120.000 kilometara, u zavisnosti od toga koji je uslov ispunjen prvi. Kupci Škodinih vozila ni nakon isteka garancije nemaju razloga za brigu, s obzirom da se održavanje vozila vrši u servisnom centru AC “Cune” u ulici Dimitrija Tucovića 45.\nIZLOŽBENO PRODAJNI SALON AC „CUNE“\nNIKOLE PAŠIĆA 44, ZRENJANIN\nRadno vreme od 08-16h, subotom 8-14h\nTagovi:automobil, Citigo, cune, kredit, Octavia, Rapid, salon, servis, Škoda


Dom omladine Beograda - Dan u Beogradu\nNaslovna » Turizam » Volim Beograd » Dom omladine Beograda\nDom omladine Beograda (foto: Dan u Beogradu)\nKatarina Vidaković 11. novembar 2017. Volim Beograd Postavite komentar\nPočetkom druge polovine dvadesetog veka mladi su tražili više slobode ličnog izražavanja u umetnosti, kulturi i zabavi, pa je 1964. godine osnovan Dom omladine Beograda.\nOd otvaranja do danas Dom omladine Beograda je zadržao status mesta otvorenog duha, gde se moglo saznati o avangardnim i savremenim izazovima u oblasti muzike, filma, pozorišta, vizuelnih umetnosti, novih medija, nauke i društva.\nViše stotina hiljada mladih godišnje poseti programe Doma omladine, od kojih su posebno značajni oni obrazovni, besplatni za učenike i studente.\nUstanova mladih Beograda bila je domaćin mnogo značajnih događaja. Za koncepciju i budućnost, međutim, kao veoma važan projekat treba izdvojiti adaptaciju zgrade završenu 2011. godine, kojom je prostor postao u potpunosti prilagođen dobu koje dolazi.\nDom omladine Beograda posle rekonstrukcije\nVelika sala ima 520 mesta za sedenje ili 1200 mesta za stajanje.\nManja sala, „Amerikana“, dobila je ime u znak zahvalnosti američkoj vladi za veliku donaciju, koja je pokrila više od četvrtine troškova rekonstrukcije.\nTu su još i prostori Klub DOB, Galerija DOB, Američki kutak, sala za tribine, holovi u kojima se takođe organizuju događaji.\nMini scena „Zidić“, na Platou Milana Mladenovića ispred zgrade, mesto je besplatnih letnjih koncerata muzike svih žanrova.\nJedan deo Doma omladine opremljen modernom informaciono-komunikacionom opremom nosi naziv IT kutak. Mladi mogu da ga koriste za informatičko obrazovanje ili za realizaciju svojih start-up ideja.\nU Domu omladine Beograd nalazi se EU info centar – prostor koji zainteresovanim građanima svakodnevno nudi informacije o Evropskoj uniji i pomoć u pronalaženju dostupnih programa i fondova EU za uspostavljanje saradnje i dobijanje finansijskih sredstava za projekte.\nDom omladine Beograda danas poseduje najsavremenije ozvučenje, rasvetu i video opremu. Pojedini programi mogu se pratiti i na veb televizijskom kanalu.\nObjekat je u potpunosti prilagođen osobama sa invaliditetom, uključujući lift, induktivne petlje za osobe oštećenog sluha, natpise Brajevom azbukom.\nOd 14. jula 2011. plato ispred Doma omladine nosi ime Plato Milana Mladenovića, po poznatom muzičaru i frontmenu grupe Ekatarina Velika (Milan Mladenović, 1958-1994).\nPosle šest godine, krajem leta 2017. Plato Milana Mladenovića je rekonstruisan. (danubeogradu.rs)\nTagoviamerički kutak amerikana dom omladine beograda eu info centar galerija dob klub dob plato milana mladenovića turizam volim beograd\nPrethodni X Međunarodni festival kulture Rusko cveće\nSledeći 14. Dečji pozorišni festival Pozorište Zvezdarište\nSkadarska pijaca – pijaca „Skadarlija“ – Bajlonijeva pijaca


Nevjerovatne slike turista koji neće da se sklone od požara u Alanji – Ekskluziva.online\nMomcima ponuđena nagrada od stotinu dolara ako je pobijede u...\nRonaldova djevojka izbacila atribute i zapalila maštu fanovima\nNevjerovatne slike turista koji neće da se sklone od požara...\nOgromni požari zahvatili su šume nadomak popularnog turističkog mjesta u Turskoj. U vatri koja je zahvatila Alanju stradalo je troje ljudi, 58 je zbog povreda zbrinuto u bolnicama, ali to nije zaustavilo turiste da nastave da se kupaju dok su neki odbili da se evakuišu.\nŠumski požar, koji je juče oko podne zahvatio jug Turske u blizini Antalije i ljetovališta Side, još nije ugašen. Hoteli koji se nalaze najbliže vatrenoj stihiji počeli su da se prazne i da prebacuju goste u druga mjesta.\nMnogi su međutim, odlučili da ostanu do posljednjeg trenutka i da iskoriste vatru kao “pozadinu” za fotke koje su podijelili na društvenim mrežama, odbijajći da prekinu odmor.\nVeliki broj turista nije okačio slike požara da bi pokazao šta se dešava, nego su onako iskusno, ispozirali i krenuli u sakupljanje lajkova.\nPrizori su prilično nestvarni, i sve izgleda kao neki meme na kom je neko ko se najopuštenije kupa dok je okolo apokalipsa i sve gori.\nNije ovo prvi put da ljudi rade sulude stvari zarad dobrog selfija ili slike za Instagram. Svojevremeno je objavljena vest da je širom sveta više od 250 ljudi preminulo u pokušaju da napravi savršenu fotografiju za mreže.\nTa sumorna statistika kaže da su se nesreće najviše događale u Rusiji, Americi i Pakistanu kao i da su obično muškarci bili ti koji su stradali. Najčešći uzrok smrti kod onih kojima je selfi i bukvalno bio posljednja stvar u život je davljenje jer su pokušavali da naprave slike na čamcu pa bi ispali, ili bi ih poklopili preveliki talasi.\nKako prenose turski mediji, ukupno bukti 10 požara na cijelom turskom dijelu Mediterana a angažovano je skoro 2.000 ljudi na njihovom gašenju i stavljanje vatre pod kontrolu.


Držanje kućnih ljubimaca ne zahteva samo vreme i novac, već i spremnost da se vlasnici bave potrebama životinja. Nažalost, i u Beču su se događali slučajevi u kojima su ljudi postali preopterećeni držanjem pasa jer su doneli nepromišljenu odluku i nabavili ljubimca ili jednostavno nisu znali šta mu je sve potrebno. Zato je u glavnom gradu Austrije 2019. donet novi zakon o držanju životinja prema kome su sve Bečlije, koji žele nabaviti psa, dužni da pohađaju odgovarajući kurs.\nKurs košta 40 evra i uključuje sticanje osnovnih znanja o držanju pasa, njihovom razvoju i zdravlju, dresiranju, kao i o relevantnim zakonskim propisima. Prilaganje potvrde o pohađanju ove kratke obuke obavezno je prilikom registracije psa. Oni koji su u protekle dve godine već imali psa nisu dužni da pohađaju kurs, ali se mogu prijaviti ako žele.


Promoviran novi CD Burhana Šabana ”Tebe trebam” – Informer\nPromoviran novi CD Burhana Šabana ”Tebe trebam”\nU Bošnjačkom institutu je u utorak održana pres-konferencija u povodu objavljivanja novog CD-a Burhana Šabana pod nazivom “Tebe trebam”, na kojem je 16 najljepših ilahija.\nAlbum je objavljen u ediciji Gramofon Populi, producent je Mahir Sarihodžić, etnomuzikolog Maja Baralić-Materne, prevoditeljica Amina Šiljak-Jesenković, te autor vizuelnog identiteta albuma Tarik Jesenković.\n“Poruka ovog albuma je Univerzalna Ljubav. Danas mi živimo dinamižnim životom, ljudi nemaju vremena za sebe, pa slušajući ilahije da osjete pozitivnu energiju, jer kroz ilahije se interpretira duboka intima“, rekao je Burhan Šaban.\nOvom prilikom najavljen je i projekt “Pjesma za Srebrenicu”, kao i koncert u okviru manifestacije “Baščaršijske noći” koji će biti održan 24. jula.\nS Kukićem se ”samo gubi vrijeme”\nŠpanski fudbal je pred bankrotom!?


Mapiranje podstandardnih romskih naselja prema rizicima i pristupu pravima u Republici Srbiji, sa naročitim osvrtom na epidemiju COVID-19 - Romaworld\nMapiranje podstandardnih romskih naselja prema rizicima i pristupu pravima u Republici Srbiji, sa naročitim osvrtom na epidemiju COVID-19\nBy Redakcija Romaworld 30 novembra, 2020 46 No comment\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave u Vladi Republike Srbije Marija Obradović izjavila je danas da će to ministarstvo pojačati resurse kako bi se brže rešavali problemi sa kojima se svakodnevno susreću Romi iz podstandardnih naselja.\nObradović je, otvarajući onlajn konferenciju „Mapiranje podstandardnih romskih naselja prema rizicima i pristupu pravima u Republici Srbiji, sa naročitim osvrtom na epidemiju COVID-19“, poručila da će Ministarstvo nastaviti sa prikupljanjem i analizom podataka koji su preduslov za implementaciju mera za unapređenje stanovanja Roma, posebno u vanrednim situacijama.\nOna je dodala da je period za nama pokazao da, samo uz uvid na terenu, saradnju sa svim zainteresovanom akterima i podršku međunarodnih partnera, možemo odgovoriti na urgentne potrebe najugroženijih grupa u društvu.\nŽelim da zahvalim predstavnicima lokalnih samouprava, međunarodnim partnerima i civilnom društvu na uloženom trudu da se obezbedi podrška u hrani, higijeni i zaštitnoj opremi za stanovnike podstandardnih naselja. Pozivam vas da sa ovako dobrom saradnjom nastavimo i u budućnosti, poručila je ministarka.\nObradović je navela da je Ministarstvo po izbijanju epidemije koronavirusa pozvalo lokalne samouprave i gradske opštine u Srbiji da obezbede pristup pijaćoj vodi za sva neformalna naselja, čime je obuhvaćeno više od 33.000 ljudi koji žive u njima.\nTakođe, ona je učesnike konferencije upoznala i sa drugim aktivnostima, posebno sa onima koje realizuju jedinice lokalnih samouprava uz podršku EU kroz IPA programe, a koje imaju za cilj unapređenje sveukupnih uslova života u podstandardnim naseljima.\nKonferenciju su organizovali Tim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije i Tim UN za ljudska prava, uz podršku Kancelarije visoke komesarke UN za ljudska prava.\nSama studija obuhvatila je 703 naselja na teritoriji 97 jedinica lokalnih samouprava, u kojima živi više od 168.000 Roma i Romkinja.\nPodaci dobijeni mapiranjem pokazali su da preko 20 odsto stanovnika podstandardnih naselja nema pristup pijaćoj vodi, više od 55 odsto nema pristup kanalizacionoj mreži, a preko 14 odsto nema pristup struji ili je on neregularan.\nUnapređenje uslova života Roma u podstandardnim naseljima\nTags: Asocijacija koordinatora za romska pitanja Tim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva / SIPRU United Nations - Serbia United Nations Human Rights\nMladi volonteri čiste romsko groblje u Nišu\nBy Redakcija Romaworld 9 maja, 2020


O problemima Željezare sastanak u Vladi FBiH | RTVZE\nFederalni ministar energije, rudarstva i industrije Nermin Džindić,sa savjetnicima federalnog premijera,juče se sastao sa predsjednikom sindikata Željezare „Zenica“ Esadom Skomorcem, predsjednikom sindikata metalaca FBiH Bajrom Melezom i predstavnikom sindikata metalaca Zeničko-dobojskog kantona Kenanom Mujkanovićem.\nNa sastanku u zgradi Federalne vlade ocijenjeno je da je zbog nedovoljne saradnje uprave i sindikata ovog privrednog društva došlo do nesporazuma i protesta radnika.\nZaključeno je da uprava i nadzorni odbor ovog privrednog društva imaju obavezu raditi u skladu sa svim svojim zakonskim dužnostima i obavezama i ne očekivati da te obaveze izvršava Vlada Federacije Bosne i Hercegovine.\nMinistar Džindić je još jednom upravi Željezare Zenica naložio da nadležnim organima dostave spiskove svih radnika koji su stekli uslove za penzionisanje, kako bi mogli ostvariti stečeno pravo na penziju.\nNa sastanku je istaknuto da će svi dalji postupci na uvezivanju radnog staža radnika ove kompanije biti rješavani u skladu s važećim zakonskim propisima i da je Federalna vlada spremna sarađivati u tom procesu. (fbihvlada.gov.ba)\nRobot Zenica slavi svoj 1. rođendan\nPovodom Dana srednjoškolaca šetnja gradom\nZeničko-dobojski kanton u ponedjeljak je posjetio ambasador Republike Hrvatske, NJ.E. Ivan Del Vechio sa prvim…\nRadnici Željezare se vratili sa protesta u Sarajevu\nKasno popodne radnici Željezare Zenica vratili su se sa protesta ispred sjedišta Federalne vlade u…


Košarac: Promocija ekonomskog patriotizma kroz kupovinu domaćih proizvoda – FENA-BIZ\nHome Uncategorized Košarac: Promocija ekonomskog patriotizma kroz kupovinu domaćih proizvoda\nSARAJEVO, 30. marta (FENA) – Ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Staša Košarac primio je danas u Sarajevu predsjednika Vanjskotrgovinske komore BiH Ahmeta Egrlića, sa kojim je razgovarao o aktuelnim ekonomskim temama, promociji ekonomskog patriotizma kroz kupovinu domaćih proizvoda.\nMinistar Košarac ukazao je na značaj i vidljivost Privredne komore Republike Srpske i Privredne komore Federacije BiH u komorskom sistemu u BiH. Sagovornici su konstatovali da je taj sistem razvijen, te da ima prostora za dodatno unapređenje saradnje Vanjsketroginske komore BiH sa entitetskim privrednim komorama.\n– Usaglasili smo da zajedničkim aktivnostima radimo na razvoju i promociji ekonomskog patriotizma, prvenstveno kroz afirmaciju kupovine domaćih proizvoda, kako bismo pomogli našim privrednicima i ojačali ekonomiju Republike Srpske i Federacije BiH u uslovima poremećaja na globalnom tržištu – poručio je ministar Košarac.\nNa sastanku je iskazana podrška domaćim privrednim subjektima u nastojanjima da, usljed globalnih poremećaja, kupuju potrebne repromaterijale, materijale i sirovine na tržištima na kojima to ranije nisu činili.\n– Ohrabrujemo naše privrednike da nastave sa takvim aktivnostima, kako ne bi došlo do smanjenja obima proizvodnje i spoljnotrgovinske razmjene. Ovo pitanje će biti u fokusu u predstojećem periodu, posebno zbog činjenice da Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH predlaže godišnje suspenzije na uvoz određenih repromaterijala – naglasio je Košarac.\nNa sastanku je istaknuto da je neophodno raditi na očuvanju postojećih i otvaranju novih tržišta za plasman domaćih proizvoda, posebno imajući u vidu potencijalne poremećaje na dosadašnjim etabliranim tržištima.\nSagovornici su konstatovali da je u 2021. godini zabilježeno povećanje vanjskotrgovinske razmjene za 30 posto u odnosu na 2020. godinu, kao i da je u istom periodu došlo do povećanja direktnih stranih ulaganja za 22,1 posto, što je ocijenjeno kao dobar pokazatelj za oporavak i jačanje ukupnih privrednih aktivnosti u Republici Srpskoj i Federaciji BiH.\nRazgovarano je i o značaju sajamskih manifestacija, pri čemu je konstatovano da su prethodni energetski samiti u Trebinju i Neumu uspješno realizovani. U tom kontekstu, izražena je podrška održavanju predstojećeg sajma privrede u Mostaru.\nMinistar Košarac ocijenio je da je posebno značajno što je Mađarska država partner mostarskog sajma, te poručio da je potrebno dodatno jačati i unapređivati postojeće odnose sa ovom prijateljskom zemljom, saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.


Slobodan Milosavljević - Istinomer\nDatum rodjenja: 19. 11. 1965.\nDiplomirao je na Ekonomskom fakultetu u Beogradu 1990. godine, gde je 1996. odbranio magistarsku tezu, a 2001. i doktorsku disertaciju iz oblasti makroekonomije i menadžmenta.\nNakon studija kratko je radio u špediciji i spoljnoj trgovini, a od 1991. godine radio je u Institutu za tržišna istraživanja, gde je od 1996. do 2000. godine bio na poziciji direktora Centra za konjunkturna istraživanja i makroekonomske analize.\nOd januara 2001. do marta 2004. godine bio je ministar za trgovinu, turizam i usluge u prvoj demokratskoj Vladi Srbije, a kraće vreme pre toga bio je ekonomski savetnik predsednika Demokratske stranke Zorana Đinđića.\nNakon prestanka ministarske funkcije izabran je za direktora, a od decembra 2004. godine za predsednika Privredne komore Srbije. Za ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u Vladi Srbije izabran je 15. maja 2007. godine. Na toj funkciji bio je do 7. jula 2008. godine kada je postavljen na mesto ministra za trgovinu i usluge u Vladi Srbije. Početkom marta 2011. godine razrešen je te funkcije.\nPrestankom ministarske funkcije, Odlukom Upravnog odbora Privredne komore Srbije, 19. aprila 2011. godine imenovan je za savetnika komore. Na predlog Vlade Srbije, a po odluci Skupštine kompanije NIS-GAZPROM NEFT a.d. izabran je za člana Odbora direktora – Neizvršnog direktora za oblast dopunskog poslovanja. Nakon prestanka članstva u Odboru Direktora NIS-GAZPROM NEFT a.d., dobija profesionalni angažman u kompaniji kao Regionalni koordinator za dopunsko poslovanje i koordinator za rebrendiranje maloprodajne mreže. Takođe, obavljao je poslove člana „International Advisory Board-a“ Uni Credit Bank Roma, Italy, u periodu od 2011–2014.\nObjavio je više od 50 naučnih i stručnih radova u časopisima, edicijama, publikacijama i monografijama od nacionalnog i međunarodnog značaja. Autor je univerzitetskog udžbenika „Trgovinska politika“ i knjige poezije „Izvor i pritoka“. Dobitnik je i „Zlatne Pupinove medalje“ za 2005. godinu Srpske akademije nauka i umetnosti, za životno delo u razvoju nauke i privrede i doprinos obeležavanju 150. godišnjice rođenja Mihajla Pupina.\nZa koordinatora Centra resornih odbora Demokratske stranke izabran na sednici Predsedništva DS održanoj 25. avgusta 2014. godine. Sada tu funkciju obavlja predsednik DS Zoran Lutovac.\nPotpredsednik je UO Fonda “Dr Zoran Đinđić.” U Demokratskoj stranci je od 2003. godine.\nViši sud u Beogradu odredio mu je pred kraj 2015. pritvor do 30 dana jer je, sa još pet osoba, osumnjičen za malverzacije sa poljoprivrednim zemljištem u Novom Sadu. Pritvor je ukinut početkom 2016. a u maju 2017. Specijalni sud u Beogradu potvrdio je optužnicu protiv njega i još šestoro njegovih saradnika kojim se terete da su zloupotrebama preduzeću „Maxim&Co“ pribavili protivpravnu imovinsku korist višu od milijardu dinara.\nPočetkom 2019. Apelacioni sud u Beogradu pravosnažno je potvrdio optužnicu protiv njega i još sedmoro njegovih saradnika „kojom se terete da su zloupotrebama pribavili veliku protivpravnu imovinsku korist preduzeću „Maxim&Co“.\n„Tužilaštvo za organizovani kriminal nije do sada saopštavalo navode optužnice. Nakon hapšenja osumnjičenih u decembru 2015. godine, međutim, saopšteno je da se oni sumnjiče da su izvršili krivična dela zloupotrebe službenog položaja i zloupotrebe položaja odgovornog lica. Tada je saopšteno i da se sumnjiče da su od decembra 2004. do kraja juna 2008. godine izvršili nezakonitu zamenu poljoprivrednog zemljišta u svojini privrednog društva ‘Maxim&Co’ i državnog zemljišta u građevinskom reonu Novog Sada čiji je korisnik bila opšta zemljoradnička zadruga Novi Sad. Tom prilikom preduzeću ‘Maxim&Co’ su pribavili protivpravnu imovinsku korist veću od milijardu dinara, s obzirom da je vrednost zemljišta u državnoj svojini bila višestruko veća od vrednosti poljoprivrednog zemljišta koji je država dobila u razmeni, saopšteno je tada iz tužilaštva.“ (Blic, 23. 1. 2019. godine)


Zavod za javno zdravlje i Grad Leskovac od jeseni proširuju praćenje kvaliteta vazduha – Info Centar Juga\nDirektor Agencije za zaštitu životne sredine Filip Radović i v.d. direktor Zavoda za javno zdravlje Leskovac dr Aleksandra Nikolić potpisali su Ugovor o stručnoj saradnji i ustupanju sekvencijalnog uzorkivača za merenje suspendovanih čestica iz ambijentalnog vazduha PM 10 Zavodu za javno zdravlje Leskovac.\nSastanku su prisustvovali direktor Agencije za zaštitu životne sredine Filip Radović, v.d. direktora Zavoda za javno zdravlje Leskovac dr Aleksandra Nikolić, načelnik Sektora za vazduh Agencije, Milenko Jovanović, načelnica Centra za higijenu ZZJZ Leskovac, Tamara Ljubenović, i šef Odeljenja za zaštitu životne sredine Grada Leskovca Slađan Đikić.\nNa ovaj način Agencija za zaštitu životne sredine nastavlja da podiže kapacitet monitoringa kvaliteta vazduha na lokalnom nivou. Obuka stručnog kadra Zavoda za javno zdravlje Leskovac na uzorkivaču je završena u Agenciji za zaštitu životne sredine.\nZZJZ Leskovac će merenja suspendovanih čestica PM10 početi od jeseni, u saradnji sa Odeljenjem za zaštitu životne sredine Grada Leskovca. Aparat će biti u funkciji akreditacije metoda uzorkovanja i merenja koncentracije suspendovanih čestica koje vode poreklo iz dizel motora, pepela i mineralnih prašina. Rezultati merenja koji će se koristiti za akreditaciju nove metode biće dostupni stanovništvu na sajtu ZZJZ Leskovac. Ovim će se dobiti detaljniji prikaz kvaliteta vazduha na teritoriji Grada Leskovca. Razmotrene su i mogućnosti proširenja stručne saradnje Agencije za zaštitu životne sredine i Zavoda za javno zdravlje Leskovac.\nOsumnjičeni da su teško povredili dvadesetpetogodišnjeg muškarca\nU Lebanu danas svečana podela Ponosnih kartica za sve majke sa troje i više dece\nBojnik Društvo Jablanički okrug Jug Srbije Lebane Leskovac Medveđa Vlasotince\nPosle dužeg vremena u Lebanu bez pozitivnih na virus korona u Medveđi samo jedno lice\nPokušali da se nelegalno priključe na kanalizaciju pa oštetili vodovodnu mrežu


Kultura Autor:Jelena Koprivica10. apr. 202117:27 > 18:31\nFoto: Yurasov Vyacheslav / TASS / Profimedia, Goran Srdanov\nDžon Nezbit, američki pisac, profesor i futurolog, koji je preminuo prekjuče u 93. godini, imao je neobičnu vezu sa Srbijom, i jednom od najkontroverznijih obrazovnih institucija u nas.\nKakav je to bio specifičan „spoj“ Nezbita i Beograda? Megatrend univerzitet, privatna školska ustanova, oko koje su se dugo plele polemike u javnosti, čitave dve godine (2015-2017) nosila je ime američkog profesora, futurologa i pisca Džona Nezbita, koji je preminuo prekjuče u Austriji.\nPre tačno šest godina, tačnije u aprilu 2015. privatni univerzitet na Novom Beogradu, koji je osnovao profesor Mića Jovanović, promenio je ime postavši Univerzitet Džon Nezbit.\nTada je navedeno da je rukovodstvo te institucije, za čije se postojanje sve vreme vezuju brojne afere, s pogledom na novi razvojni koncept ovog univerziteta, odlučilo da novi pravac razvoja obeleži imenom američkog profesora, futurologa i pisca, najpoznatijeg po knjizi „Megatrendovi“.\nPromena imena, kako je tada saopšteno, obavljena je na osnovu pisane saglasnosti Džona Nezbita.\nNov naziv ove privatne školske ustanove obrazložili su pozivajući se na Nezbitovu biografiju napominjući da je u pitanju vodeći svetski futurolog i jedan od najvećih mislilaca današnjice.\n„Tvorac je koncepta megatrendovi, kojim je i započeo svetsku debatu o globalizaciji. Već više od trideset godina vodeći je svetski analitičar globalnih trendova“, saopšteno je još tada.\nTakođe, i da je Nezbit knjigom „The Mind Set“ iz 2005. godine nagovestio krizu Evropske unije i globalnu finansijsku krizu, ali i da je autor deset književnih dela koja su prodata u 57 zemalja u tiražu od gotovo 50 miliona primeraka i nosilac 17 počasnih doktorata. Među njima je bio i počasni doktorat Megatrend univerziteta, čiji je bio profesor po pozivu.\nI kada je dolazio u Beograd, na Univerzitet koji je poneo njegovo ime 2015. godine Džon Nezbit je studentima ove školske ustanove poručio da je u životu „jako bitno da nauče da uče“, dodavši:\n– To nikada nećete prestati da radite. Srećan sam što sam ovde, okružen svojim dobrim prijateljima – poručio je Nezbit studentima u amfiteatru ustanove.\nPotom je rekao koliko je srećan što je ta privatna školska ustanova nazvana po njemu, našalivši se:\n– Bio je red da jedan univerzitet ponese ime po meni!\n„Ljubav“ sa Nezbitom trajala je do 2017. godine kada je Univerzitet ponovo preuzeo njegov osnivač, kontroverzni profesor Mića Jovanović, vrativši mu ime Megatrend. Ni to nije dugo trajalo, s obzirom da je 2019. Jovanović prodao za 56, 1 milion evra 100 odsto vlasništva nad tim univerzitetom Dejanu Đorđeviću, čelniku konzorcijuma nemačkih fondova.\nMića Jovanović sa Dejanom Đorđevićem nakon prodaje Megatrenda Foto: Goran Srdanov\nJovanović je kao razlog za prodaju univerziteta naveo medijski linč i kampanju, a epilog je to što je, posle negativne hajke koja traje već pet godina, upis studenata opao za 400 odsto, navevši da nije član Srpske napredne stranke, već je socijalista i „crven od glave do pete“.\nMića Jovanović je prethodno odbio da govori u dokumentarnom filmu TV N1 „Mega diplomac“, koji je podsetio na čitav niz nelogičnosti i nepravinosti u poslovanju univerziteta, kao i u sticanju najviših akademskih zvanja funkcionera na vlasti, počevši od sadašnjeg ministra odbrane, a tada unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića. Međutim, ispostavilo se na kraju da je Megatrend prodat nepostojećem kupcu, a prošlog meseca zaposleni ovog univerziteta obratili su se javnosti pismom da ne dobijaju plate mesecima…\nDžon NezbitMegatrend univerzitetMića JovanovićUniverzitet Džon Nezbit


Vegavita.rs – on line prodaja – Olivera Rosic s ljubavlju\nI dalje je u toku veliko sniženje cena na omiljene bremdove i uredjaje – u toku sniženja besplatna isporuka važi samo za teritoriju Beograda, osim za pojedine označene proizvode.\nVegavita.rs je web prodavnica brendova Vegavita, Vegavita by Greenis, JTC Omniblender, Sirova hrana, koja postoji već godinama – svi kupci dobijaju besplatnu isporuku, mnoštvo poklona, rok za vraćanje proizvoda i mnoge druge pogodnosti.\nŽelim da vas obavestim da ću uvesti jednu izmenu, a to je, da više neće biti moguće lično preuzimanje kod mene u Čortanovcima.\nOd sada će lično preuzimanje biti moguće samo u Beogradu, gde će moj mladi i ljubazni asistent Vlada isporučivati naručene proizvode brzo i efikasno 🙂 i slati pakete Post expres-om.\nSve drugo – pokloni, korisne sitnice, konsultacije ostaje kao što je i bilo.\nTAGOVI:Greenis, jtc omniblender, vegavita\n« Začinska so – ideje za nove ukuse\nKlijanje u vrećici – korak po korak »


► Privremeno obustavljeni radovi na izmeštanju trolejbuskih linija na Dorćol\nStanovnici Dorćola, nezadovoljni planom gradske uprave da privremeno izmesti trolejbuske linije u to naselje, blokirali su oko 18 časova na kratko saobraćaj na raskrsnici ulice Žorža Klemensoa i Gundulićevog venca u Beogradu.\nPredstavnici nezadovoljnih stanovnika Dorćola sastali su se ranije danas sa sekretarom za saobraćaj Beograda i predstavnikom GSP-a nakon čega su radovi na izmeštanju trolejbuskih linija, koji su počeli u petak, obustavljeni na pet dana.\n"Sekretar za saobraćaj nam je kazao da će nam sutra proslediti upute o izmešanju linija GSP-a, na šta bi voleo da čuje predlog građana Dorćola", izjavio je za agenciju Beta jedan od predstavnika nezadovoljnih Dorćolaca Marijan Nikolić.\n"Mi samo želimo da saobraćaj ne narušava naš kraj i ulice koje su dovoljno opeterećene saobraćajem. U ovom formatu izmeštanja, Venizelisova ulica ne može da podnese saobraćaj, a Gudnulićev venac ne može ni da primi saobraćaj. Onda imamo takmičenje, ko će da pobedi, bandera ili drvo", rekao je Nikolić.\nAktivista inicijative "Ne davimo Beograd" Radomir Lazović pozvao je nezadovoljne Dorćolce da obrate pažnju i da ne dozvole da im gradska vlast pričom o razgovorima ili radnoj grupi otupi nezadovoljstvo i "preko noći dođe i otpočne radove".\nLazović je za agenciju Beta kazao da gradska vlast stalno obećava ustupke koje posle ne ispunjava i istakao da ona sve radi kako bi dezavuisala građane.\n"To smo mogli da vidimo na mnogim mestima u Beogradu, između ostalog u ulici 27. marta i na Zvezdari. Ljudi moraju da budu oprezni", istakao je Lazović.


Jimmy Choo: svadbena kolekcija 2018 - GRAZIA Srbija\nJimmy Choo: svadbena kolekcija 2018\nElegantne cipele sa visokom potpeticom i sandale sa kristalima su deo predloga britanskog dizajnera za neveste za 2018. godinu.\nZadatak organizovanja venčanja nije jednostavan: sve je pažljivo osmišljeno do poslednjeg detalja, a tu je i naravno izbor obuće. Kolekcija Jimmy Choo za sezonu 2018 će mnogim nevestama olakšati ovaj zadatak!\nPrestižni brand cipela je već predstavio svadbenu kolekciju cipela za 2018. godinu. Jimmy Choo se ove sezone kladio na stiletto cipele, sandale koje su ukrašene perjem, čipkom ili cvetnim motivima. U ovoj kolekciji čuvene cipele koje je nosila Pepeljuga imaju stiletto petu i obložene su kristalima Swarovski.\nDa bi šetnja do oltara bila još spektakularnija, brend je razvio program prilagođavanja koji omogućava nevestama da izaberu materijal, boje i dekor kao i mogućnost graviranja imena neveste i mladoženje, kao i datum venčanja na cipelama.


Prikazivanje članaka po tagu vaterpolo reprezentacija - Sportski portal Srbije\nPrikazivanje članaka po tagu vaterpolo reprezentacija\nNakon nepotpunog odigranog drugog kola Evropskog šampionata u vaterpolu, koje se održava u Beogradu je jasnije ko će sa koje pozicije u nokaut fazu.\nVaterpolisti Srbije slavili protiv Rumunije u Bukureštu\nVaterpolo reprezentacija Srbije savladala je u Bukureštu domaću selekciju Rumunije sa 7:4 (2:1, 1:0, 1:2, 3:1), u utakmici petog kola A grupe Svetske lige.\nSrpski vaterpolisti na vikend pripremama, šestoricu nisu pustili klubovi\nPrve vikend pripreme u martu za naše najbolje vaterpoliste biće održane od 2. do 4.marta u bazenu Zavoda za medicinu sporta u Košutnjaku.\nDelfini bez greške, Srbiji trofej u Solnoku\nSOLNOK - Vaterpolo reprezentacija Srbije ubedljivo je osvojila trofej na turniru "Volvo kup" u Solnoku posto je danas u poslednjem trećem kolu savladala selekciju Nemačke sa 17:5 (6:3, 5:1, 3:0, 3:1).\nSvetska liga: Posle Rumunije, vaterpolisti Srbije pobedili i Rusiju\nVaterpolo reprezentacija Srbije zabeležila je drugu pobedu u A grupi Svetske lige, pošto je savladala Rusiju sa 12:8 u Kazanju.\nSrpski vaterpolisti ubedljivi protiv Rumunije u Svetskoj ligi\nVaterpolo reprezentacija Srbije pobedila je na Tašmajadanu selekciju Rumunije sa 18:6 (3:0, 5:3, 5:2, 5:1), u drugom kolu Svetske lige.\nVaterpolisti Srbije u grupi A Svetske lige sa Rusijom i Rumunijom\nNa žrebu za Svetsku vaterpolo ligu određenu su grupe evropske zone, a reprezentacija Srbije će se za finalni turniru koji se održava u Dubaiju boriti sa selekcijama Rusije i Rumunije.\nVaterpolisti Srbije evakuisani iz Kalgarija zbog poplava\nVaterpolo reprezentacija Srbije evakuisana je iz Kalgarija zbog velikih poplava, pa će zajedno sa igračima Kanade pripreme nastaviti u Edmontonu.\nMladi vaterpolisti nemoćni protiv iskusnih Grka u Mersinu\nJuniorska vaterpolo reprezentacija Srbije poražena je u prvom meču na Mediteranskim igrama od selekcije Grčke sa 12:3 (3:1, 1:1, 4:0, 4:1).\nDejan Savić, posle četiri pehara u debitantskoj sezoni: Peto zlato biće svetsko\nSrpski delfini nastavili su da dominiraju svetskim vaterpolom. Trijumfom nad Mađarskom u finalu Svetske lige došli su do sedmog zlata u ovom takmičenju, a Dejan Savić do prvog odličja kao trener reprezentacije. Ako imamo u vidu da je u svojoj debitantskoj sezoni osvojio i sva tri moguća trofeja sa Crvenom zvezdom, jasno je da je domaći vaterpolo dobio stručnjaka ne za godine, već decenije koje slede.


NSinfo: Novi Sad ima najveću biciklističku stazu u Srbiji - uskoro će biti povezana i prigradska naselja\n"automobil parkiraj, okolinu sačuvaj" predstavljena je na Trgu republike u Novom Sadu u organizaciji udruženja parkirališta Srbije, Ministarstva zaštite životne sredine i Privredne komore Srbije.\nKampanja se organizuje u saradnji sa predstavnicima lokalnih samouprava i lokalnih parking preduzeća, koji će predstaviti svoje planove i aktivnosti.\n"Naši sugrađani već osam godina koriste bicikle NS bajk sistema, mi u ovom momentu imamo 13 stanica NS bajk sistema, a ono što je veoma važno je da ćemo uskoro otvoriti i 14 stanicu NS bajk sistema" izjavio je za RTV direktor parking servisa Stevan Lugonja.\nJedan od najvećih problema u Novom Sadu predstavlja nedostatak parking mesta. Iz Gradskog veća za saobraćaj i puteve najavljuju izgradnju parkinga u centru, na Podbari i na Novoj Detelinari. Sem toga, ističu da Novi Sad ima najveću biciklističku stazu u Srbiji i da će uskoro biti povezana i prigradska naselja takvim stazama.\n"Planiramo dalje da ih izgrađujemo, da ih povezujemo, uspeli smo dosta da uradimo unazad nekih godinu dana da ih povežemo, pošto su bile biciklističke staze kao ostrva po gradu" rekao je za RTV Član gradskog veća zadužen za saobraćaj i puteve Aleksandar Kravić.\nIdeja kampanje jeste da se obiđe petnaestak gradova u Srbiji, kako bi se podigla svest građana o negativnom uticaju saobraćaja na ekologiju, kao i da se promoviše upotreba bicikala, javnog prevoza, pešačenja i upotrebe električnih automobila.\nČinjenica je da automobili predstavljaju ozbiljan problem, posebno u nekim gradovima u Srbiji. Imamo gradova gde je procenat zagađenosti, iliti tih pm čestica, kojih je nekih 40 normala, imamo gradova gde je preko 169, 170 dana taj problem izražen. Svakako to su Užice, Valjevo i Beograd potvrdio je državni sekretar u ministarstvu zaštite životne sredine Dragan Jeremić.\nDa bismo budućim generacijama našu zemlju, ali i svet, ostavili u što boljem stanju, već danas parkirajte svoje automobile i počnite sa očuvanjem životne sredine.\n... bicikl, ekologija, Novi Sad, periferija, srbija


10.04.2019 u 13:13\nPolicija zabranila skup Željka Mitrovića u subotu\nPolicijska uprava za grad Beograd zabranila je skup „Stop violence, just love” (Stop nasilju, samo ljubav) u organizaciji direktora „Pink internešnel kompani” Željka Mitrovića, koji je bio najavljivan za subotu, 13. aprila, u Beogradu, saznaje Tanjug u MUP. U skladu sa zakonom, Policijska uprava za grad Beograd donela je zaključak o odbacivanju prijave, koju je podneo Željko Mitrovića, kao neblagovremenu i neusklađenu sa odredbama Zakona o javnom okupljanju, rečeno je za Tanjug u MUP-u. Mitrović je policiji podneo prijavu za održavanje skupa ispred Skupštine grada Beograda, u periodu od 17 do 22 sata. On je, ranije danas, na svom Tviter nalogu naveo da je podneo prijavu za održavanje skupa. „Uz poštovanje svih propisa, uputili smo zahtev MUP-u za organizaciju događaja 'Stop\nMandiću i Kneževiću onemogućen odlazak u Srbiju, policija demantuje\nUprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Crne Gore saopštila je da je netačno da je policija onemogućila Andriji Mandiću i Milanu Kneževiću da na Graničnom prelazu Dračenovac napuste Crnu Goru. „Policijski službenici su danas, na GP Dračenovac, kontrolisali vozilo kojim je upravljao Mihailo Čađenović, a u kojem su se kao saputnici nalazili Andrija Mandić i Dejan Gojković, dok se u vozilu nije nalazio Milan Knežević”, navedeno je u saopštenju dostavljenom Tanjugu.\n16.03.2019 u 14:03\nZabranjeno okupljanje grupe „Pravda za Davida” u Banjaluci\nBANjALUKA – Banjalučka policija zabranila je javno okupljanje grupe „Pravda za Davida”, zakazano za 18. mart na Trgu Krajina od 18 do 20 sati. U obrazloženju, policija je navela da, s obzirom na događaj od 30. decembra prošle godine, koji je „eskalirao narušavanjem javnog reda i mira, činjenjem više krivičnih dela i uništavanjem imovine”, postoji bojazan da bi ista situacija mogla da se ponovi, zbog čega ne dozvoljava okupljanje, prenosi Tanjug. Policija je kao alternativu ponudila prostor parka „Mladen Stojanović”, ali su organizatori to odbili. David Dragičević je nestao 18. marta prošle godine u Banjaluci, a njegovo beživotno telo je pronađeno 24. marta u koritu rijeke Vrbas. Njegovi posmrtni ostaci su 12. marta ove godine ekshumirani i po zahtevu roditelja ponovo\nZašto Amerika odbija da prizemlji sporni model „Boinga”\nDok lista zemalja i aviokompanija koje su iz bezbednosnih razloga zabranile letove „Boingovom” modelu „737 maks 8” postaje sve duža, američki proizvođač tvrdi da su ovi avioni sigurni za prevoz putnika. Nakon pada letelice u Etiopiji, kada je, u drugoj nesreći ovog, inače novog, modela u poslednjih pet meseci, poginulo 157 putnika i članova posade, Evropska unija, Australija, Indonezija, Kina i brojne duge države među kojima i Srbija, zabranile su ulazak ovog aviona u svoj vazdušni prostor sve dok se ne utvrdi šta je uzrok pada letelice „Etiopijen erlajnza”. Za to vreme „Boing” tvrdi da nema razloga za prizemljenje oko 350 letelica ovog tipa, sa čim je saglasna i Američka federalna agencija za avijaciju (FAA) koja saopštava da tokom pregleda aviona nije utvrđen razlog zbog kojeg bi\n12.03.2019 u 21:05\nAvionima Boing 737-8 MAX i 737-9 MAX zabranjeni su poletanje i sletanje u Srbiji i preletanje vazdušnog prostora naše zemlje, saopštio je Direktorat za civilno vazduhoplovstvo. „Imajući u vidu bezbednosnu direktivu Evropske agencije za bezbednost vazdušnog saobraćaja - EASA, Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije doneo je hitno vazduhoplovno obaveštenje kojim se zabranjuje korišćenje vazduhoplova tipa Boing model 737-8 MAX i 737-9 MAX za poletanje i sletanje na aerodrome u Republici Srbiji, kao i za prelete u vazdušnom prostoru Republike Srbije”, navedeno je u saopštenju. Direktorat za civilno vazduhoplovstvo nepominje da u registru vazduhoplova u Republici Srbiji nisu upisani pomenuti model vazduhoplova, prenosi Tanjug.\n05.02.2019 u 15:08\nKlinički centar Srbije zabranio posete pacijentima\nU cilju prevencije i kontrole širenja respiratornih infekcija kod pacijenata hospitalizovanih na klinikama Kliničkog centra Srbije, od danas su zabranjene posete. Kako je objavljeno na sajtu ove medicinske ustanove, zabrana posete pacijentima uvedena je u svim klinikama Kliničkog centra Srbije, preneo je Tanjug.\nDomaći proizvođači nalaze se pred novim zahtevima, a jedan od njih, verovatno za kupce i najvažniji, jeste zabrana dodavanja šećera u voćne sokove. U „Službenom glasniku” nedavno je objavljen novi pravilnik o voćnim sokovima i srodnim proizvodima koji nameće nova znatno rigoroznija pravila za ovu industriju. Ipak, proizvođačima je dat dug rok za prilagođavanje jer će propisi početi da se primenjuje tek od 1. jula sledeće godine. U delu pravilnika koji se odnosi na dozvoljene sastojke, uvedena su nova pravila iz Direktive 2012/12/EU, kao što su ona koje se odnose na dodavanje šećera. Ovaj sastojak kao dodatak više neće biti dozvoljen u voćnim sokovima, voćnim sokovima od koncentrisanog voćnog soka i voćnim sokovima u prahu. Zbog toga će biti zabranjene i izjave na ambalaži koje\n20.12.2018 u 17:32\nProtest prevoznika zbog zabrane ulaska u centar Rima\nRIM – Stotine turističkih autobusa blokirali su danas saobraćaj u Rimu na nekoliko časova u znak protesta zbog plana gradskih vlasti da se autobusima zabrani pristup u centar grada kako bi se smanjili zagađenost vazduha i buka. Vozači i menadžeri autobuskih kompanija održali su demonstracije u nekoliko opština u Rimu, uključujući i centralnu Pjaca Veneciju, u znak protesta protiv odluke gradonačelnice Virdžinije Rađi i gradske skupštine koja treba da stupi na snagu 1. januara, preneo je Tanjug. Oni se žale da će nova odluka oštetiti ključnu gradsku granu, turizam, i negativno uticati na prodavnice i restorane. Gradski zvaničnici, pak, kažu da mora biti urađeno nešto da se smanji zagađenost vazduha i oštećenje drevnih spomenika poput Koloseuma i Foruma, a manje autobusa će značiti\n19.01.2021 u 13:12\n19.01.2021 u 12:49\nTrećina Evropljana ne veruje SAD


Hercegovački giganti danas na koljenima | Trebinje Live\nPrivreda u šest opština istočne Hercegovine, kao i u Foči, Kalinoviku i Čajniču, koji spadaju u nadležnost Okružnog privrednog suda u Trebinju, najvećim dijelom je uništena, a imovina privrednih giganata koji su nekada bili nosioci razvoja ovih sredina uglavnom je već rasprodata u stečajnim postupcima.\nU ovom sudu kažu da su tokom protekle godine zaprimili 18 stečajnih predmeta, ali su od osnivanja ove pravosudne institucije, prije nepunih pet godina, do danas zaprimili 181 stečajni predmet, od čega je već 151 riješen, a ostalih trideset je u radu, odnosno stečajevi su u toku ili se imovina još rasprodaje.\nOd ovog broja veoma mali broj preduzeća uspio je da se nakon stečaja reorganizuje i da pokrene ponovnu proizvodnju u cijelosti, ili su pojedini dijelovi nekadašnjih privrednih kompleksa rasparčani i prodati u manjim cjelinama, gdje je tek poneki pogon ponovo stavljen u funkciju, kakav je slučaj s fočanskim "Maglićem" ili "Bilećankom" iz Bileće.\nOd nekadašnjih nosilaca razvoja tekstilne industrije Hercegovine ostala su, tvrde stečajni upravnici, samo imena, nešto imovine i mnogo veća dugovanja, tako da je i imovinu teško unovčiti, pa stečajni postupak ni u "Bilećanki", niti u trebinjskom "Novoteksu" još nije okončan.\nU Okružnom privrednom sudu kažu da su stečaji u toku i u fazi su unovčenja imovine, a ništa brži proces nije ni kod "Neimarstva" iz Trebinja, gdje ni nakon gotovo dvije godine od pokretanja stečajnog procesa nije utvrđeno pravo stanje.\nU "Neimarstvu" se, kažu, vrši utvrđivanje prijavljenih potraživanja, te utvrđivanje i identifikacija imovine, dok su u fočanskom "Magliću" završeni stečajni postupci u svim jedinicama i u toku je sprovođenje usvojenog Stečajnog plana.\nIako sudovi ne mogu voditi stečajne postupke prije prijedloga za njihovo pokretanje koje podnose lica zakonom definisana, nije tajna da se ovi postupci sprovode tek kada za preduzeće postaje kasno.\nDragan Simović, predsjednik Sindikalne organizacije za regiju istočne Hercegovine, kaže da se najčešće dešava da se namjerno dovodi do propasti firme u saradnji s nekim ko "sa strane" čeka na to i u principu najčešće prostor upotrijebi u neke druge svrhe.\n"Problem je u tome što se i taj prostor upotrijebi uglavnom u svrhe potrošnje, a ne proizvodnje, iako se ovakva praksa može prekinuti, jer u zakonu precizno stoji da ako preduzeće nije likvidno 60 dana, da se u roku od 60 dana može pokrenuti stečaj", kaže Simović.\nOn objašnja da je samo potrebno sprovoditi jači monitoring preduzeća i voditi računa o tome da li se na vrijeme plaćaju obaveze dobavljačima, plate radnicima i ostale obaveze iz domena rada, pa se ne bi dešavalo da se stečaj pokrene tek nakon nekoliko godina takvog poslovanja, gdje dugovanja premaše i do deset puta vrijednost firme.


Vulin na sajmu naoružanja u Abu Dabiju, razgovarao s Bin Zajedom\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 17.Feb.2019, 16:07\n"Poštovanje koje je u Abu Dabiju ukazano Srbiji rezultat je prijateljstva predsednika Vučića i šeika Bin Zajeda i otvorilo nam je mnoga vrata u Abu Dabiju, a šeik je poručio da Srbija uvek može da računa na njegovu podršku", izjavio je ministar odbrane, Aleksandar Vulin, posle sastanka prenosi danas Ministarstvo odbrane.\nVulin predvoditi delegaciju Ministarstva odbrane i Vojske Srbije na Međunarodnom sajmu naoružanja i vojne opreme "IDEX 2019" U Ujedinjenim arapskim emiratima >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << koji je danas otvoren.\n"Čitav svet je danas na sajmu naoružanja u Abu Dabiju. Na "IDEX 2019" su predstavnici svih velikih sila, velikih kompanija. Svi oni koji imaju šta da ponude ili kupe kada je kopnena vojska u pitanju nalaze se ovde. Zato je za nas velika čast što je šeik Mohamed bin Zajed otpočeo zvanični deo sastanaka sa ministrima upravo sa Srbijom. Srbija nije najveća zemlja danas na sajmu, ali je očigledno zaslužila poštovanje", rekao je Vulin.\nOvaj Sajam predstavlja jedinu izložbu u regionu Bliskog istoka i Severne Afrike na kojoj se predstavljaju najsavremenije tehnologije namenjene svim vidovima oružanih snaga.\nZbog regionalnog značaja IDEX privlači visoke državne zvaničnike, predstavnike odbrambene industrije i oružanih snaga koji su potencijalni korisnici sredstava naoružanja i vojne opreme.\nNa ovogodišnjem sajmu učestvuje oko 1.300 izlagača iz više od 60 zemalja. Kao i prethodnih godina i na ovom sajmu srpska odbrambena industrija i "Jugoimport SDPR" su na impozantnom štandu predstavili savremena dostignuća u oblasti naoružanja, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nBeta Video: Vulin u Abu Dabiju: Prijateljstvo Vučića i Zajeda otvorilo mnoga vrata Srbiji\nBeta: Vulin u Abu Dabiju: Prijateljstvo Vučića i Zajeda otvorilo mnoga vrata Srbiji\nVulin: Svi koji imaju šta da ponude ili kupe sad su kod šeika\nIzvor: B92, 17.Feb.2019\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin, koji boravi na međunarodnom sajmu naoružanja "IDEX 2019" u Abu Dabiju, razgovarao je sa šeikom Mohamedom Bin Zajedom...Šeik je poručio da Srbija uvek može da računa na njegovu podršku..."Poštovanje koje je u Abu Dabiju ukazano Srbiji rezultat je prijateljstva...\nVulin: Prijateljstvo Vučića i šeika Bin Zajeda otvorilo mnoga vrata u Abu Dabiju\nIzvor: Danas, 17.Feb.2019\n"Poštovanje koje je u Abu Dabiju ukazano Srbiji rezultat je prijateljstva predsednika Vučića i šeika Bin Zajeda i otvorilo nam je mnoga vrata u Abu Dabiju, a šeik je poručio da Srbija uvek može da računa na njegovu podršku", izjavio je ministar odbrane, Aleksandar Vulin, posle sastanka prenosi...\n17.Feb.2019: Radio Televizija Vojvodine


Uslov za budžet ostaje 48 ESPB - Beleške\nBeleške > Vesti > Uslov za budžet ostaje 48 ESPB\nObjavljeno / 29.09.2017. Autor / Aleksandar Pešić Kategorija / Vesti\nSkupština Srbije usvojila je na jučerašnjoj sednici Zakon o visokom obrazovanju, prema kome će granica za budžet i naredne studentske godine biti 48 ESPB.\nZa usvajajnje Zakona glasalo je 134 poslanika, niko nije bio protiv, a nije bilo ni uzdržanih.\nZakon predviđa formiranje Saveta poslodavaca na svakoj visokoškolskoj ustanovi, kako bi se uspostavila veza visokog obrazovanja i privrede.\nOsim toga, Zakon predviđa Nacionalno akreditaciono telo, što bi trebalo da omogući kvalitetniji proces akreditacije. Ovaj posao je do sada obavljala Komisija za akreditaciju.\nKritika izmena zakona od strane opozicije\nPoslanici opozicije kritikovali su predložene izmene zakona smatrajući da će ovaj način akreditacije fakulteta dati ministru mnogo veća ovlašćenja i nadležnosti, te da će se akreditacija obavljati prema političkoj liniji.\nPodsećamo da je u maju održana javna rasprava o nacrtu novog Zakona o visokom obrazovanju, ali predstavnici Ministarstva nisu usvojili nijednu primedbu, niti sugestiju prisutnih studenata i profesora.\nZakonom se predviđa uvođenje studija uz rad koji će studentima omogućiti sticanje praktičnih znanja i veština u skladu sa potrebama tržišta.\nOve izmene zakona nastavljaju dalju komercijalizaciju obrazovanja i prilagođavanje tržištu, koje je Vlada ranijih godina najavljivala.\nProtiv ovakvih vrsta izmena Zakona izrazito su bili studenti koji su bili prisutni na javnoj raspravi, rekavši da fakulteti nisu firme koje treba da zarađuju, već ustanove koje obrazuju.\nSa druge strane, studenti su sve nezadovoljniji uslovima studiranja, pa septembar i oktobar ponovo obeležavaju protesti. Oni su usmereni i protiv fakulteta i protiv Ministarstva.\nKako kažu studenti, fakulteti proizvoljno tumače uredbe Ministarstva, dok Ministarstvo selektivno primenjuje sistem Bolonje, na ekonomsku štetu studenata.\nStudenti trenutno mogu da odahnu, jer dugo najavljivana odluka da će uslov za budžet biti 60 ESPB, ni ove godine nije primenjena, ali ne treba da zaborave da samo samoorganizovanjem mogu da naprave veće izmene u obrazovanju, koji će ići u korist njima i narednim generacijama.


Eskalira ekonomski rat između Brisela i Moskve\nTanjug 31. maja 2022. 15:09\nLONDON – Ekonomski rat između Evropske unije i Rusije zaoštrio se u poslednja 24 časa, pošto je Brisel zabranio 90 posto uvoza ruske nafte, a Moskva proširila zabranu isporuka gasa u Evropu zavrnuvši slavinu holandskoj kompaniji GasTera.\nGaspromova odluka o prekidu isporuka gasa Holandiji usledila je dan nakon što je Danska upozorila na potencijalnu obustavu snabdevanja te zemlje ruskim gasom i nakon što je EU donela do sada najtežu meru protiv Rusije od napada te zemlje na Ukrajinu – zabranivši uvoz ruske nafte morskim putem.\nKompanija GasTera, koja kupuje i trguje gasom u ime holandske vlade, saopštila je da je s drugim dobavljačem ugovorila nabavku 2,0 milijarde kubnih metara gasa, što je količina koju je ranije računala da će dobiti od Gasproma do oktobra.\n„Ovo još ne predstavlja pretnju za snabdevanje“, rekao je portparol holandskog Ministarstva ekonomije Piter Brugenkejt, prenosi Rojters.\nDanska kompanija Orsted je u ponedeljak upozorila da bi Gasprom eksport mogao da im prekine isporuke, ali je takođe navela da takav potez neće odmah dovesti u opasnost snabdevanje Danke gasom.\nSve to uticalo je da cena gasa na trgovanju za mesec dana unapred skoči danas za oko 5,0 posto na oko 91 evro po megavat-satu (MWh), ali je to znatno ispod istorijski najviše cene od preko 300 evra po MWh koja je zabeležena početkom marta, dodaje britanska agencija.\n„Budući da se na tržištu u velikoj meri očekivalo da isporuke budu ukinute za obe kompanije (GasTera i Orsted), takvo kretanje će se odraziti na znatno zaoštravanje balansa između ponude i potražnje“, napisao je analitičar kompanije ICIS, Tom Marcek-Manser na Tviteru.\nProtok ruskog gasa do Nemačke preko gasovoda Severni tok pao je danas, verovatno zbog, kako kažu analitičari, prekida isporuka za Holandiju.\nMoskva je ranije zaustavila isporuke prirodnog gasa i Bugarskoj, Poljskoj i Finskoj, zbog njihovog odbijanja da račune plate u ruskim rubljama, što je zahtev koji je Moskva postavila kao odgovor na zapadne sankcije koje su izolovale Rusiju u mnogim oblastima, uključujući i isključenje iz globalnog bankarskog sistem SWIFT.\nSmanjenje isporuka iz Rusije podstiče rast ionako visokih cena gasa i turbo inflaciju, a evropske vlade i kompanije su pod pritiskom da nađu alternativne dobavljače i obezbede infrastrukturu za skladištenje gasa i pogone za regasifikaciju.\nEvropi se žuri da napuni gasna skladišta kako bi se obezbedile zalihe pre zime, zbog mogućeg smanjenja snabdevanja iz Rusije, koja obično obezbeđuje oko 40 posto ukupnih evropskih potreba za „plavim energentom“.\nHolandsko skladište gasa je trenutno popunjeno oko 37 posto, prema podacima operatera Gas Infrastrakčer Evropa.\nHolandska vlada je prošle nedelje saopštila da će povećati subvencije na 406 miliona evra kako bi podstakla kompanije da napune skladište Bergermer, jedno od najvećih skladišta otvorenog pristupa u Evropi, navodi se u tekstu Rojtersa.


2001/01/28 20:59 Izbori i arbitri\nSUN, 28 JAN 2001 20:59:14 GMT\nIzbori i arbitri\nU moru problema, kosovske partije i politi�ari, kao prvu preokupaciju imaju izbore na nivou Kosova. Sa izvesnim nijansama, izborima daje prednost i me�unarodna administracija i novi administrator Kosova Hans Haekkerup. Nijansi ima i me�u kosovarima, ali se stvara utisak da se i kod prvih i kod drugih one ti�u pristupa koji su uglavnom povezani sa celinom izbornog procesa.\nU prvim izjavama nakon preuzimanja du�nosti, Haekkerup kao da je razo�arao kosovare jasnim stavom da se ne mo�e precizno govoriti o izborima, uklju�uju�i i datum njihovog odr�avanja, ako se prethodno nezna za �ta �e se glasati i kakve bi mogle da budu kompetencije predstavnika naroda. Me�utim, proiza�lo je da je to logi�an sled poteza koje i ako ne sa podjednakom voljom, podr�ale sve glavne kosovske politi�ke snage. Tako, kao prvi zadatak je nametnuta priprema jednog zakonskog okvira ili nekog privremenog Ustava, koji bi bio u skladu sa sada�njim neodre�enim pravnim statusom Kosova, u skladu sa Rezolucijom 12 44 Saveta bezbednosti OUN. Prema brojnim idejama koje su prezentirane javnosti, uglavnom od strane stru�njaka iz inostranstva, privremeni ustavni dokument bi u najmanju ruku trebalo da odredi izborni sistem, organe koji �e se birati, autorizacije izabranih organa, samostalni sudski sistem i, na poseban na�in, za�titu manjina.\nPoznato je da je uvek lak�e govoriti nego to i uraditi. U oblasti politike stvari ispadaju jo� komplikovanije, po�to obi�no zainteresovane strane mogu da postavljaju uslove, �ak i deluju u suprotnim pravcima. �ef UNMIK-a Haekkerup je jasno stavio do znanja da o�ekuje neslaganja oko nekih aspekata sadr�ine ustavnog dokumenta. Razlike on vidi kao prirodnu pojavu, najavljuju�i da je njegov zadatak da arbitrira u takvim slu�ajevima i �ak donese kona�nu odluku. U UNMIKU-u se tvrdi da �e se i privremeni Ustav doneti u obliku uredbe koju �e potpisati administrator za Kosovo.\nNije jo� uvek jasno kako �e se raditi na pripremi privremenog Ustava. Pre njegovog odlaska, biv�i administrator Ku�ner je osnovao grupu doma�ih i me�unarodnih eksperata koja bi radila na stvaranju tog dokumenta. Me�utim, grupa se sastala samo jednom. Po dolasku na Kosovo, bez nekog obja�njenja i najave, Haekkerup je suspendovao njen rad. Sada se o�ekuje nastavak rada, ali nije jasno u kojem obliku i da li �e biti anga�ovani i doma�i eksperti. Pretpostavlja se da je Haekkerup �eleo da se prvo posavetuje sa danskim ekspertima iz te oblasti. To je ovde interpretirano kao da je on ve� osnovao grupu za stvaranje privremenog Ustava, bez u�e��a doma�ih eksperata, a �to je UNMIK demantovao. Albanski izvori smatraju da �e se rad na pripremi tog dokumenta ubrzo nastaviti i o�ekuju i anga�ovanje kosovskih eksperata. Govori se da �e se grupa formirati i nastaviti sa radom odmah nakon �to Haekkerup bude izvr�io najavljena pro�irenja Privremenog administrativnog ve�a (neka vrsta Vlade sastavljena od politi�ara od najve�eg uticaja ili autoritativno savetodavno telo glavnog administratora) i u Tranzicionom ve�u (neka vrsta mini parlamenta sa imenovanim �lanovima iz redova najistaknutijih predstavnika politi�kog i javnog �ivota), jo� pre zavr�etka mandata Bernara Ku�nera. Te promene bi trebale da budu rezultat novih politi�kih odnosa koji su konstatovani nakon oktobarskih op�tinskih izbora pro�le godine.\nAko bi stvari tekle prema ovim predvi�anjima, onda �e Haekkerup i radna grupa za stvaranje privremenog Ustava imati pred sobom ne samo pisane projekte, ve� i mnoge druge zahteve koji su deo politi�kih programa i stremljenja mnogih zainteresovanih na i van Kosova. Koliko se do sada zna, pred tom grupom na�i �e se pismeni projekat od jedne grupe �vajcarskih eksperata, Kontakt grupe i Demokratske partije Kosova. Po�to nema �anse da ovaj poslednji iza�e kao harmonizovani projekat svih albanskih politi�kih snaga, a �to je bio cilj Demokratske paertije, mo�e se o�ekivati da �e se on predstaviti kao predlog jedne grupe politi�kih partija Kosova.\nU projektima ima razlika, ali svi uzimaju u obzir privremeno stanje uspostavljeno Rezolucijom 12 44 i zahtev da se ni�im ne predodredi definitivni status Kosova. U uvodnom delu projekta Kontakt grupe postoji formulacija o Kosovu - pod suverenitetom Jugoslavije - ali nema ni�eg �to bi otvaralo mogu�nosti Jugoslaviji i Srbiji da odlu�uju o bilo �emu u prelaznom periodu. Za razliku od projekata �vajcarskih eksperata koji je poptuniji, projekt Kontakt grupe ima praznina koje se nisu mogle popuniti, uglavnom zbog neslaganja sa Rusijom. Interesantno je zabele�iti da projekat Kontak grupe ostavlja mogu�nost da Kosovo ima predsednika i tokom prelaznog perioda.\nRazlike me�u velikim silama su sada ve� poznate. Pre nekoliko dana jedan od ruskih predstavnika je izjavio da na Kosovu ne treba odr�ati izbore sve dok se Srbi ne vrate i dok se ne obezbedi njihova sigurnost, uklju�uju�i i slobodu kretanja. �to se ti�e ustavnog dokumenta o privremenom stanju, on je izjavio da na Kosovu ne treba da se uradi ni�ta bez saglasnosti Beograda. Interesantno je primetiti da postoji potpuna identi�nost zahteva Srba, zvani�nog Beograda i Rusije u vezi sa kratkoro�nim i dugoro�nim koracima koje treba preduzeti na Kosovu. Takva identi�nost ne mo�e se ni zamisliti izme�u stavova Albanaca i zapadnih sila. Spre�avanje formalnog odvajanja Kosova u bli�oj ili daljoj budu�nosti je su�tinski cilj �itave politike Beograda, dakle i kosovskih Srba. S ovog aspekta treba posmatrati srpske stavove u odnosu na izbore i privremeni Ustav.\nZvani�ni Beograd je ve� zatra�io ne samo da u�estvuje, ve� i da ima odlu�uju�u re� o pitanjima Kosova. Kao i kosovski Srbi, i zvani�ni Beograd je zatra�io da se pre odr�avanja izbora vrate svi Srbi koji su izbegli sa Kosova nakon ulaska KFOR-a i da se uspostavi potpuna sigurnost, uklju�uju�i i njihovo slobodno kretanje. To su zahtevi koji se ne mogu ispuniti za kratko vreme, recimo tokom ove godine. I, ako se do kraja bude insistiralo na ovim stavovima, onda se veoma lako mo�e zaklju�iti da �e Srbi bojkotovati i izbore na nivou Kosova, kao i op�tinske izbore odr�anih oktobra pro�le godine.\nTo bi trebalo da bude pojednostavljeno gledanje na stvari. Treba pretpostaviti da �e se u procesu odlu�ivanja oko izbora na Kosovu uzeti u obzir ne samo interesi kosovskih Srba, ve� i urgentne ekonomske potrebe i ambicije Beograda na Balkanu. Ra�una se da �e Beograd nastojati da postigne ravnote�u interesa. Tu bi moglo odvesti do ocene da bi za kosovske Srbe bilo bolje da glasaju, nego da bojkotuju izbore. Bilo kako bilo, bez preporuke Beograda, koje bi se oslonile na takvu jednu ocenu, ne treba o�ekivati da �e Srbi iza�i na kosovske izbore. Na isti na�in bi trebalo da se odvijaju stvari i sa ruskim otporom. Nakon o�trih po�etnih stavova i Rusiji �e izgledati primamljiviji kompromisi nego konfrontacije. Veruje se da se na ovim pretpostavkama oslanjaju o�ekivanja zapadnih dilomata i ovda�njih me�unarodnih faktora, da �e Srbi ovoga puta u�estvovati na kosovskim izborima. Ipak, zapadne diplomate su izjavile da je sada sve u rukama Hansa Haekerupa koji u daljoj proceduri ne�e imati potrebu da zahteva dozvolu iz Njujorka, Brisela ili Be�a, gde je sedi�te OEBS-a, ni za privremeni Ustav, a ni za odre�ivanje datuma izbora.\nOvda�nji me�unarodni izvori su nezvani�no izjavljivali da �e se op�ti izbori svakako odr�ati tokom leta ili po�etkom jeseni ove godine. Predstavnici Albanaca tra�e da se izbori odr�e �to pre. Izgleda da nema nikakvih su�tinskih razlika me�u njima. Ali, uzimaju�i u obzir veoma poreme�ene me�ualbanske odnose, razlike ne treba isklju�iti, u najmanju ruku kao rezultat netrpeljivosti, rivalstava i grupnih, li�nih i regionalnih ambicija. Mo�e se desiti da razlike u prioritetima oko celine izbornog procesa postanu povodom za razlike, �ak i za njihovo zao�travanje, �to godinama optere�uje albanski politi�ki spektar.\nU DSK se govori o parlamentarnim izborima, a refren ove formulacije je: i predsedni�ki. Njegovi predstavnici ne smatraju da je priprema privremenog Ustava neki te�ak posao. Me�utim, u Demokratrskoj partiji Kosova stvari se gledaju nekako druga�ije. Stvaranje privremenog Ustava se stavlja na prvom mestu, a zatim dolaze izbori. Govori se o �emu se moglo glasati, ali bez nekog posebnog insistiranja. U jednoj od svojih poslednjih izjava predsednik ove partije Hashim Thaci je rekao da bi bilo dobro da i u prelaznom periodu Kosovo ima sve dr�avne institucije, uklju�uju�i i predsednika. Dakle, bilo bi dobro, ali se mo�e i bez predsednika. Ova izjava je identi�na sa Rugovinim izajavama da je najbolje re�enje za Kosovo i region nezavisnost Kosova. Predsednik je simbol dr�ave, a Kosovo nije dr�ava. Me�utim, delu ovda�njih ljudi primarno bi moglo izgledati biranje predsednika, �ak konkretne osobe ili ne biranje te osobe.\nU sredini gde su lideri partije, u kojoj ljudi prihvataju partije preko lidera i gde lideri ne mogu o�ima da vide jedni druge, a kamoli da se sretnu i popiju kafu, smatra se akutnim pitanjem, biti ili ne biti - kao dilema Hamleta. U takvoj atmosferi lako se de�ava da stenica postane pravi bivo i da se gube konci za realno tretiranje specifi�nosti i karaktera problema koji se razmatraju. Zato, i sa aspekta unutaralbanskih odnosa, dobro je �to �e Hans Haekerup imati poslednju re�.


PODRŠKA MINISTARSTVA KULTURE ZA REVITALIZACIJU "GECE KONA" | Prosveta\nPODRŠKA MINISTARSTVA KULTURE ZA REVITALIZACIJU "GECE KONA"\nMinistarstvo kulture i informisanja podržalo je inicijativu Izdavačkog preduzeća „Prosveta“ za renoviranje i revitalizaciju knjižare „Geca Kon“, koja je pre deset godina proglašena kulturnim dobrom Republike Srbije. „Ministarstvo kulture i informisanja prepoznaje knjižaru "Geca Kon" kao važnu kulturnu tačku centra Beograda, koja povezuje tradiciju međuratnog, posleratnog i savremenog knjižarstva.\nApelujemo na sve pojedince, državne i gradske činioce da pomognu ostvarenje ove zamisli, da se "Geca Kon" ponovo oživi. Ministarstvo će ispitati mogućnosti da i samo doprinese ovom pažnje i podrške vrednom poduhvatu, jer se knjižara nalazi u posedu privrednog subjekta,“ navodi se u pismo koje je kao odgovor na našu inicijativu uputio ministar kulture Vladan Vukosavljević.\nPodsećamo, Izdavačko preduzeće „Prosveta“ je prošle nedelje uputilo inicijativu na adrese najviših državnih organa da se odobre posebna sredstva za renoviranje i revitalizaciju knjižare „Geca Kon“, kao kulturnog dobra Republike Srbije.\n„Pre tačno deset godina ova knjižara je dobila taj status, ali u nju do sada nije uopšte ulagano, iako su ulaganja u ovako velike i značajne objekte neophodna. Knjižara „Geca Kon“ je kultno mesto u kome se stvarao veliki deo onoga što se zove istorija srpske književnosti i kulture od vremena između dva svetska rata do kraja dvadesetog veka. Kao jedan od najboljih izdavača svog vremena, Geca Kon je imao osećaj za dobru i vrednu knjigu, pa je u knjižari okupljao najveće srpske pisce i intelektualce svoga vremena. Tu misiju nastavila je „Prosveta“, najveći izdavač Srbije i Jugoslavije posle Drugog svetskog rata.\nUprkos teškoćama koje je imalo od vremena neuspele privatizacije, Izdavačko preduzeće „Prosveta“ daje sve od sebe da u knjižari ne samo sa poštovanjem očuva duh Gece Kona, što nam je i obaveza, već da i svojim aktivnostima doprinese da ovo kulturno dobro živi i ostane ne samo živi deo srpske kulture, nego i postane prepoznatljivo mesto na kulturnoj i turističkoj mapi Srbije. U saradnji sa Nušićevom fondacijom, Jevrejskom zajednicom i drugim institucijama nameravamo da osmislimo više manifestacija koje će pomoći da ovo mesto bude još prepoznatljivije i značajnije,“ navedeno je u pismu koje je potpisao generalni direktor IP „Prosveta“ Dragan Milenković.


Delegacija Šahovskog saveza Srbije u poseti\nU jednočasovnom razgovoru, predstavnici ŠS Srbije upoznali su svoje domaćine o aktuelnom trenutku srpskog šaha i šahovske organizacije. Predstavnici Ministarstva saopštili su da MOS praktično predstavlja servis za nacionalne federacije i da se ne meša u njihove unutrašnje stvari, ali da isto tako poštuje i uvažava legitimno rukovodstvo svake federacije, pa i Šahovskog saveza Srbije. Dokaz za to predstavljaju redovne uplate sredstava iz programa za 2017. godinu. Konstatovano je, da se bez obrzira na teškoće u funkcionisanju Šahovskog saveza Srbije, takmičenja iz kalendara uspešno sprovode.\nFunkcioneri Ministarstva upoznati su sa mogućnošću posete potpredsednika FIDE Borisa Kutina i izrazili spremnost da ga ugoste i obaveste o sadašnjoj situaciji i aktuelnom rukovodstvu ŠSS. Konstatovano je da pred Šahovskim savezom Srbije predstoji ozbiljan zadatak usvajanja sportskih pravila i rad na kompletiranju finansijske dokumentacije iz 2014. godine.


Tag / Entoni Dejvis / Vesti online\nPoslata poruka - Dejvis odstranjen sa timskog videa (VIDEO)\nNju Orleans Pelikansi su poslali jasnu poruku Entoniju Dejvisu da ne računaju više na njega, izostavanjem povređenog superstara sa uvodnog videa.\nHarden MVP sezone u NBA, Simons najbolji "ruki"\nKošarkaš Hjustona Džejms Harden proglašen je za najkorisnijeg igrača NBA lige u sezoni 2017/2018.\nGolden Stejt želi Entoni Dejvisa\nKako javlja "The Athletic", najveća želja šampiona NBA lige je Entoni Dejvis!\nOvaj potez Marjanovića nasmejao sve "preko bare" (VIDEO)\nMožda se Boban Marjanović igračkim kvalitetima nije uklopio u sistem NBA lige, ali je gorostasni centar Klipersa pokazao da je veliki šoumen, što "preko bare" vole...\nTop 5 dana: Jokić četvrti, Dejvis najbolji\nNju Orleans bolji od Memfisa, dominirao Dejvis\nJokić "nokautirao" Dejvisa pa se izvinjavao (VIDEO)\nUbedljiva pobeda Denvera protiv Nju Orleansa (146:114) obilovala je duelima košarkaša na pbe strane terena, a posle jednog takvog najbolji igrač gostiju Entoni Dejvis zaradio potres mozga.\nJokić "prodao" stari štos jednom od najboljih NBA igrača (VIDEO)\nJoš uvek živi nada kod igrača i navijača Denver Nagetsa da ekipa iz Kolorada može do plej-ofa, a za to su zaslužne dve uzastopne pobede na gostujućem terenu, protiv Majamija i Nju Orleansa.\nZapad bolji od Istoka, Dejvis MVP\nKošarkaši Zapada savladali su rano jutros Istok u 66. izdanju Ol-star NBA utakmice 192:182, čime je postavljen rekord po broju poena.


Banke u RS za pola godine zaradile 64 miliona KM - NTV Arena\n“Ukupni prihodi banaka za prvih šest mjeseci iznose 240,9 miliona KM i veći su za 20,7 miliona KM ili 9% u odnosu na kraj 2020. godine.\nPrihodi od kamata i slični prihodi iznose 148,8 miliona KM i veći su za 3,6 miliona KM ili 2% u odnosu na kraj prošle godine, ali su smanjili učešće u ukupnim prihodima za 4,1 procentni poen”, stoji u izvještaju.\nKako se dalje navodi, u strukturi prihoda od kamata i sličnih prihoda i dalje su najznačajniji prihodi po kamatama na kredite koji iznose 127,3 miliona KM ili 85,6 odsto ukupnih prihoda od kamata sa rastom u iznosu od 2,5 miliona KM ili 2% u odnosu na isti period lani.\n“Ukupni rashodi bankarskog sektora iznose 170,9 miliona KM i manji su za 8,2 miliona KM ili 5% u odnosu na isti period lani”, pojašnjava se u izvještaju.\n“Oročena štednja čini 71,8 odsto, dok je krajem 2020. godine iznosila 73,8 odsto ukupne štednje građana i bilježi pad od 26 miliona KM ili 1%, dok štednja po viđenju bez tekućih računa građana čini 28,2 odsto ukupne štednje građana i veća je za 60 miliona KM ili devet odsto u odnosu na kraj 2020. godine”, ističe se u izvještaju i dodaje se, kada se dodaju tekući računi građana koji su veći za 139 miliona KM ili 12 odsto, vidimo da su ukupni depoziti građana veći za 173 miliona KM ili pet odsto u odnosu na kraj prošle godine.\n“Istovremeno, ukupna aktiva bankarskog sektora iznosi 10,3 milijarde KM i za 591,2 miliona KM ili za šest odsto je veća u odnosu na prošlu godinu. Ukupni krediti čine 58,9 odsto bruto bilansne aktive i iznose 5,6 milijardi KM i veći su za 111,4 miliona KM ili 2% u odnosu na lani”, navodi se u izvještaju.\nDepoziti kao najznačajniji izvor finansiranja banaka sa učešćem od 77,5 odsto u ukupnoj pasivi iznose 7,1 milijardu KM i zabilježili su rast od 574,7 miliona KM ili za 9% u odnosu na kraj prošle godine,\nDepoziti građana imaju najveće učešće u strukturi depozita od 57,1% i porasli su za 193,7 miliona KM ili 5% u odnosu na kraj 2020. godine.\nMarko Đogo, predsjednik Sekcije za bankarstvo u Udruženju ekonomista RS SWOT, u razgovoru za “Nezavisne” kazao je da bilo kakvo ekonomsko poređenje sa prošlom godinom nije adekvatno, jer, kako kaže, lani je pandemija poremetila sve parametre.\n“Čini mi da ove godine ipak nije postignut nivo iz 2019. godine, ali to je godina koja je bila istorijska što se tiče poslovanja banaka. Međutim, sigurno da ovi podaci govore da smo vrlo blizu toga”, kazao je Đogo.\nTags: banka, novac, rs, zemlja\nBijeljina: Bacio bombu na svadbeni salon


Saslušana i druga preživela devojka u teškoj saobraćajnoj nezgodi kod Vladičinog Hana - JUGPRESS\nSaslušana i druga preživela devojka u teškoj saobraćajnoj nezgodi kod Vladičinog Hana\nPred Višim javnim tužilaštvom u Vranju danas je saslušana K.M. druga preživela devojka u teškoj saobraćajnoj nesreći koja se 29. januara dogodila kod Vladičinog Hana. Ona je iznela svoje viđenje kritičnog događaja. Detalji nisu saopštani zbog interesa daljeg postupka istrage.\nU saopštenju tužilaštva se navodi da će u daljem postupku istrage biti preduzete i druge dokazne radnje, i saslušanja svedoka, u cilju rasvetljavanja predmetne saobraćajne nezgode.\nPodsećamo nesreća se dogodila kod Vladičinog Hana, usled sletanja vozila marke “golf 5”, sa mosta u Južnu Moravu. U “golfu” su se nalazile četiri devojke starosti oko 20 godina, od kojih su dve poginule.