Kaluđerović: SAD neće blagonaklono gledati na radikalne zaokrete – Portal Mojkovac\nKaluđerović: SAD neće…\nKaluđerović: SAD neće blagonaklono gledati na radikalne zaokrete\nSjedinjene Američke Države (SAD) neće blagonaklono gledati na bilo kakve potencijalne radikalne zaokrete u spoljnoj politici Crne Gore, ocijenio je odlazeći crnogorski ambasador u Vašingtonu Nebojša Kaluđerović.\nKaluđerović, koji je završio četvorogodišnji mandat u SAD, u intervjuu za Glas Amerike kazao je da očekuje da se Balkan nađe na agendi administracije Džoa Bajdena.\n„Očekujem da se Balkan nađe na agendi nove administracije nakon određenog perioda i ekipiranja važnih pozicija u Stejt departmentu, za što moramo imati i razumijevanja i strpljenja“, naveo je Kaluđerović.\nOn je rekao da obećava činjenica da je Bajden dosadašnjim imenovanjima pokazao da će biti okružen saradnicima koji su profesionalci u svojim oblastima, ljudi sa iskustvom, koji posjeduju neophodnu ekspertizu za hvatanje u koštac sa različitim izazovima na domaćoj i svjetskoj sceni.\nKaluđerović je ocijenio da će nova američka administracija, baš kao što su to radile i sve prethodne, nastaviti partnerstvo i savezništvo sa Crnom Gorom, jer je i u svim izjavama novih zvaničnika saradnja sa SAD na visokom mjestu u vanjsko-političkoj agendi.\n„U konkretnom slučaju nove vlade i većine u parlamentu, to se prevashodno odnosi na potrebu da potpisani Sporazum o vanjskopolitičkim prioritetima, koji je dobro primljen u američkim diplomatskim i političkim krugovima obje partije, sprovede u djelo“, kazao je Kaluđerović.\nOn je rekao da taj sporazum predstavlja do sada najjasniji pokazatelj i garanciju da Crna Gora neće skrenuti sa vanjsko-političkog puta kojim je išla još od obnove državnosti 2006.\n„S druge strane, svakako smatram da SAD i administracija predsjednika Bajdena neće blagonaklono gledali na bilo kakve potencijalne radikalne zaokrete u našoj spoljnoj politici i naznake da bi umjesto zapadnim vrijednostima mogli da se okrenemo nekom drugom sistemu vrijednosti i načinima vladanja“, naveo je Kaluđerović.\nKaluđerović smatra da je Bajden neko ko zaista dobro poznaje region i osvjedočeni je prijatelj Crne Gore.\n„Njegov doprinos našim evroatlantskim integracijama je nemjerljiv, što je naša država i prepoznala kada mu je u martu 2018. uručila visoko odlikovanje“, naveo je Kaluđerović.\nOn je kazao da, kao što je Bajden i pomenuo u svom inauguracionom govoru, za očekivati je da SAD igraju ulogu snažnog i pouzdanog partnera za mir, napredak i bezbjednost i da „vode ne samo primjerom svoje moći nego i snagom svog primjera.\nKaluđerović je naveo da Bajden stavlja globalnu promociju demokratije, ljudskih prava i zaštite životne sredine u centar djelovanja, ukazujući da je već SAD „vratio“ u Pariski klimatski sporazum i najavio da će pokušati da ponovo stavi na snagu Iranski nuklearni sporazum.\n„Imajući u vidu gore navedeno, nema sumnje da će Crnoj Gori i regionu Balkana biti ukazana dužna pažnja u smislu podrške evropskim i evroatlantskim integracijama i suočavanju sa izazovima koji ih prate na tom putu“, smatra Kaluđerović.


Fejsbuk savetuje svoje korisnike da preuzmu poslednju verziju WhatsApp aplikacije - Nacionalni CERT Republike Srbije\nFejsbuk savetuje svoje korisnike da preuzmu poslednju verziju WhatsApp aplikacije\nKompanija Fejsbuk je otkrila ranjivost svoje aplikacije WhatsApp. Otkrivena ranjivost omogućava napadačima da instaliraju maliciozni softver (spyware) u mobilni uređaj korisnika, putem funkcije za pozivanje drugih korisnika ove popularne aplikacije. Napadač može inficirati mobilni uređaj jednostavnim pozivanjem korisnika, bez obzira da li će pozvani korisnik prihvatiti poziv ili ne.\nKompanija Fejsbuk je objavila da je ova ranjivost otkrivena tokom maja meseca. Razvojni timovi kompanije su u najkraćem roku reagovali i kreirali odgovarajuću zakrpu (patch), kako bi onemogućili dalje iskorišćavanje navedene ranjivosti i time zaštitili svoje korisnike.\nPreporuka Nacionalnog CERT-a je da korisnici ažuriraju svoje mobilne uređaje tako što će preuzeti poslednju dostupnu verziju WhatsApp aplikacije i na taj način sprečiti moguću zloupotrebu otkrivene ranjivosti. Kao dodatni vid zaštite, korisnici mogu ažurirati i operativne sisteme svojih uređaja.


uvoz - Dnevni list Danas\nPočetna » uvoz\nKina ostaje zatvoreno tržište za Srbiju\nPredsednik Srbije bio je u pravu: izvoz srpskih proizvoda u Kinu porastao je u poslednjih deset godina 50 puta, dok je uvoz jedva utrostručen. Ako se ne pogledaju konkretne brojke, deluje da smo na kineskom tržištu ostvarili bum.\nPiše: M. N. Stevanović 11. 2. 2021.\nSi Điping: Kina će proširiti uvoz iz zemalja Centralne i Istočne Evrope\nSAD će obustaviti uvoz pamuka i paradajza iz kineske regije Sinkjang zbog naččina na koji se kineska vlast odnosi prema tamošnjim etnički manjinskim grupama.\nProteklih godina uvoz laptop računara je dostizao vrhunac kako se godina bližila kraju, najviše u mesecu novembru, zbog povećane kupovine usled praznika i popusta, navodi se u Eurostatovom izveštaju.\nPiše: Nina Čolić 23. 10. 2020.\nPrema podacima Kosovske agenciji za statistiku, zbog pandemije virusa Covid-19 je u avgustu uvoz na Kosovu smanjen za 15,6 odsto u poređenju sa istim periodom prošle godine.\nU ovoj godini Srbija nije u prvih deset zemalja iz kojih Kosovo uvozi, dok je 2016. bila na prvom mestu, pokazuju podaci Carine Kosova.


Adebajor tuguje za drugovima – Nadlanu.com\nAdebajor tuguje za drugovima\nBEOGRAD, 11. februara 2010. (Beta) - Fudbaler Mančester Sitija Emanuel Adebajor izjavio je da ga svaki postignuti gol podseti na poginule prijatelje iz reprezentacije Togoa, koji su ubijeni dok su putovali na Kup afričkih nacija u Angolu.\n"Posle Angole srećan sam i samo zbog toga što sam sada na terenu", kazao je Adebajor u intervjuu za današnje izdanje dnevnika Miror.\nAdebajor je i sam bio u autobusu koji su napali naoružani napadači kada je tri člana delegeacije Togoa ubijeno, a nekoliko povređeno.\n"Kada se u petak, 8. januara oko dva sata posle podne to i dogodilo rekao sam sebi da možda više nikada neću igrati, da možda nikada više neću postići gol. Ali, Bog mi je pružio ruku", kazao je Adebajor.\n"Sada moram da igram za poginule drugove. Svaki put kada obučem dres, kada postignem gol to činim za njih. Moram da uživam u tome. Mogao sam da budem sa njima u nekom grobu. Volim da postižem golove, ali sada svaki put kada to učinim pomislim: 'da, postižeš golove, ali mogao si da budeš u kovčegu, u raju. Teško mi je", dodao je.


Migracije kao političko oružje - Slučaj Belorusije Migracije kao političko oružje - Slučaj Belorusije\nLeto 2021. se pokazalo posebno zabrinjavajućim za Litvance, a uzrok tome je nezapamćeni priliv migranata sa kojim se njihova zemlja suočila. Preko 4000 migranata, uglavnom sa Bliskog istoka, prešlo je granicu do avgusta, a očekuje se da će ovaj broj dostići 10000 do kraja leta. Ono što je učinilo ovu situaciju još složenijom je umešanost Belorusije koja je optužena da koristi izbeglice kao ,,političko oružje” ne bi li uticala na politike Litvanije. Otkrivanje uzroka ove krize i sveukupnih strateških namera je, stoga, ključno za razumevanje odgovora Evropske Unije i posledica koje će ova kriza imati na sigurnost i stabilnost susedstva.\nRani početak migrantske krize na belorusko-litvanskoj granici je zatekao EU. Od tad, EU razmišlja kako bi trebalo da reaguje na veštačko stvaranje nove migracione rute, posebno jer značajna količina dokaza ukazuje na to da se Belorusija svesno umešala u ovu situaciju. Iako je Belorusija nedvosmisleno negirala optužbe o njenom učešću i prebacila krivicu na Litvaniju, čini se da je ona zaista pružila značajnu podršku migrantima koji pokušavaju da pređu u Litvaniju. Ovo je od posebnog značaja jer video pokazuje kako beloruski graničari pomažu migrantima prikrivajući dokaze o njihovom ilegalnom ulasku. Izveštaji dalje sugerišu da beloruska vlast nudi migrantima, posebno onima koji dolaze iz Iraka, prebivalište i prevoz u zamenu za novac. Ako su sve ove naznake tačne, značilo bi da je Belorusija zaista preduzela mere kako bi se ova kriza stvorila i dalje zloupotrebila u političke svrhe.\nKonfrontacioni stav Belorusije samo dodatno povećava već visoke tenzije sa Litvanijom i drugim susednim zemljama. Poslednje sankcije koje je EU uvela Belorusiji su stupile na snagu u junu ove godine (pre povećanja ilegalne imigracije u Litvaniji), nakon nezapamćenog poteza Minska da natera avion RyanAir-a, koji se zaputio prema Viljnusu, da sleti kako bi mogli da uhapse novinara-disidenta. Ove sankcije su izgrađene na postojećem paketu sankcionih mera protiv Belorusije nakon izbora 2020. i identifikovanog nasilja, represije i izborne prevare koje su tad nastupile. Uzimajući u obzir ovakav kontekst, čini se vrlo verovatnim da je Belorusija, predvođena svojim dugogodišnjim moćnikom Aleksandrom Lukašenkom, nameravala da izvrši značajan pritisak na EU na račun Litvanije ne bi li pokazala da se neslaganje sa njegovim režimom ne isplati. Stoga, osnovni cilj beloruskog režima je da primora Litvaniju i EU da odstupe i ukinu neke od sankcija koje su trenutno na snazi.\nNačin na koji se ovo pitanje razvija i kako će se ono dalje rešavati imaće direktne posledice na stabilnost regiona i EU u širem smislu. Evropski savet je do sada osudio i odbio svaki pokušaj trećih zemalja da koriste migrante u političke svrhe. Osim usmene poruke, EU je takođe preduzela mere i podelila humanitarnu podršku onima koji su pogođeni krizom putem Evropskog mehanizma civilne zaštite. Povrh toga, Evropska kancelarija za podršku azilu (EASO) upravlja prijemom i obradom zahteva za azil; Frontex je pokrenuo brzu graničnu intervenciju na granici Litvanije sa Belorusijom i Europol je poslao snage kako bi pomogli u zaštiti unutrašnje bezbednosti Evrope. Iako su mnoge zemlje članice izrazile solidarnost sa Litvanijom, pri čemu je Angela Merkel čak naglasila da je situacija uporediva sa vrstom hibridne konfrontacije, EU je, barem za sad, zastala i uzdržala se od preuzimanja direktnijih mera i uvođenja sankcija Belorusiji.\nIpak, jasno je da Litvanija neće prestati da zagovara oštrije mere protiv beloruskog režima u nadi da će ih EU preduzeti kao odgovor. Time bi se kriza ne samo potpuno okončala, već bi se poslala i poruka da se slični poduhvati neće tolerisati u budućnosti. U stvari, zvaničnici litvanske vlade, kao i njihovi poljski susedi, zamolili su EU da razmotri uvođenje novih, dodatnih sankcija Belorusiji. Iz litvanske perspektive, izgleda da postoji veći rizik da će Belorusija nastaviti da vrši pritisak na njih ako se ne preduzmu konkretne mere. Takođe, Litvanija je zemlja koja sama neće moći da održi ove migrantske tokove u dužem vremenskom periodu, posebno ako se broj migranata značajno poveća. Ovo upozorenje je najjače odjeknulo u neposrednom susedstvu, zbog čega je Poljska, zemlja koja se već suočila sa povećanjem migracija, proglasila vanredno stanje u regijama blizu granice sa Belorusijom.\nUz sve to, korišćenje migracija kao političko oružje može se smatrati novim fenomenom na evropskom tlu. Iako je u ovoj fazi poprilično lokalizovan, ovaj fenomen uskoro može postati i opšti rizik za bezbednost i stabilnost cele EU ukoliko se zajednički ništa ne učini po pitanju rešavanja njegovog daljeg razvoja.\nAutorka je bila stažistkinja u Centru za evropske politike (CEP).\nFotografija: Taiwan News


10 najboljih hotela u blizini: Vila Germanica Park - TripAdvisor\nNajbolji hoteli u blizini: Vila Germanica Park, Blumenau\nČitajte komentare o: Vila Germanica Park\n116 od 1.378 objekata odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Vila Germanica Park\n1,9 km od: Vila Germanica Park\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n0,9 km od: Vila Germanica Park\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n1,3 km od: Vila Germanica Park\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n0,3 km od: Vila Germanica Park\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n1,5 km od: Vila Germanica Park\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n2,1 km od: Vila Germanica Park\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n2,0 km od: Vila Germanica Park\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n1,7 km od: Vila Germanica Park\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n2,3 km od: Vila Germanica Park\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n6,0 km od: Vila Germanica Park\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n17,2 km od: Vila Germanica Park\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n22,7 km od: Vila Germanica Park\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau\n21,8 km od: Vila Germanica Park\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 179 hotela u Blumenau


Održan radni sastanak "U susret donošenju novih medijskih zakona" - Pokrajinski zaštitnik građana - ombudsman\nOdržan radni sastanak "U susret donošenju novih medijskih zakona"\nU saradnji sa Koordinacijom nacionalnih saveta nacionalnih manjina, Kancelarija za ljudska i manjinska prava organizovala je, u petak, 25. aprila, radni sastanak pod nazivom "U susret donošenju novih medijskih zakona". Sastanak je organizovan sa ciljem da se ukaže na probleme u oblasti informisanja i ponude rešenja problema, pre nego što nacrti medijskih zakona uđu u skupštinsku proceduru.\nPredstavnici nacionalnih saveta, Ministarstva kulture i informisanja i Pokrajinskog sekretarijata za kulturu i javno informisanje, bili su saglasni u oceni da nam novi medijski zakoni nisu potrebni zbog Evropske unije, nego zbog ostvarivanja vitalnih interesa nacionalnih manjina, pre svega istinitog, pravovremenog i objektivnog informisanja. Učesnici skupa su izrazili zabrinutost u pogledu privatizacije medija, jer ona, po rečima Eve Vukašinović, zamenice Pokrajinskog ombudsmana zadužene za zaštitu prava nacionalnih manjina, vodi nestanku medija na manjinskim jezicima.\nOrijentacija na tržište krije u sebi niz nepovoljnih mogućnosti, a na jednu od njih u više je navrata ukazano i na ovom, kao i na nekim prethodnim skupovima. Naime, radi se o tome da manjinski mediji, osim informativne, imaju i širu, kulturnu funkciju, što bi zakonodavac, po mišljenju učesnika, morao imati u vidu, ako ne želi da se, usled pritiska komercijalnih interesa, medijski sadržaji svedu samo na „tancuj, tancuj, vikrucaj“. Zahtev da se manjinski mediji, naročito oni sa višedecenijskom tradicijom izlaženja, izuzmu iz procesa privatizacije, ponovljen je i na ovom sastanku, kao i upozorenje da privatizacija ne garantuje ni nezavisnost medija, ni njihovu objektivnost.\nNeki učesnici u raspravi su izrazili bojazan da nacrt zakona ne garantuje opstanak višejezičnih elektronskih medija, da vodi redukciji kako dostignutog nivoa prava manjina, tako i nadležnosti nacionalnih saveta u oblasti informisanja. U raspravi nije zaobiđen ni RTS. Učesnici skupa smatraju da RTS u svom programu treba da obezbedi i informisanje na jezicima manjina, ali i potpunije informisanje o manjinama, kao i da je neprihvatljivo da se u istu ravan stavljaju mediji koji na srpskom jeziku informišu o manjinama i mediji koji informativnu delatnost obavljaju na nekom od manjinskih jezika. Od zakonodavca je zatraženo da se u budućem zakonu o javnom informisanju nađe posebno poglavlje o informisanju manjina, da se u zakon unese odredba kojom se od jedinice lokalne samouprave, pokrajine i republike zahteva da precizno definišu procenat sredstava koje će izdvajati za finansiranje manjinskih medija. Pored ovih, pojedini učesnici su predlagali da se unapred rezervišu frekvencije za programe na manjinskim jezicima, kao i da ministarstva kulture i finansija vrše efikasniju kontrolu utroška sredstava, naročito kada je reč o projektnom finansiranju.


Subota, 01/06 - Fudbal, Češka, 1. Liga\n01/06Baník Ostrava vs Mladá Boleslav1X2tip: 1\nU finalu baraža za plasman u Ligu Evrope u Ostravi igraju Banjik i Mlada Boleslav.\nEkipa Banjika imala je mnogo prilika da ranije obezbedi učešće u Evrope. Prvo nisu uspeli da kroz Plej of dođu do pozicije koja obezbeđuje Evropu, a onda nisu uspeli ni preko Kupa, pošto su u finalu poraženi od šampiona Slavije iz Praga. Ovo im je poslednja prilika, a to što se igra jedna utakmica na njihovom terenu, povećava im izglede. Istina, nisu u nekoj posebnoj formi, bez pobede su u prethodnih šest prvenstvenih i jednom Kup meču.\nZa razliku od rivala, ekipa Mlade Boleslav igrala je sve bolje kako je prvenstvo odmicalo. Oni nisu izborili plasman među šest najboljih ekipa u Češkoj, pošto su imali slabiji međusobni skor sa Liberecom i završili su kao sedmi. U prvom eliminacionom kolu izbacili su Teplice, u prvom meču je bilo 8:0, a u revanšu 1:1. U drugom kolu su bili uspešniji od Zlina, mada su prvi meč izgubili 3:1, u revanšu su slavili sa 3:0. Izborili su se za finale, gde će im rival biti Banjik.\nOčigledno da Mlada Boleslav mnogo bolje igra na svom terenu, pa će to što se igra u Ostravi biti najveći adut Banjika. Od trenutka kada je bilo jasno da ne mogu među četiri najbolje ekipe, Banjik se usredsredio na KUp, ali ni tu nije uspeo da dođe do trofeja. Verujemo da će uspeti iz trećeg puta i da će pobediti Mladu Boleslav i plasirati se u kvalifikacije za Ligu Evrope. Kvota na jedinicu u kladionici 1xbet iznosi 2.53.


Saopštenje predsednika UO dr Ljubomira Pavlovića\nSaopštenje predsednika Upravnog odbora RK "Železničar 1949"\nPočetna / Vesti / Saopštenje predsednika UO dr Ljubomira Pavlovića\nsubota, avgust 29, 2020\nnedavno se navršila puna godina kako je aktuelna uprava preuzela rukovođenje Rukometnim klubom Železničar. Iako smo to učinili u veoma delikatnom trenutku, zahvaljujući obećanoj i, u potpunosti, ispunjenoj, ne samo finansijskoj, podršci Grada Niša, uz veliku podršku resornog većnika Branislava Kačara, ali uz maksimalno domaćinsko poslovanje, iza nas je jedna od najstabilnijih sezona u novijoj istoriji kluba. Paralelno umanjivši dugovanja kluba za oko pet miliona dinara, ne samo da klub nismo dodatno zadužili niti za jedan dinar, nego su igračima i stručnom štabu aktuelne ekipe već početkom juna isplaćene sve ugovorne obaveze za sezonu 2019/20, što se, takođe, jako dugo nije dogodilo u „Želji“. Iako sa trostruko jeftinijom ekipom nego godinu dana ranije ranije, i na rezultatskom planu imali smo prilično uspešnu sezonu, u momentu trajnog prekida zbog pandemije nalazili smo se na drugom mestu ARKUS lige. Ponovo je pokrenuta škola rukometa, što je postavljeno kao prioritet novog rukovodstva i učinjen je veliki napredak u organizaciji omladinskog pogona.\nPritom, podsećamo da se klub od 2017. godine nalazi u postupku takozvanog kontrolisanog stečaja, pod Unapred pripremljenim planom reorganizacije (UPPR), što, međutim, nije najveća opasnost koja vreba nad sudbinom našeg trofejnog kluba. Problem koji najviše opterećuje funkcionisanje Železničara jeste odnos sa zakupcem restorana u Domu rukometa, privrednim društvom „TDI sistem“ i njegovo neizvršavanje obaveza iz Ugovora o zakupu, zaključenog mnogo pre dolaska ovog rukovodstva u klub, 25.10.2018. godine.\nNa stranu to što uprava RK Železničar, evo već godinu dana, umesto na sportska pitanja, što bi trebalo da nam je osnovna preokupacija, najviše energije troši na problem koji je vezan za izdavanje nepokretosti; neizvršavanje obaveza iz Ugovora o zakupu direktno dovodi u opasnost dalju egzistenciju kluba, tim pre što je ugovorom predviđen iznos mesečne kirije jednak mesečnoj rati iz UPPR-a, čije neplaćanje može odvesti klub u stečaj. Umesto od kirije, klub je u prethodnih godinu dana iz sopstvenih sredstava za plaćanje rata UPPR-a izdvojio tri miliona dinara. Do današnjeg dana, dospele obaveze „TDI sistema“ prema Rukometnom klubu Železničar iznose preko 30.000 evra.\nOno što, međutim, predstavlja jednako veliki problem, jesu neplaćeni računi za električnu energiju i komunalne troškove zakupca restorana, što je takođe njegova obaveza prema Ugovoru o zakupu, a iznos tog duga, u totalu, je frapantan i stoji oko četiri miliona dinara! Uprkos više puta pruženoj ruci sa naše strane, do sporazumnog rešenja nije došlo, pa smo pravdu bili prinuđeni da potražimo sudskim putem, ali imali smo obavezu da o svemu ovome obavestimo i javnost grada Niša, budući da je naš klub korisnik budžetskih sredstava, a predmetni objekat je takođe u vlasništvu grada. Zato smo se dopisom obratili i javnim preduzećima prema kojima postoje pomeuta nagomilana dugovanja i izražavamo nadu da će sve nadležne institucije reagovati, jer sve ovo je direktan udar na gradsko dobro i može imati pogubne posledice po dalju egzistenciju Rukometnog kluba Železničar, baš u periodu kada se on nalazi u fazi stabilizacije.


Top 6 vežbi za jačanje leđa - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nAko imate probleme sa bolovima u leđima i smatrate da vam leđa nisu dovoljno jaka i čvrsta, onda morate raditi ove vežbe. Ovde nije reč o vežbama koje se rade sa tegovima i koje će vam pomoći da povećate masivnost vaših leđa i njihovu definiciju. Ovde je reč o vežbama koje su lagane i jednsotavne i koje možete raditi na bilo kojem mestu.\nCilj ovih vežbi je da na lagan i jednostavan način aktiviraju vaše leđne mišiće i da im omoguće dnevnu aktivnost koja im je potrebna. Ove vežbe treba da radite svaki dan, jer se zasnivaju na istezanju, pa su odlične kao jutarnji ritual koji će vas razbuditi i razdrmati.\nPogledajte ovaj video klip koji će vam jasno pokazati kako se pravilno izvode ove vežbe.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Sjajan kućni trening za ramena


RCC: Neizvjesnost i ugroženost glavne brige građana Zapadnog Balkana :: Društvo\nRCC: Neizvjesnost i ugroženost glavne brige građana Zapadnog Balkana\nNeizvjesnost i ugroženost su glavne brige građana Zapadnog Balkana, nako čega slijede i neke dobre vijesti o svjesnosti o korisnosti regionalne saradnje, pokazalo je najnovije istraživanje Balkan barometar Savjeta za regionalnu saradnju (RCC).\nGeneralna sekretarka RCC-a, Majlinda Bregu, je na predstavljanju Balkan barometra 2021 u Tirani kazala da je za 49 odsto građana Zapadnog Balkana nezaposlenost najveći problem, kao i za mlade ljude, dok je 46 odsto najviše zabrinuto zbog ekonomske situacije.\n„Pandemija je promijenila mišljenja i uticala na naše živote. Ljudi sada više oklijevaju da odu i rade u inostranstvu. Njih 37 odsto bi to uradilo, što predstavlja opadajući trend u poređenju sa prošlom godinom,“ rekla je Bregu.\nIstraživanje je, prema njenim riječima, pokazalo da su građani Zapadnog Balkana povećali podršku regionalnoj saradnji i Evropskoj uniji (EU).\n„Balkan barometar bilježi kontinuiran rast podrške regionalnoj saradnji koju podržava 77 odsto građana, dok 69 odsto preduzeća smatra da je kvalitet regionalne saradnje važan za njihovo poslovanje“, saopštila je Bregu.\nPodrška pristupanju i integraciji u EU je znatno porasla tokom godine pandemije, uprkos sporosti procesa proširenja.\nBregu je navela da 62 odsto ispitanika vidi članstvo u EU kao dobru stvar, kao i 66 odsto privrednika.\n„Velika većina građana Zapadnog Balkana, 73 odsto, vidi EU kao najpoželjniji blok za trgovinu, dok se EU, prema mišljenju 43 odsto ispitanika, našla i na prvom mjestu onih koji, kroz medicinsku i finansijsku pomoć, najviše pomažu u borbi protiv pandemije, daleko ispred Kine sa 14 odsto, Turske sa devet odsto i Rusije sa sedam odsto“, precizirala je Bregu.\nOna je navela da privrednici sa Zapadnog Balkana primjećuju da će nesumnjivo imati koristi od putovanja u regionu sa ličnom kartom, o čemu se trenutno vode pregovori u okviru plana za zajedničko regionalno tržište.\nBregu je kazala da 61 odsto ispitanika podržava tu inicijativu, s obzirom da za putovanje između nekih ekonomija regiona i dalje postoje dodatne prepreke.\n„Regionalni sporazum o smanjenju cijena rominga pomogao je skoro polovini ispitanika, njih 48 odsto, da uštede na telefonskim računima. To je pozitivan podsticaj pripremama za 1. jul, koji predstavlja važnu prekretnicu kada će cijene rominga biti smanjene na nulu unutar regiona“, zaključila je Bregu.\nSprovođenje istraživanja Balkan barometar naručuje RCC, a finansira EU. Istraživanje od 2014. godine sprovodi nezavisna agencija, među šest hiljada građana i 1,2 hiljade preduzeća širom regiona.\nBalkan barometar se etablirao kao pouzdan izvor regionalnih podataka koje mediji, privrednici, civilno društvo i donosioci odluka podjednako često koriste i na koji se pozivaju.


Er Srbiji nije stigao nijedan od četiri nova aviona iako se Etihad obavezao ugovorom\nBeogradski glas (Beta) – Er Srbija je do kraja septembra ove godine trebalo da dobije dva nova aviona i još dva do kraja godine, medjutim okosnicu flote nacionalnog avioprevoznika i dalje čine iznajmljeni avioni stariji od 10 godina, piše Insajder.\nU ugovoru izmedju Er Srbije i Etihada iz Ujedinjenih Arapaskih Emirata, do kojeg je došao Insajder, precizirano je da prva četiri aviona stignu već do kraja ove godine, a još šest do kraja 2020.\nIsporuka tih aviona dogovorena je u okviru strateškog partnerstva sa Etihadom koji je od 2014. vlasnik 49 odsto nacionalnog avioprevoznika, nasednika Jat ervejza.\nZašto jedno od najvažnijih obećanja vlasti i predstavnika Er Srbije, a to je nabavka novih najsavremenijih „erbas“ aviona, nije ispunjeno, za sada nema objašnjenja.\nTa nabavka je važna izmedju ostalog i zbog toga što je direktno vezana za avans od 23,5 miliona dolara koja je Jat uplatio Erbasu još 1998. godine, podsetio je Insajder i naveo da je te godine potpisan ugovor izmedju tadašnjeg Jata i Erbasa i da je naručeno osam novih aviona.\nAvioni zbog sankcija Srbiji i NATO bombardovanja nikada nisu kupljeni pa je taj novac više od 15 godina stajao na računima francusko-nemačke kompanije.\nNakon što su potpisani ugovori o strateškom partnerstvu Jata i Etihada i formirana Er Srbija, kako se ispostavilo, Er Srbija je depozit iz 1998. godine prenela na Etihad, uz ugovor o nabavci novih aviona.\nPo pisanju Insajdera, u finansijskom izveštaju Er Srbije piše da Etihad raspolaže iznosom od 23, 5 miliona dolara koji je Jat 1998. platio kao depozit Erbasu. Kako se navodi, Etihad će Er Srbiji vraćati depozit u delovima odnosno procentualno kako se budu isplaćivali naručeni avioni, a Er Srbija je dužna da Erbasu isplati ukupnu kupoprodajnu cenu za 10 novih aviona.\nU Ikarbusu štrajk upozorenja, radnici nisu primili plate od septembra, plaše se da neće dočekati Kineze\nVučićeva stvarnost protiv istine: Potrošnja u Srbiji nije porasla od 2015. godine, od nas siromašniji samo Bosna i Albanija


Bajro Čuskić pred kućom poginuo na biciklu - Kozarac.ba\nBajro Čuskić (84), mještanin Trnopolja, smrtno je stradao u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila jutros oko 10 sati na lokalnom putu Trnoplje- Kozarac.\nNesretni starac je upravljao biciklom kojeg je u jednom trenutku, dok je skretao prema svojoj kući , na samom ulazu u dvorište, udarila škoda octavia za čijim se volanom nalazila Adrijana Sajak, mještanka Trnopolja.\nNa mjestu nesreće uz saobraćajnu policiju koja je obavila uviđaj danas je bio i Emsud Čuskić, sin smrtno stradalog, Bajrine sestra i snaha Azemina Trnjanin i Nifa Čuskić, rodbina i komšije , svi u šoku zbog nesreće u kojoj je osamdesetčetvorogodišnjak preminuo na licu mjesta.\n– Na cesti su ostali i tragovi kočenja u dužini od 31 metra. Toliko sam koracima izmjerio-rekao nam je Šaban Murić, zet stradalog Bajre Čuskića.\nO nesreći je obaviješten i nadležni tužilac Okružnog Tužilaštva iz Banjaluke koji je naložio sve potrebne radnje u cilju istrage o nesreći.


Vesti – Češka bez turista - hoteli u Pragu među najpogođenijim u Evropi – Travel Magazine\nHome »Vesti» Češka bez turista – hoteli u Pragu među...\nFoto: Rodrigo Ardilha from Unsplash\nU Pragu, turista nema, što je nezapamćeno. Međutim, kako nijedna zemlja nije uspela da izbegne težak udar pandemije koronavirusa i njen uticaj na turizam, to nije uspela ni Češka. Covid-19 je izazvao najveću krizu u savremenoj istoriji zemlje i niko se ne usuđuje da prognozira kada će oporavak početi.\nČeška – 11 miliona manje turista prošle godine\nTuristički stručnjaci mogli su tačno da predvide obim gubitaka izazvanih pandemijom. Sada je problem što je kriza pogodila industriju na takav način da je, uprkos različitim mogućim scenarijima oporavka, nepoznato koji sektori imaju mogućnost bržeg oporavka.\nProšle godine je manje od 11 miliona turista boravilo u hotelima, pansionima i drugim objektima, što je za 50% manje nego prethodne godine, prema podacima češkog zavoda za statistiku. Naravno, najviše je pogođena češka prestonica, jedan od najlepših gradova sveta, čaroban Prag. Međunarodni turisti se jednostavno nisu pojavili.\n„U Pragu je pad turizma bio 73%, ali ako govorimo o smeštaju, brojke su još veće. Glavni grad je izgubio više od 13 miliona noćenja u međugodišnjem periodu“, izjavio je Pavel Vančura ispred Zavoda za statistiku.\nHoteli u Pragu najviše pogođeni u Evropi\nPrema izveštaju konsultanata Cushman & Wakefield, praško hotelsko tržište pogođeno je najviše u Evropi s padom prihoda od 84,6 odsto po sobi. Stopa popunjenosti smanjila se za 78,5 odsto na samo 16,6 procenata. Prosečna cena sobe pala je za 28,1 odsto na 1.716 CZK po noći.\nDavid Nath iz kompanije Cushman & Wakefield rekao je da je Prag dugogodišnja omiljena destinacija investitora. Rekao je da su glavni industrijski igrači i dalje zainteresovani za kupovinu, iznajmljivanje ili upravljanje hotelima u češkoj prestonici. Zapravo, potražnja očigledno premašuje ponudu, što održava cene hotela na njihovom nivou pre pandemije, rekao je gospodin Nath.\nTokom leta, industrija je pokazala blagi oporavak, ali kada su ponovo uvedena ograničenja na više od 120 dana, desio se kolaps turizma s jeseni koji je potrajao do kraja 2020. godine.\nKovid-pasoš: uslov za letovanje ove godine?\nStručnjaci predviđaju dva scenarija\nGlavni ekonomista BH Securities Štepan Kreček rekao je da postoje dva moguća scenarija. Optimistični nagoveštava da oporavak industrije može započeti 2022. Drugi je pesimističniji: oporavak će potrajati mnogo godina. Ivan Čech, direktor međunarodnog aerodroma u Pardubicama, rekao je da veruje da stabilizacija vazdušnog soabraćaja može potrajati između tri i pet godina.\n„Vodimo pregovore o proširenju ruta sa avio-kompanijama kao što su Ryanair i Swissair. Takođe smo zainteresovani za obnavljanje veza sa Rusijom. Ipak, zemlji su i dalje potrebni turisti koji ne dolaze.“\nNajgori scenario se objašnjava činjenicom da su se avio-kompanije uvek oslanjale na službena putovanja rukovodilaca kompanija, a ne na putnike koji putuju ekonomskom klasom. To znači da su se putnici poslovne klase prilagodili ograničenjima i sada održavaju sastanke onlajn tako da se neće vraćati u avione brzo kao što bi to želele avio-kompanije.


sveti djordje ubija azdahu\nSrpska pravoslavna crkva obeležava danas praznik Svetog Velikomučenika Georgija, jednog od devet velikomučenika i prvih stradalnika za hrišćansku veru.\nĐurđevdan je jedna od veoma čestih slava Srba.\nNjemu je posvećeno 330 hramova, više ih je samo u slavu svetog Nikole. Kult tog svetitelja rasprostranjen je svuda na Istoku i Zapadu.\nSveti Đorđe je zaštitnik Moskve, njegov lik koristi i englesko kraljevstvo, a srpski ratnici u vreme Nemanjića slavili su ga, takođe, kao svog zaštitnika.\nPrevious articlePorast broja zaraženih u Sremu – najviše u Sremskoj Mitrovici\nNext articleIncident u Skupštini: Obradovića iznelo OBEZBEĐENJE / VIDEO


Doček srpske nove godine u hotelu "Fontana"\nOrkestar “Stari grad” ušao je radno u novu godinu, a još jedna, više nego uspešna, svirka obeležila je i doček “Srpske Nove godine“, tačnije, nove godine po julijanskom kalendaru i to u hotelu “Fontana” u Vrnjačkoj Banji.\nTrinaestog januara uveče, u Lobby baru hotela “Fontana”, goste je dočekao bend “Stari grad”, uz čiju muziku je služena i svečana večera. Svirka je počela uz, nenametljive, ljubavne i evergreen melodije, a nastavila se predstavljanjem autorskih pesama orkestra “Stari grad”, koje je publika rado prihvatila i nagradila gromoglasnim aplauzima. Kako je veče odmicalo i muzika je, lagano, “dodavala gas”, a prisutna publika je krenula sve više da se zagreva, igra i pleše, u predivnom ambijentu Lobby bara, koji je, za ovu priliku, bio osvetljen spektakularnom prazničnom rasvetom.\nTokom čitave večeri, prisutni gosti su u stopu pratili bend “Stari grad”, koji je uspešno podizao atmosferu do vrhunca izvodeći svoj, pažljivo odabran, repertoar. Tako su se, u toku svirke, smenjivale najlepše kafanske pesme, starogradske melodije, pop, rock, funk i evergreen hitovi, a publika se, nepogrešivo, pronalazila u njima, pevajući, plešući i čestitajući Novu godinu jedni drugima, uz želje za zdravljem, srećom i uspesima, kako na privatnom, tako i na poslovnom planu. Sve je delovalo radosno i uzvišeno, kao nekada, u starim, dobrim vremenima, a gosti su, na kraju večeri, jedino tražili da svirka ne prestaje i da traje, pa makar i samo još jednu pesmu.\nTako se završio još jedan uspešan nastup benda “Stari grad”, sa koga je publika otišla srećna i zadovoljna, noseći sa sobom samo reči hvale i sve preporuke za buduću saradnju, jer dobar glas se daleko čuje, kao i svirka orkestra “Stari grad”.


Putin: Uzajamno priznati sertifikate o vakcinaciji - BIGportal.ba\nRusija je posvećena stvarnom doprinosu rješavanju problema obezbjeđivanja slobodnog i nediskriminatornog pristupa vakcinama protiv Kovida 19 za građane svih država. Zalažemo se za razvoj procedure uzajamnog priznavanja sertifikata o vakcinaciji – rekao je Putin u video-obraćanju učesnicima Istočnoazijskog samita.\nMogli bismo da proširimo program obuke specijalista-epidemiologa država-članica ASEAN-a u Centru za proučavanje bioloških bezbjednosnih problema u Vladivostoku – primjetio je Putin.\nPrema Putinovoj procjeni, “istočnoazijski samiti predstavljaju dobru priliku za diskusiju o Azijsko-pacifičkom regionu, mapiranje načina za rješavanje najakutnijih problema, razvijanje mjera za održavanje mira i stabilnosti i jačanje uzajamno korisne i višestruke saradnje”.\nNaš zajednički region zaista je postao jedan od najdinamičnijih globalnih centara političke, poslovne i investicione aktivnosti. Pri tome se suočava sa ozbiljnim izazovima i prijetnjama u oblasti bezbjednosti, ekonomskog i društvenog razvoja kojima se u posljednje dvije godine dodao i virus korona – zaključio je predsjednik Rusije.


Uništena jedna od četiri aviobombe pronađene u Sarajevu | Novosti.RS\n13. 09. 2019. u 11:34\nNa poligonu na Bjelašnici do sada je uništena jedna od četiri aviobombe, koje su pronađene na gradilištu novog tržnog centra u blizini RTV doma u Sarajevu\nNa poligonu na Bjelašnici do sada je uništena jedna od četiri aviobombe, koje su pronađene na gradilištu novog tržnog centra u blizini RTV doma u Sarajevu.\nPripadnici Federalne uprave civilne zaštite u akciju uništavanja krenuli su jutros, tri sata posle ponoći.\nUništavanju bombi prethodili su detaljni dogovori predstavnika Odeljenja za neeksplodirana ubojita sredstva u FUCZ.\nSarajevski Avaz piše da se uništavanje bombi nadgleda sa dva drona.\nPROČITAJTE JOŠ - Treća aviobomba pronađena na gradilištu u Sarajevu\nReč je o četiri pronađene bombe ukupne težine dve tone, a pronađene su tokom iskopavanja za izgradnju novog tržnog centra.\nBombe potiču iz Drugog svetskog rata, najverovatnije iz novembra 1944.


Bonusi bankarima u EU i dalje ogromni – Bankar.me\nApril 1, 2016 BANKE, EVROPA, PLANETA, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nIzvještaj Evropske bankarske agencije (EBA) o praksi naknada objavljen 30. marta, pokazuje da je broj visokih zaraada u bankama EU značajno porastao u 2014. godini, dok je prosječna odnos između varijabilnih i fiksnih naknada značajno pao za visoke zarade, kao i za sve drugo identifikovano osoblje. Izvještaj, koji je dio redovnih aktivnosti Agencije, fokusira se na identifikaciju osoblja, primjenu odlaganja aranžmana, isplaćene instrumente i uticaj gornje granice bonusa na finansijsku stabilnost institucija i fleksibilnost troškova, a što je utvrđeno da nema značajan uticaj.\nU izvještaju se razlikuju podaci o naknadama za “visoke zarade” i referentni podaci za “identifikovano osoblje”.\nBroj visokih zarada u EU značajno je porastao sa 3.178 u 2013. na 3.865 u 2014. godini što predstavlja povećanje 21,6% u odnosu na prethodnu godinu. Procenat tih visokih zarada identifikovanog osoblja, tj. onih koji imaju potencijalni uticaj na profil institucionalnog rizika, takođe je značajno porastao sa 59% u 2013. godini na 87% u 2014. godini; a apsolutni broj identifikovanih zaposlenih porastao je sa 34,060 u 2013. na 62.787 u 2014..\nOvo povećanje broja je uglavnom rezultat EBA-inih Regulatornih tehničkih standarda (RTS) za identifikovano osoblje, koji su stupili na snagu 2014. Ovi RTS-ovi donijeli su preciznu definiciju zasnovanu na kvalitativnim i kvantitativnim kriterijima, kako bi se omogućila bolja identifikacija onog osoblja koje ima materijalni uticaj na profil rizika institucija.\nUvođenje tzv ‘gornje granice bonusa’ – ograničenja odnosa između varijablne i fiksne komponente naknade na 100% (200% uz odobrenje dioničara ‘) koje se primjenjuje od 2014 – imalo je uticaj na praksu naknada: EU bankarske institucije prebacile su naknadue za svoje identifikovano osoblje prema fiksnoj komponenti, čime je odnos u skladu sa onim što je propisano u zakonodavstvu EU. Kao rezultat toga, u prosjeku odnos između varijablne i fiksne plate isplaćene identifikovanom osoblju iznosio je 65.48% u 2014. godini, što je pad od 104.27% u 2013. godini. U isto vrijeme, prosječan odnos između varijablne i fiksne naknade za isplaćene visoke zarade pao je sa 317% u 2013. godini na 127% u, 2014. godini.\nUtvrđeno je da uvođenje gornje granice bonusa nema značajan uticaj na finansijsku stabilnost institucija i troškove fleksibilnosti. Za većinu institucija, fiksne plate identifikovanog osoblja čine manje od 1% vlastitih sredstava; a u prosjeku čine samo 3,12% administrativnih troškova institucija. Ovaj mali porast u fiksnoj naknadi za identifikovano osoblje nije materijalno uticao na administrativne troškove institucija.\nEBA je naglasio u izvještaju da se prakse naknada institucija još nisu dovoljno ujednačene širom EU. Konkretno, primjena odlaganja i isplate u raznovrsnim instrumenatima varira značajno u zemljama članicama i institucijama. Ovo je zbog razlika u nacionalnoj implementaciji, koja, u mnogim slučajevima, dozvoljava odricanje od naknada kada se ispune određeni kriteriji.\nPOJMOVIBankarski bonusi bonusi u Evropi Plate bankara\nPrevious Drevni tekst star 2.000 godina ima rješenje kako da bolje pamtimo\nSljedeći Snažan rast Turske ekonomije


PRESEK PO GRADOVIMA U Beogradu ponovo više od 500 zaraženih, raste broj novih slučajeva u celoj Srbiji\nKorona virus se ne predaje, i premda su jučerašnji podaci bili ohrabrujući, prestonica Srbije ponovo je preskočila cifru od 500 obolelih u danu.\nIako je glavni grad juče konačno manje imao manje od 400 zaraženih, danas se ta brojka popela za više od 200 novoobolelih, te je prema poslednjem korona preseku u Beogradu registrovano 577 novih slučajeva.\nBroj zaraženih raste i u Novom Sadu gde je danas zabeleženo 154 pozitivnih na koronu, dok u ostalim gradovima u Srbji ima manje od 100 zaraženih.\nTako se Kragujevac upisao na ovu listu sa 73 novoobolelih, dok je u Kruševcu zabeleženo 71 novi slučaj.\nU Užicu je registrovano 58 pozitivnih na koronu, u Nišu 48, a Šabac registruje 43 nova slučaja.\nVranje danas ima tačno 40 novozaraženih, dok je po 31 novi slučaj registrovan u Bajinoj Bašti, Jagodini i Pančevu.\nKraljevo beleži 29 novoobolelih, u Loznici je 27, a jedan manje registrovan je u Valjevu. U ostalim naseljenim mestima u Srbiji ima manje od 20 pozitivnih lica.\nPodsetimo, u poslednja 24 sata u Srbiji na korona virus testirano je 13.488 osoba, od kojih je pozitivno 2.080, dok je, nažalost 19 osoba preminulo.\nPrema poslednjim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta "Batut", na respiratorima je 168 pacijenata.\nKORONA PRESEK PO GRADOVIMA Broj zaraženih u Beogradu drastično raste, a evo kakva je situacija u ostalim gradovima\nKORONA PRESEK PO GRADOVIMA U Beogradu ponovo više od 600 obolelih, a evo koliko je građana primilo drugu dozu\nKORONA PRESEK PO GRADOVIMA: Broj zaraženih postepeno opada, ali NEMA OPUŠTANJA!\nPremijerka o borbi protiv korone: Trebalo bi mnogo više da pričamo o vakcinaciji, a ne o ZATVARANJU\nPremijerka Ana Brnabić rekla je večeras da misli da Krrizni štab, iako borba protiv korona virusa traje već dugo, uspeva da uspešno "balansira sa merama".\nDirektorka bolnice u Batajnici moli građane da se vakcinišu: U "rovu" smo godinu i više dana, zavrnite rukav da pobedimo ovu pandemiju\nDirektorka kovid bolnice u Batajnici Tatjana Adžić Vukičević izjavila je da je situacija u toj zdravstvenoj ustanovi dramatična jer je ostalo samo 50 slobodnih mesta za smeštaj pacijenata.


Crna Gora: Za pet mjeseci 265 miliona eura stranih direktnih investicija | TRT Bosanski\nCrna Gora: Za pet mj...\nCrna Gora: Za pet mjeseci 265 miliona eura stranih direktnih investicija\nUkupan priliv stranih direktnih investicija u Crnoj Gori u prvih pet mjeseci ove godine iznosio je 265 miliona eura, dok se istovremeno iz zemlje odlilo 205,1 milion eura, pokazuju preliminarni podaci Centralne banke (CBCG).\n09.08.2018 ~ 14.01.2019\nNeto priliv stranih direktnih investicija, odnosno razlika između njihovog priliva i odliva, na kraju maja iznosio je 59,9 miliona eura i bio je 66,2 odsto manji nego u istom periodu prošle godine.\n“Ovakvo kretanje rezultat je značajno većeg odliva po osnovu otplate interkompanijskog duga u poređenju sa istim periodom prošle godine, kao i povlačenja vlasničkih ulaganja odnosno prodaje akcija Elektroprivrede (EPCG) u vlasništvu A2A”, saopšteno je iz CBCG.\nIz zemlje se po osnovu ulaganja rezidenata u inostranstvo odlilo 22,3 miliona eura, dok su povlačenja sredstava nerezidenata investiranih u Crnu Goru iznosila 182,8 miliona eura.\nPriliv stranih direktnih investicija u formi vlasničkih ulaganja iznosio je 115,7 miliona eura, što čini 43,6 odsto ukupnog priliva. Od toga je u nekretnine uloženo 63,8 miliona eura, a u preduzeća i banke 51,8 miliona eura.\nPriliv stranih direktnih investicija u formi interkompanijskog duga iznosio je 145,4 miliona eura ili 54,9 odsto ukupnog priliva.\nTagovi: strane direktne investicije , investicije , Crna Gora\n"Naravno, postavili smo pred nas veliki cilj, a to je dostići trgovinsku razmjenu od 100 milijardi dolara", kazao je predsjednik Turske.\nAlbayrak u Davosu poručio investitorima: Na dobitku su oni koji ulažu u Tursku\nNa ovogodišnjem Forumu prisustvuje više od 3.000 poduzetnika, političara, akademskih radnika i predstavnika nevladinog sektora iz 110 zemalja.\nEBRD i ove godine investira oko milijardu eura u Turskoj\n"Ove godine ćemo se prvenstveno fokusirati na poljoprivredu, kao i na izvozno orijentirane industrije. Nastavit ćemo da se bavimo obnovljivim izvorima energije".\nEU novčano kaznila MasterCard sa 570 miliona eura\nU saopćenju Evropske komisije navodi se kako je okončana istraga koja je 2013. godine pokrenuta u vezi sa ograničenjem prekograničnog plaćanja koje je trgovcima uveo MasterCard.\nErdogan doputovao u Moskvu 23.01.19 03:50:00\nNestao avion u kojem se nalazio argentinski fudbaler Sala 22.01.19 06:10:00


Najava za koncert – Glas Razume 2018\nOve godine Rossi fest će imati priliku da ugosti Sinagogalni ansambl iz Berlina. U okviru koncerta natupiće i Srpsko-jevrejsko pevačko društvo Braća Baruh na čelu sa dirigentom Stefanom Zekićem. Koncert će se odžati u ponedeljak 28. januara u 18 časova u beoradskoj sinagogi Sukot Šalom u ulici Maršala Birjuzova, broj 19.\nSinagogalni ansambl Berlin (Nemačka) čini osam do dvanaest pevača koji pevaju u različitim berlinskim operskim horovima ili rade kao solisti – slobodni umetnici. Ovaj ansambl je jedini ansambl na svetu koji izvodi liturgiju Luisa Levandovskog svakog petka uveče, na jutro Šabata i tokom svih jevrejskih praznika. Na svojim koncertima sa Sinagogalnim ansamblom Berlin, kantor Isak Šefer svetu predstavlja ovu jedinstvenu jevrejsko-nemačku tradiciju, sa kompozicijama i drugih velikih kompozitora XIX veka, kao što su Salomon Sulcer i Samuel Naumburg, ali i kompozitora XX veka, kao što su Kurt Vajk, Moris Ravel, Ben Stajnberg, Meir Finkelstajn i drugi. Ovaj ansambl poznat je i van svog matičnog grada i ima česte nastupe u Poljskoj, Engleskoj i Nemačkoj. Dirigent Sinagogalnog ansambla je Regina Jentian.\nDirektorka Sinagogalnog ansambla Berlin, Regina Jentian, već sa dvanaest godina zainteresovala se za muziku za orgulje. Sa petnaest godina otpočela je svoje obrazovanje kao oganista i horski dirigent, a potom je u Jerusalimu i Berlinu studirala komparativnu muzikologiju i jevrejske studije. I sama je mnogo godina pevala u horu sinagoge, gde je dobila svoj umetnički impuls kroz rad sa kantorom Estrongo Nagamom, a od 1998. godine je organista i horski dirigent (choirmaster) sinagoge Pecalosištrase u Berlinu – Šarlotenburg. Jentianova je naročito ponosna na njen projekat – Luis Levandovski festival, čiji je umetnički direktor od 2011. godine, a na kojem učestvuju sinagogalni horvi iz celog sveta, izvodeći u muzičkoj tradiciji Luisa Levandovskog program iz oblasti evropske i američke muzičke sinagogalne muzike XIX i XX veka ili jevrejske pesme Istočne Evrope i Izraela.


Sta DOBIJAJU kompanije koje ULAZU u obuku zaposlenih\nDonedavno kompanije su mogućnost obuke i napredovanja isticale samo kao neobavezni dodatak prilikom privlačenja zaposlenih što je često ostajalo samo mrtvo slovo na papiru.\nNaime, kako profit kompanije zavisi direktno od kvaliteta radne snage, svaki menadžment želi kvalifikovane, motivisane i sposobne radnike. Zbog toga se kompanije bore da privuku što kvalitetniji kadar. Do skoro se svaka briga o stručnosti zaposlenih tu i završavala. Međutim, kompanije su spoznale da to nije dovoljno.\nDinamičan razvoj tehnologije, ekspanzija tržišta i konkurencije doveli su do sve bržeg zastarevanja veština, pa da bi kvalifikovan radnik koga ste zaposlili, ostao takav i u budućnosti, neophodno je da ga obučavate.\nIf you believe that training is expensive, it is because you do not know what ignorance costs. Companies that have the loyalty of their employees invest heavily in permanent training programs and promotion systems. - Michael Leboeuf, Professor Emeritus\nZbog toga se danas situacija drastično promenila: Obuka zaposlenih više nije nikakav dodatak, već ključni uslov celokupnog napretka kompanije.\nUpravo zato je opredeljenje top-menadžmenta ulaganje većih sredstava u obuku i trening zaposlenih. A kada je u pitanju profit, to je investicija koja im se višestruko isplaćuje.\nNaime, prema Galupovom istraživanju: Kontrolne grupe koje su ulagale u trening i usavršavanje zaposlenih ostvarile su duplo veću prodaju od grupa koje nisu ulagale.\nDanas je situacija takva da kompanije koje ulažu u usavršavanje svojih zaposlenih ostvaruju izuzetne rezultate i napredak, dok su kompanije koje to ne čine suočene sa ozbiljnim gubicima i rizikuju svoj opstanak u budućnosti.\nZato pročitajte sa kakvim se opasnostima suočavate ukoliko odustanete od obuka zaposlenih i šta sve konkretno dobra obuka donosi vašoj kompaniji.\nSa kakvim se sve teškoćama suočavate ukoliko ne ulažete u internu obuku?\n1. Nezadovoljni i isfrustrirani zaposleni\nKompanije koje ne ulažu u razvoj svojih zaposlenih imaće nezadovoljne i frustrirane radnike sa manjom lojalnošću prema poslodavcu, ali i nedovoljnom motivacijom za rad sa klijentima. Takvi radnici često greše prilikom obavljanja svog posla, rade ga samo da bi ga “odradili” i tako kompanije ostavljaju bez klijenata i profita.\n2.Odlazak kvalitetnih radnika (kod konkurenata)\n94% zaposlenih izjavilo je da bi duže ostalo u kompaniji koja investira u njihovo usavršavanje i razvoj karijere, dok čak 50% planira da napusti trenutnu kompaniju u narednih godinu dana jer nemaju program za obuku i usavršavanje zaposlenih. Kompanije koje ne mogu da zadrže kvalitetne zaposlene, osuđene su na neuspeh.\n3. Gubitak novca i resursa usled traženja novog radnika\nTroškovi pronalaženja novog radnika mogu iznositi od 12% do 40% ukupnih kompanijskih troškova. Naime, regrutacija, proces zapošljavanja, treniranje novozaposlenog, prekovremeni rad da bi se pokrilo upražnjeno mesto usled nedostatka resursa donose značajne finansijske gubitke.\n4. Manji prihodi\nBrojna istraživanja donose nedvosmilene podatke: kompanije koje ne ulažu u trening zaposlenih u proseku ostvaruju duplo manje prihode od kompanija koje ulažu u obuku. Dakle, zbog nedostatka programa obuke, vaša kompanija ostvaruje manje prihode od onih koje bi mogla.\n5. Nedostatak kvalifikovanih lidera\nKvalitetne stručnjake za top pozicije često nije lako naći, velike kompanije se otimaju za njih. Zbog toga je najbolje regrutovati ih iz sopstvenih redova, međutim bez plana obuke, to nije moguće zbog čega vaša kompanija nema dovoljno kvalifikovanih ljudi sposobnih da donesu strateške odluke u njenu korist.\n6. Neizvesna budućnost vaše kompanije\nBez plana razvoja zaposlenih, kao i praćenja tehnoloških i tržišnih trendova, kompanije neće biti spremne za suočavanje sa izazovima koje budućnost donosi. Usled toga možete očekivati sve veće zaostajanje za konkurencijom što na kraju može dovesti i do potpunog nestanka vašeg biznisa.\n7. Loša reputacija i imidž\nPrema istraživanju objavljenom u Customer Experience Impact report čak 82% mušterija odustalo je od kompanijskih usluga zbog lošeg iskustva sa njihovim zaposlenima. Kompanije koje ne ulažu u trening zaposlenih nisu na dobrom glasu kod potencijalnih kandidata zbog čega imaju problem da dođu do kvalitetne radne snage. Osim toga, loš glas daleko se čuje pa nezadovoljstvo zaposlenih brzo dolazi do ušiju klijenata i partnera zbog čega oni izbegavaju saradnju sa tom kompanijom.\nŠta ulaganje u obuku donosi vašoj kompaniji?\n1. Veći profit i produktivnost zaposlenih\nKompanije sa zadovoljnim radnicima koji imaju mogućnost da napreduju na svom poslu ostvaruju 31% veću produktivnost, 37% više prodaja, imaju za 41% manju stopu izostanaka sa posla, a odlikuju se i 3X većom kreativnošću što im omogućava da uvek budu ispred konkurencije.\n2.Ušteda novca i vremena\nPrema Galupovom istraživanju kompanije koje ulože u razvoj postojećeg kadra umesto u regrutaciju i zapošljavanje novog, ostvaruju uštede po zaposlenom više od 150% od njegove godišnje plate.\n3. Čuvanje kvalitetnih radnika\nKompanije sa programima obuke i usavršavanja zaposlenih imaju 59% nižu stopu napuštanja radnika. Kada u okviru svog ugovora zaposleni ima mogućnost da se usavršava, on stiče i osećanje sopstvene vrednosti i važnosti u okviru kompanije, a to dalje kod njega budi lojalnost i duže zadržavanje u njoj.\n4. Pripremanje budućih menadžera i lidera\nTrening je dobar način da se određeni zaposleni za koje HR proceni da imaju liderske potencijale pripremaju za više, menadžerske pozicije. Na taj način kompanija vodi računa o svojoj budućnosti, oblikujući kadar prema svojim potrebama.\n5. Veće zadovoljstvo i angažovanost radnika\nZaposleni koji učestvuju u programima usavršavanja osećaju se zadovoljnije, ali i osnaženo, vredno i sposobno. A ova osećanja u direktnoj su vezi sa stepenom angažovanosti zaposlenih. Naime, Forbsovo istraživanje pokazalo je da zaposleni kod kojih izostaju ova osećanja imaju i nisku stopu angažovanosti od 24%, dok je kod zaposlenih kod kojih su navedena osećanja prisutna stopa angažovanosti izuzetno visoka i iznosi čak 79%.\n6. Bolja reputacija\nKompanije koje vode računa o usavršavanju i napretku zaposlenih percipirane su u javnosti kao kompanije sa dobrim poslovnim praksama koje brinu o ljudskim resursima. Ne samo da će vam ova reputacija pomoći da dođete do kvalitetnijih radnika, već će ostaviti dobar utisak kod vaših klijenata i partnera i učvrstiti vašu vezu sa njima.\n7. Perspektivna budućnost kompanije\nEksplozivan razvoj tehnologije doneo je tržištu čitav niz pogodnosti, ali i izazova. Naime, kako sve veći broj poslova postaje automatizovan, mnoge veštine zastarevaju što stvara tzv. skill gap: nedostatak dovoljno kvalifikovanih radnika za nove veštine koje nastaju. Jedan od najjeftinijih i najefikasnijih načina da ovaj izazov savladate je da obučavate svoje zaposlene i pripremate ih za buduće izazove sa kojima će se vaša kompanija susresti.\nNedostatak obuke košta najviše\nJednostavno: ukoliko želite da vaša kompanija ostane tržišno konkurentna danas i u budućnosti, ne možete sebi dozvoliti da ne uložite u kvalitetnu obuku i trening zaposlenih. Stoga pravo pitanje koje treba da postavite sebi nije “Koliko će me ulaganje u razvoj zaposlenih koštati?”, već “Koliko me nedostatak programa za usavršavanje zaposlenih košta?”.\nCompanyAcademy vam pruža najkvalitetniju obuku za brzo vidljive rezultate vaše kompanije\nKompanije u Srbiji i regionu na raspolaganju imaju jedinstveno rešenje za edukaciju zaposlenih. Malim, srednjim i velikim kompanijama CompanyAcademy nudi personalizovane alate i rešenja za efikasno usavršavanje zaposlenih koje će se direktno odraziti na povećanje profita, rast i napredak vaše kompanije.\nU zavisnosti od svojih potreba možete se odlučiti za CA online platformu koju je moguće brendirati u bojama vaše kompanije i u okviru koje imate preko 400 kurseva iz 12 poslovnih oblasti. Na taj način vaši zaposleni imaće 24/7 pristup usavršavanju, a vi ćete u svakom trenutku moći da pratite njihovu uspešnost i efikasnost treninga.\nTakođe, CompanyAcademy organizuje in-house, tradicionalne i blended obuke u skladu sa željama i potrebama vaše kompanije. Obezbeđen je live stream svih internih predavanja kompanije pa ćete na taj način značajno uštedeti na troškovima organizacije i transporta.\nU okviru CompanyAcademy dobijate i brojne druge usluge kao što su internacionalna i domaća sertifikacija kompanije i zaposlenih, consulting, produkcijske usluge i pristup savremenom muzičkom i tv studiju.


Otkazite Novogodisnji koncert, uplatite novac Andjeli - Peticije.online\nPotpisi 1 448\nNasoj drugarici, dvanaestogodišnjoj Anđeli Petrović iz OS "Njegos" iz Kotora dijagnosticiran je agresivni tumor kostiju.\nPotrebna joj je financijska pomoc za dalje lijecenje, koje u specialnoj bolnici za djecu u Štutgartu u Njemačkoj iznosi 150.000 eura.\nKao i nasa Iva, i Andjela zavisi od nas da joj pomognemo.\nCetinje i Budva su zapocele peticije "Budva za Andjelu" i "Cetinje za Andjelu", tako da ako i Vi mislite da novac za Novogodisnji koncert u Podgorici treba da se preusmjeri na lijecenje nase drugarice molimo Vas da podrzite ovu peticiju!\nNVO Nasa akcija Kontaktirajte autora peticije\nPotpisivanjem, ovlašćujem NVO Nasa akcija da preda moj potpis onima koji imaju moć odlučivanja po ovom pitanju.\nPromovišite peticiju "Otkazite Novogodisnji koncert, uplatite novac Andjeli" na ovoj listi


Dan bijesa u Palestini - SAHAR Balkan\nDan bijesa u Palestini\nJul 01, 2020 13:57 Europe/Sarajevo\nSaharTV – Palestinci su danas, na Dan bijesa, održali demonstracije osude izraelskog plana o aneksiji dijelova Zapadne obale.\nNa demonstracijama u Pojasu Gaze učestvovale su hiljade osoba, a u brojim gradovima one još uvijek traju.\nLideri palestinskih skupina otpora također su među učesnicima protesta, koji su ranije bili najavljeni danas, u jeku nastojanja cionističkog režima da sebi pripoji dodatne dijelove okupirane palestinske teritorije.\nOni su se tokom demonstracija obratili građanima i novinarima odbacujući izraelske planove i osuđujući ih, upozoravajući da neće dozvoliti da se oni sprovedu u djelo.\nGlasnogovornik palestinske grupe otpora Hamas, Hazem Kasim, rekao je da je plan o aneksiji novi zli potez cionističkog režima Izraela protiv Palestine, te da će se ukinuti usljed stvarnog otpora Palestinaca.\nCionistički premijer Benjamin Netanjahu ranije je 1. juli proglasio datumom početka sprovođenja svog spornog plana, no najnoviji izvještaji ukazuju da se predomislio i odgodio svoje namjere za neki drugi datum. Nekoliko zvaničnika cionističkog režima to je potvrdilo.\nPalestinske grupe otpora najavile su da će pružiti sve vrste otpora najnovijem cionističkom planu, a zvaničnici brojnih zemalja i međunarodnih organizacije također su upozorili Izrael da ne poseže za aneksijom i novom promjenom granica.


Poliklinika Bel Medic Beograd\nViktora Igoa 1, Beograd\nKontakt Poliklinika Bel Medic - Beograd\nBel Medic je zdravstvena ustanova koja u svom sastavu ima Opštu bolnicu, Polikliniku i Dom zdravlja. U bilo koje doba dana ili noći, telefonskim pozivom možete da dođete do iskusnih specijalista iz svih oblasti medicine za decu i odrasle. Sve tri lokacije su povezane jedinstvenim Call-centrom i integralnom kompjuterskom mrežom. 24 sata dnevno, svih sedam dana u nedelji njihovi doktori Vam mogu pružiti pomoć kako u okviru Bel medica, tako i na terenu ili u Vašem stanu. Zahvaljujući prenosivoj opremi (od ultrazvuka do rentgena), gotovo sve zdravstvene usluge – i dijagnostičke i terapijske - pacijent može dobiti i kod kuće, u kancelariji... Bel Medic ima i tri kompletno opremljena sanitetska vozila kojima obavlja prevoz pacijenata u zemlji i inostranstvu.\nPored moderne opreme za rendgensku i ultrazvučnu dijagnostiku, raspolaže i mamografom i najsavremenijim 64-slajsnim CT-skenerom za neinvazivne preglede svih delova tela, kao i mobilnom opremom koja omogućava primenu nekih dijagnostičkih i terapijskih procedura i na terenu. Pored stalno dežurne stomatologije u bogatoj zdravstvenoj ponudi Bel Medic-a su i laparoskopska, artroskopska i estetska hirurgija, sitematski pregledi, medicina rada, pregledi vozača…\nU poliklinici Bel medic se vrše sledeće opercije: sve intervencije u lokalnoj anesteziji, laparoskopska hirurgija, operacije žučne kese, laparoskopska ginekološka hirurgija, operacije kile slepog creva, krajnika. Možete obaviti kompletnu dijagnostiku jer poseduju labaratoriju, ultrazvuk i rendgen...\nPoliklinika Bel Medic ima sve uslove za bolničko lečenje dece i odraslih, kao i za postoperativnu negu. U izuzetno prijatnom ambijentu i luksuzno opremljenim bolničkim sobama i apartmanima (TV, internet, štampa, izbor jelovnika...) nude Vam mogućnost kompletnog bolničkog ispitivanja i multidisciplinarnog lečenja.\nUsluge možete platiti gotovinom, kreditnom karticom, preko računa (virmanski) ili ugovora sa osiguravajućim kućama.\nBel Medic Opšta bolnica se nalazi na adresi Koste Jovanovića 87, u blizini Zvezdinog stadiona, a Bel Medic Dom zdravlja u Palmira Toljatija 1, preko puta Opštine Novi Beograd.\nDežurni telefoni call centra Bel medica su 0113091000 ili 065 309 1000.\nPreko puita sajma\n065/3091-000 065/3091-XXXKlikni na XXX da vidiš ceo broj\n011/3091-000 011/3091-0XXX Klikni na XXX da vidiš ceo broj


Prednosti učenja engleskog jezika u predškolskom i školskom uzrastu | mojedete.rs\nNaslovna >> Saveti >> Prednosti učenja engleskog jezika u predškolskom i školskom uzrastu\nUčenje jezika je mnogo lakše kada ste mladi i svi stručnjaci ukazuju na tačnost ove teorije. Beba ume da izgovori sve glasove koji su potrebni za izgovor bilo kog jezika i stoga je učenje stranog jezika u predškolskom i školskom periodu najbolje vreme za usvajanje novog jezika. Ukoliko imate malo dete, pravo je vreme da razmislite o značaju koje će učenje engleskog jezika da ima u njegovoj budućnosti. Umesto da ostavite ovo za neki kasniji period sa pretpostavkom da će obaveze ove vrste više odgovarati detetu koje zna zašto uči i može da se nosi sa više obaveza, ipak je bolje da upišete dete na neki kurs u najranijem periodu obrazovanja.\nUčenje u ranom periodu\nBilingvizam kod dece dolazi sasvim prirodno i bez velike muke oni mogu da nauče nove jezike. Kako deca uglavnom sve usvajaju kroz igru, u ovom periodu će uspeti da usvoje širok vokabular koji je osnova za detaljno poznavanje jezika. Rano usvajanje više jezika ima pozitivan efekat i na kasnije mentalno razvijanje vašeg deteta i poboljšanje memorije. Iako mnogi roditelji misle da će ukoliko upišu dete na kurs jezika u ranom periodu pre no što se upuste u školsko obrazovanje napraviti grešku, ne postoji ništa bolje što mogu da urade za njih.\nPored učenja jezika, jedna od prednosti koja se navodi kada se spomene polazak u školu u ranom periodu jeste i socijalni aspekt koji je neizostavan ali i dragocen. Većina škola nudi nastavu u manjim ili većim grupama i upravo su ove grupe koje su bazirane na osnovu godina najbolji način da vaše dete radi na socijalizovanju sa vršnjacima. Ovo je posebno bitno za decu koja imaju problem sa stidljivošću ili govorom pred drugim ljudima. U atmosferi koja je njima zanimljiva jer se nalaze u sigurnom prostoru sa svojim vršnjacima i kroz zabavni i edukativni sadržaj usvajaju znanje, osetiće se prirodno da iskazuju svoje stavove.\nIndividualni časovi ili škola\nIako se privatni časovi jedan na jedan čine kao najbolja opcija kako bi vaše dete što pre i kvalitetnije usvojilo jezik, razmislite o grupnim časovima u školi za jezike. Na taj način vaše dete može sa svojim vršnjacima da iskoristi najbolje kurseve koje nudi opremljena škola engleskog jezika i da se upusti u otkrivanje novog jezika. Jako bitna stavka je i profesor koji će raditi sa decom, a to je upravo ono što odlikuje dobre škole koje nude časove engleskog jezika. Upravo su oni ti koji znaju kako da pristupe deci i učine im ove časove zanimljivim i uklone tu prepreku koju sva deca imaju a to je da su časovi naporni i dosadni.\nUčenje engleskog jezika ne znači samo to da će vaše dete umeti da se snađe i razume šta izvorni govornici pričaju. Pored toga, usvajanje vokabulara i sistema gramatike učiniće da vaše dete nauči i uvidi veze koje se javljaju među raznim konstrukcijama. Razvoj mozga na ovom nivou je jedna od najbitnijih stvari za dalje školovanje vašeg deteta i nešto što će odrediti način na koji će pristupati obrazovanju u kasnijem periodu školovanja. Deca koja znaju više stranih jezika imaju bolje rezultate ne samo u društvenim predmetima, nego i u prirodnim naukama upravo zbog usvajanja različitih sistema. Pored toga, razvijanje i širenje slike kada su u pitanju jezici, proširiće memoriju vašeg deteta što će mu biti korisno u svim aspektima života.\nMotivišite svoje dete da uči jezike i počnite od engleskog jezika jer je on najbliži i najzanimljiviji deci koja prvi put uče drugi jezik. Nakon kratkog perioda, bićete ponosni na svoje dete kada počne da vam pokazuje naučeno i uvidićete sve prednosti bilingvizma kod male dece.


Oklopna vozila sa oznakama Talibana parkirana ispred napuštenog američkog vojnog kampa na aerodromu u Kabulu, 14. septembra 2021.\nVladine snage Talibana uništile su kasno u nedjelju ćeliju Islamske države (IS, ISIS) na sjeveru Kabula, rekao je portparol tog pokreta, nakon što je u eksploziji ispred džamije u glavnom gradu Afganistana poginulo i ranjeno nekoliko civila.\nNije bilo potvrde da je operacija direktno povezana sa eksplozijom u nedjelju, koja se pokazala kao najozbiljniji napad u afganistanskoj prijestolnici od povlačenja američkih snaga krajem avgusta.\nLokalni ogranak Islamske države, poznat kao ISIS-Korasan, ili ISIS-K, već je tvrdio da je izveo napade na talibanske ciljeve i ostaje nepomirljiv prema pokretu koji je u avgustu u Kabulu izvojevao pobjedu protiv vlade koju je podržavao Zapad.\nPortparol Talibana Zabihulah Mudžahid rekao je da je specijalna jedinica Talibana izvela operaciju protiv elemenata ISIS u 17. okrugu Kabula, na sjeveru grada kasno u nedjelju.\n"Baza ISIS-a potpuno je uništena i svi pripadnici ISIS-a unutra su ubijeni kao rezultat ovog odlučnog i uspješnog napada", rekao je on u izjavi na Tvitteru rano u ponedjeljak.\nRanije su lokalni mediji izvijestili o teškim sukobima na tom području, a kontaktirani stanovnici potvrdili su da su čuli eksplozije i pucnjavu tokom noći.\nTalibani, koji se takođe bore protiv ostataka snaga lojalnih Ahmadu Masudu, opozicionom lideru iz regije Panšir sjeverno od Kabula, rekli su da imaju gotovo potpunu kontrolu nad zemljom.\nAli nasilje u nedjelju i niz manjih incidenata posljednjih dana u oblastima uključujući Nangarhar na granici sa Pakistanom i Parvan sjeverno od Kabula, pokazali su da bezbjednosne prijetnje nisu nestale.\nIslamska država preuzela je odgovornost za bombaške napade u istočnom gradu Džalalabadu, kao i za samoubilački napad u kojem je poginulo 13 američkih vojnika i više afganistanskih civila koji su se nagurali ispred kapija aerodroma u Kabulu, očajnički želeći da osiguraju mjesta na evakuacionim letovima.


Ko je Mula Baradar, "prvo lice" talibana - Kriza u Avganistanu\nFoto: Tanjug/AP Photo/Zabi Karimi | Ko je Mula Baradar, "prvo lice" talibana\nN.N. 17.08.2021 10:15\nBaradar - najprisutnije lice talibana u javnosti - bio je i predstavnik pobunjeničke grupe koja je sa Sjedinjenim Državama potpisala prekretnički sporazum iz Dohe u februaru 2020. godine, s ciljem okončanja 20-godišnjeg rata u Afganistanu.\nMula Baradar je pobjegao u Pakistan nakon američke invazije na Avganistan poslije terorističkih napada na SAD 11. septembra 2001. godine, koja je dovela do svrgavanja grupe.\nPušten je na slobodu poslije zahtjeva američkog izaslanika u Avganistanu Zalmaja Halilzada da igra ulogu u mirovnim pregovorima zbog svog autoriteta i ugleda jer može da pregovara.\nMeđutim, iako je sporazum sa Sjedinjenim Državama 2020. okončao najduži američki rat, on je takođe otvorio put trijumfalnom povratku talibana u Kabul 15. avgusta, nakon što su u roku od sedam dana zauzeli veći dio zemlje dok su se avganistanske snage rasipale.\nMula Baradar - veoma mirna osoba\nBaradar, za koga je rečeno da je 15. avgusta bio na putu za Kabul, prvi put poslije skoro dvije decenije mogao bi da igra vodeću ulogu u budućoj administraciji Avganistana.\nSuhail Šahin, talibanski portparol i pregovarač, izjavio je za Associated Press 16. avgusta da će militanti narednih dana održati razgovore usmjerene na formiranje "otvorene, inkluzivne islamske vlade".\nMula Baradar, koji obavlja funkciju šefa talibanskog političkog biroa, moćna je ličnost koja je poštovana unutar grupe zbog svojih vojnih i pregovaračkih vještina.\n"Baradar je veoma mirna osoba, sreo sam ga tri ili četiri puta, vrlo je diplomatičan, govori do suštine. Čak i prije hapšenja bio je poznat kao osoba koja je šutke puno razmišljala (za talibane). Ima veliko poštovanje među talibanima", rekao je Jusafzai za RSE.\n"Mislim da ima ambicije da postane lider i on je taj koji je vrlo uspješno postigao dogovor s Amerikancima", dodao je on.\n"Koliko sam čuo od talibana, on također ima želju da ima vodeću ulogu u budućnosti", navodi se.\nBaradar, koji je postao drugi komandant nakon smrti neuhvatljivog talibanskog vođe Mula Omara 2013. godine, navodno je godinama radio u sjenci, strateški pripremajući krvavu pobunu talibana i imenujući vojne komandante grupe.\nTokom zarobljeništva u Pakistanu, on je, kako se izvještava, dostavio Sjedinjenim Državama "korisne" informacije o radu te militantne grupe.\nIz istog plemena kao i Hamid Karzai\nBaradar je iz istog plemena kao bivši avganistanski predsjednik Hamid Karzai, koji je boravio u Kabulu i rekao da "radi na mirnom rješavanju pitanja Avganistana s rukovodstvom talibana".\nBaradar, koji se borio protiv Sovjeta osamdesetih godina, obavljao je nekoliko funkcija pod brutalnom talibanskom vladavinom od 1996. do 2001. godine, tokom kojih su ženama oduzeta osnovna prava, uključujući zabrane studiranja i rada te ograničen pristup medicinskoj njezi.\nGrupa je posljednjih nedjelja pokušala projektovati umjereniji imidž dok mnogi - uključujući veliki broj Avganistanaca koji bježe iz svoje zemlje i one koji su posljednjih godina živjeli u oblastima koje kontrolišu talibani - u to nisu uvjereni.\nU intervjuu za Newsweek 2009. Baradar je rekao kako je grupa odlučna da se bori do odlaska američkih trupa iz zemlje.\n"Istorija Avganistana pokazuje da se Avganistanci nikada ne umaraju od borbe sve dok ne oslobode svoju zemlju. Nastavićemo naš džihad do protjerivanja neprijatelja iz naše zemlje", rekao je on.\nU martu 2020. godine, američki predsjednik Donald Trump održao je 35-minutni telefonski razgovor a talibanskim političkim liderom, koji je Trump opisao kao "veoma dobar".\nBaradar se u novembru u Dohi sastao s bivšim američkim državnim sekretarom Mikeom Pompeom.\nTakođe, on je posljednjih dana bio angažovan u neuspješnim razgovorima s administracijom predsjednika Ašrafa Ganija, koji je pobjegao iz Avganistana 15. avgusta.


Model javno-privatnog partnerstva bi se u mnogim slučajevima mogao pokazati kao jako dobar za privlačenje investicija za projekte i infrastrukturu lokalnih samouprava, smatra ministar privrede Saša Radulović.\nBudžet više ne može da podnese teret investicija, tako da tražimo mogućnost da sa privatnim sektorom postignemo ono što nam je potrebno, rekao je on u pauzi predstavljanja osam najbolji projekata JPP u Srbiji, koji su pobedili na konkursu NALED.\nRadulović je ocenio da je "sasvim sigurno moguće" privući značajne investicije kroz javno-privatno partnerstvo, ali je istakao da je to pitanje i dobrih projekata, dobre regulative i dobre kontrole.\nNe želimo ni da se ovo okrene i pretvori u neku korupciju, tako da je potrebno sa pravne strane obezbediti uslove, komisije treba da bolje funcionisu, a projekti moraju da budu kvalitetniji, rekao je on.\nRadulović misli da će, kad to sve bude urađenom, broj investicija na osnovu javno-privatnog partnerstva biti značajno veći nego što je danas.\nINTERVJU Vladimir Vujasinović: Želeo sam nešto više


Trenerski licencni seminar ŽSG – gsssrb.rs\nTrenerski licencni seminar ŽSG\nU Kostolcu je u subotu, 9. marta 2019. godine održan prvi licencni seminar za trenere ženske sportske gimnastike. Seminaru je prisustvovalo 40 trenera, a u radnoj i aktivnoj atmosferi obradili su ključne elemente po selekcijama i programima, kao i diskutovali o izmenama propozicija. Seminar je ispred SO ŽSG realizovala Jasna Koprivica, uz pomoć trenera i gimnastičarki mlađih selekcija koje su bile na zajedničkim pripremama – Predrag Milutinović, Nikola Najdovski, Tara Stefanović, Mia Janjić, Anja Živanović, Mila Nikolić, Lana Knežević. U realizaciji seminara pomogle su i gimnastičarke Gimnastičkog kluba „SO Partizan“ Kostolac.\nU skladu sa novim pravilnikom nivoi licenci će se usaglasiti sa novim načinom stepenovanja, po bojama, a treneri će biti u obavezi da tokom godine prisustvuju edukacijama u trajanju od najmanje 8 sati, od kojih je 5 iz oblasti za koju su dobili licencu. Nadležni stručni odbori u obavezi su da dostave kalendar planiranih seminara, kao i da izdaju potvrdu o učešću sa definisanim satima. Naredni seminar održaće se 23. marta u Beogradu, kao i obavezni seminar za sudije u ŽSG.


Aktuelnosti – Page 2 – SDP\nU ponedeljak, 9. decembra, sa početkom u 18h u Velikoj sali SDP-a održaće se tribina u okviru akcije 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama.\nAmbasador Japana posetio Sandžačku demokratsku partiju\nAmbasador Japana Juniči Murajami posetio je danas Sandžačku demokratsku partiju. Sa predsednikom stranke Nihadom Hasanovićem, članicom predsedništva Ulfetom Demčović i predsednikom novopazarskog Gradskog odbora Fahrudinom Đekićem, Nj.E. ambasador je razgovarao o značajnim političkim i ekonomskim temama značajnim za Novi Pazar i Sandžak. Ambasador Japana je upoznat sa radom našeg osnivača Rasima Ljajića, a sastanak u prostorijama SDP-a, bio je prilika da se bolje upozna sa radom na lokalu. Razgovarali su o situaciji u obrazovanju, velikom broju dece u školama, kao i nastavi na bosanskom jeziku i viziji Sandžačke demokratske partije o mogućim poboljšanjima modela obrazovanja na maternjem jeziku. Ambasador je upoznat sa stanjem privrede i preduzetništva u Novom Pazaru, kao i izazovima sa kojima se susrećemo. Budući da je i sam čest gost Novog Pazara, ambasador se saglasio sa predstavnicima SDP-a da je nedostatak odgovarajuće infrastrukture još uvek veliki izazov za investicije i razvoj turizma u Novom Pazaru.\nLJAJIĆ SPECIJALNI GOST ORGANIZACIJE ISLAMSKE KONFERENCIJE\nPotpredsjednik Vlade Republike Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić je 27. i 28. novembra ove godine, specijalni gost, učestvovuje na zasjedanju Komiteta za ekonomsku i trgovinsku saradnju Organizacije islamske konferencije (OIK), koje se održava u Istanbulu.\nZasjedanje Komiteta za ekonomsku i trgovinsku saradnju OIK otvorio je predsjednik Republike Turske Redžep Tajip Erdogan, a glavne teme je investicija u oblasti poljoprivredno – prehrambene proizvodnje, unaprijeđenje kontrole bezbjednosti hrane, kao i razmatranje strategija za otklanjanje negativnih efekata klimatskih promena.\nTokom zasjedanja pomenutog komiteta, Ljajić će imati niz susreta na marginama sa visokom zvaničnicima država članica OIK.\nOrganizaciju islamske konferencije čini 56 država, a s obzirom na to da Republika Srbija nije ni član ni posmatrač u ovoj međunarodnoj organizaciji, učešće potpredsjednika Vlade Rasima Ljajića na zasjedanju Komiteta za ekonomsku i trgovinsku saradnju OIK ima poseban značaj.\nJos jedani ncident u Novom Pazaru je uznemirio javnost. Naime u jednom kafiću prilikom proslave dečijeg rođendana je došla policija. Jedan od roditelja, Edin Hadžović, pokušao je da zaštiti decu i nakon kraće rasprave sa policijom jedan od policajaca ga udara pesnicom u lice. Snimak ovog događaja je takođe dospeo u javnost preko društvenih mreža. Edin Hadžović je nakon privođenja zatražio lekarsku pomoć i u medicinskoj ustanovi konstatovane su mu teške telesne povrede u predjelu lica. Na snimku se jasno vidi da je policajac prekoračio svoja ovlašćenja i prekomerno upotrebio silu. Ovakva reakcija policije je izazvala proteste ispred policijske uprave u Novom Pazaru. Učesnici protesta među kojima je bilo i nekoliko čelnika nevladinih organizacija su nosili parole “Mi vas placamo vi nas bijete”, “Pravda za Limara”, “Stop batinašima”, itd. Direktor policije Vladimir Rebić se nakon toga sastao se sa učesnicima protesta u Novom Pazaru. On je tada naglasio da nasilje od strane policajaca niti bilo kod građanina ne može biti tolerisano, nakon čega je pokrenuta procedura kojom bi se utvrdilo da li je bilo prekoračenja ovlašćenja prilikom intervencije kada je povređen Edin Hadžović. Uprava kriminalističke policije je završila sve istrage. Međutim ništa se ne dešava i ceo slučaj stoji već duže vrijeme. Odugovlačenje rađa sumnju da se nešto želi sakriti ili da se zeli izbeći sankcionisanje policajca protiv koga se vodi postupak. Da bi izbegli svaku sumnju i ojačali poverenje u policijske sluzbenike nase zemlje:\nDelegacija SDP-a i grada Novog Pazara na obilježavanju Dana Sandžaka u Sarajevu\nSvečanom akademijom i prigodnim programom u Sarajevu je obeležen Dan Sandžaka.\nSkupu, koji je organizovalo Udruženje građana poreklom iz Sandžaka prisustvovao je veliki broj predstavnika političkog i javnog života BiH, diplomatskog kora, akademske zajednice, delegacije gradova i opština iz Sandžaka, Islamske zajednice u Crnoj Gori, Bošnjačkog nacionalnog vijeća, te Bošnjaka poreklom sa ovih prostora.\nPredsednik Udruženja Ekrem Lekić čestitao je Dan Sandžaka i Dan državnosti BiH, istakavši da su u Udruženju, između ostalog, posebno ponosni na projekat stipendiranja učenika i studenata, ali i na saradnju sa predstavnicima sandžačkih gradova i opština, posebno Novog Pazara.\nTokom svečanosti dodeljena su priznanja institucijama i pojedincima zaslužnim za doprinos u afirmaciji i delovanju Udruženja.\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac izrazio je zadovoljstvo da je Grad Novi Pazar dobio priznanje kazavši da je to još jedan dokaz sve bolje saradnje Grada Novog Pazara i institucija u Bosni i Hercegovini. On je naveo primer saradnje sa ministarstvom kulture Kantona Sarajevo, podsetivši da su zavhaljujući toj saradnji, kojoj je posredovalo Udruženje građana iz Sandžaka, realizovani brojni projekti, te da će ona biti nastavljena.\n’’Raduje nas da će ova saradnja iz godine u godinu biti sve bolja i verujem da ćemo razvijati ove odnose između Udruženja i Grada Novog Pazara, a istovremeno i između Sarajeva i Novog Pazara, te Bosne i Sandžaka. Mislim da su sandžaklije koje žive ovde u Bosni i Hercegovini most saradnje između Sandžaka i Bosne i Hercegovine, odnosno Sarajeva, pa tako i most saradnje između Bosne i Hercegovine i Srbije. Tako da ja još jednom zahvaljujem organizatorima na dodeljenom priznanju, želim im puno uspeha u radu jer kako smo i videli, zaista možemo biti ponosni brojem uspešnih ljudi koji su poreklom iz Sandžaka, među kojima su brojni doktori nauka i uspešni privrednici, ne zaboravljajući činjenicu da u samo u Sarajevu živi oko 100.000 ljudi poreklom iz Sandžaka” kazao je Biševac.\nNa svečanosti je upriličena i dodela stipendija studnetima i učenicima. Dodeljeno je 60 stipendija. Njihovim donatorima uručena su priznanja.\nSDP i Bošnjački institut za nauku, kulturu i umjetnost organizovali tribinu povodom Dana Sandžaka\nBošnjački institut za nauku, kulturu i umjetnost, u saradnji sa Sandžačkom demokratskom partijom organizovao je svečani koktel na kom je profesoru doktoru Senadinu Laviću uručena nagrada za doprinos afirmaciji bošnjačke nauke kulture i umetnosti. To je bila centralna manifestacija na Dan Sandžaka u organizaciji BINKU, koja je okupila veliki broj članova, simpatizera i gostiju Sandžačke demokratske partije, stranke koja duže od deceniju čini okosnicu vlasti u Novom Pazaru.


Sednica Kriznog štaba, koja je počela jutros oko osam sati, završena je, ali javnosti se nije obratio niko. Umesto toga, rečeno je da će sve odluke biti saopštene danas u 15 časova na konferenciji za medije.\nMediji spekulišu da će postojeće mere ostati na snazi, a da će od ponedeljka radno vreme bioskopa i pozorišta biti produženo do 21h.\nMoguće je da će doći do promene radnog vremena kafića, restorana i tržnih centara, a kada je to u pitanju, medicinski i ekonomski deo Kriznog štaba nalaze se na različitim polovima, pisali su mediji.\nPrema dosadašnjim restriktivnim merama, koje su prvobitno važile do 15. decembra, ugostiteljski objekti, tržni centri, prodavnice garderobe, kladionice, kockarnice, dečije igraonice, objekti iz oblasti sporta i rekreacije radili su od ponedeljka do petka od 5 do 17 časova, dok vikendom uopšte nisu smeli da rade.\n„Mislim da su to dobre želje i namere, ali mislim da nema šanse. Nije lako ovo komunicirati i svako oseća težinu svake izgovorene reči. Treba da se spusti ta kriva dovoljno da bismo govorili o popuštanju mera… Medicinski deo Kriznog štaba je restriktivniji i to je normalno. Mi sa pozicije lekara ne možemo da vodimo računa o ekonomskim stvarima i ne možemo da se saglasimo da je to važnije od čuvanja života“, rekao je Kon.\nJanković: Relaksiranje mera ne bi moglo da bude tema\nImunolog i član Kriznog štaba Srđa Janković izjavio je da on, kao medicinski član štaba može da govori u ime svojih kolega, i smatra da relaksiranje mera ne bi moglo da bude tema sednice, jer trenutna situacija to ne dozvoljava i ne opravdava.\n„Moramo da shvatimo da nekada postoje problemi koji zahtevaju kolektivno i individualno odricanje da bi se problem ublažio. Da je umesto pandemije taj problem požar, videli bismo više solidarnosti, ali zašto smo manje solidarni kada je u pitanju pandemija, to je pitanje za analizu“, rekao je Janković gostujući na TV Pink.\n„Ukoliko brojevi nastave da padaju, a to zavisi od svakoga od nas, mislim da ćemo moći bar vikendom do 14 časova, 15 časova da pustimo te ljude da rade“, izjavila je premijerka.\nSa njom je saglasan i predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\n„Istraživanja koja je radila Privredna komora Srbije pokazuju da se zaraza koronom ne dešava u maloprodajnim objektima, jer se tamo poštuju mere, pa molim epidemiologe da bolje sagledaju gde se zaraza dešava i da se razmisli o eventualnom rasterećenju mera za mesta koja nisu toliko rizična“, rekao je Čadež i dodao da se zaraze najviše događaju na proslavama i velikim skupovima.\nVesić: Apelovaćemo na Krizni štab da i ugostitelji rade vikendom\nGrad Beograd podržava predlog Privredne komore Srbije da se nađe način da vikendom rade maloprodajni objekti, rekao je zamenik gradonačelnika Goran Vesić. On je dodao da isto važi i za ugostiteljske objekte, ali i za svu industriju “koja zavisi od maloprodaje i koja se nalazi u teškom stanju”.\n“Apelovaćemo na članove Kriznog štaba da se nađe način za duže radno vreme maloprodajnih i ugostiteljskih objekata vikendom, makar kao i radnog dana. Imamo razumevanja za očuvanje javnog zdravlja, ali moramo, kao i uvek, da nađemo meru između očuvanja zdravlja građana i rada privrede. Ako privreda ne bude radila neće biti novca ni za čuvanje javnog zdravlja”, istakao je Vesić za Studio B.\nOn je dodao da se vidi svetlo na kraju tunela, “veoma brzo ćemo imati vakcine i vratićemo se normalnom životu, zbog čega je važno da u predstojećim mesecima očuvamo privrednu aktivnost jednako kao i zdravlje ljudi.”\n“Republika Srbija je do sada više od šest milijardi evra dala privrednicima i građanima kako bi lakše preživeli sve posledice epidemije. Zato će stav Beograda za predstojeću sednicu Kriznog štaba biti podrška Privrednoj komori da se omogući rad vikendom, makar do 17 sati koliko je i radnim danima i to ne samo maloprodajnim objektima već i ugostiteljima”, kazao je Vesić.


Javni poziv za poslodavce u okviru mere „Zajedno za zajednicu“\nRok za podnošenje prijava je najkasnije do 16. aprila 2021. na email adresu zajednozazajednicu@naled.rs\nProjekat Nemačke razvojne saradnje „Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji” u saradnji sa NALED-om i Asocijacijom koordinatora za romska pitanja (AOC) sprovodi meru radnog angažovanja pod nazivom “Zajedno za zajednicu”. Mera radnog angažovanja sprovodi se u 6 jedinica lokalne samouprave (Vranje, Aleksinac, Kruševac, Kragujevac, Pirot i Subotica) sa ciljem da se poboljšaju uslovi života Roma i Romkinja i drugih marginalizovanih lica i ublaže posledice koje na njihov ekonomski položaj ima pandemija COVID-19.\nProjekat „Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji’’ sprovodi Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GIZ GmbH u saradnji sa Ministarstvom za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Republike Srbije.\nCilj ovog javnog poziva je uspostavljanje saradnje sa javnim ustanovama i preduzećima, privrednim subjektima i organizacijama civilnog društva, radi realizacije programa „Zajedno za zajednicu“ i radnog angažovanja Roma i Romkinja i drugih marginalizovanih grupa (nezaposleni duže od godinu dana, lica sa invaliditetom, samohrane majke, žene žrtve nasilja, članovi porodica sa više od 5 članova, povratnici/e). Radni angažman ima za cilj da doprinese ostvarivanju prihoda i unapređenju radnih znanja i veština i povećanju zapošljivosti Roma, Romkinja i drugih marginalizovanih grupa u vreme pandemije COVID-19 putem sprovođenja radova od javnog interesa.\nSva pitanja u vezi sa javnim pozivom možete poslati na email zajednozazajednicu@naled.rs najkasnije do 13. aprila 2021.\nRok za podnošenje prijava je najkasnije do 16. aprila 2021. na email adresu zajednozazajednicu@naled.rs.


„Daleko ispred nas je Velika Britanija, malo ispred nas Malta i Danska. Očekujem da ćemo u naredna 72 sata prestići Maltu i Dansku i biti drugi“\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je Srbija četvrta u Evropi po stopi vakcinacije.\n“Daleko ispred nas je Velika Britanija, malo ispred nas Malta i Danska. Očekujem da ćemo u naredna 72 sata prestići Maltu i Dansku i biti drugi”, rekao je Aleksandar Vučić.\nOn je naveo da je Srbija deveta u svetu po broju vakcinisanih ljudi na 100.000 stanovnika.\n“Neverovatno je da je jedna mala Srbija uspela tako da se vine u visine”, kazao je Vučić.\nKako je rekao sve vakcine su nabavljene zbog snalažljivosti države. Naglasio je da je još pregovora u toku, ali da ne sme da otkriva sa kim, zbog dalje sigurnosti dogovora.\n“Siguran sam da ćemo uspeti, borićemo se na sve načine. Nama je jedini cilj da obezbedimo zdravlje naroda, a kako ćemo mi to da uradimo, ući će u neke memoare kad se sve završi“, kaže Vučić..\nVučić: Imamo vakcina za sedam, osam dana, nastavimo li ovim tempom\n“Srbija je četvrta u Evropi po stopi vakcinisanja u odnosu na broj stanovnika, a deveta na svetu”, rekao je večeras predsednik Srbije Aleksandar Vučić. On je, ipak, kao problem, istakao to da je, u ovom trenutku, gotovo nemoguće nabaviti vakcine.\n“Kao da se po nekoj komandi sve dešava, da dođe do nekog sukoba u svetu. Ja ne znam o čemu se radi, ništa ne razumem”, zabrinut je Vučić.\n“Mi ovim tempom ako nastavimo da vakcinišemo još 7 ili 8 dana imamo vakcinu, jer mi moramo da obezbedimo revakcinaciju. Dakle, svi koji su već vakcinisani imaju obezbeđenu drugu dozu – rekao je predsednik i izrazio zabrinutost pojave novog soja virusa korona”, navodi Vučić i objašnjava da Srbija dobija manje količine Fajzerovih vakcina nego što je bilateralnim ugovorom predviđeno.\nPredsednik nas uverava i da se predano radi na nabavci novih vakcina.\n“Dakle, danas sam imao razgovor, ne mogu da vam kažem sa kim, i posle tog razgovora mogu da vam garantujem da ćemo dobiti još nekih 100.000 doza”, rekao je Vučić.\n“Nastavićemo sa tim, radio je ceo dan kabinet. Mučimo se sa tim, iz Rusije je zastalo sve”, rekao je predsednik i pojasnio da zbog problema u ruskim fabrikama kasni isporuka vakcina za Srbiju\nIpak, sve dok ima vakcina na lageru, ima i Vučićevog povoda za optimizam.\n“Nekoliko važnih informacija – u ovom trenutku Srbija je četvrta u Evropi po stopi vakcinacije, ispred nas su Velika Britanija, Malta i Danska.”\n“Verujem da ćemo u 48 sati, odnosno 72 sata preteći drugog i trećeg i da ćemo biti drugi. Verujem da u svetu možemo da budemo peto mesto, sada smo deveto”, naveo je predsednik.\nOn je čestitao građanima Srbije na dosadašnjem tempu vakcinacije.\n“To je gotovo neverovatno gotovo nestvarno da je jedna mala Srbija uspela da se tako vine u visine”, kazao je Vučić.\nNe pada mi na pamet da uvodimo ministarstvo izbora\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je “da je ideja dela opozicije o formiranju ministarstva za izbore sramotna”. “Ne pada mi na pamet da to uradimo”, kaže Vučić i primećuje da samo fali “ministarstvo za kape”.\n“Zamislite da imate ministarstvo izbora, koje nigde ne postoji. Uz to, treba to da provedemo mi koji smo pobedili na izborima, po zahtevu onih koji na tim istim izborima nisu učestvovali, jer su znali da niko nije hteo da glasa za njih”, rekao je Vučić.\nUkazao je “da umesto da imamo ministarstvo izgradnje puteva i pruga, neko želi da se bavimo temom izbora, kako bi se vratili na vlast i pljačkali”.\n“Samo fali”, kaže podsmešljivo, “ministarstvo za kape, aludirajući na činjenicu da se opozicija bavi pitanjem zašto on ne nosi kapu na javnim događajima”.\n“O ministarstvu za izbore”, ponavlja, “nema govora”.\n“Valjda misle da će Tanja Fajon da me ubedi. Ali mi smo suverena i nezavisna zemlja”, rekao je i iskoristio priliku da ukaže “da Fajon ima probleme u sopstvenoj stranci, koje ne uspeva da reši, pa nudi kao eksperte Đukanovića i Vesića, da urede njihove unutarstranačke odnose”.\nVučić je ponovio “da je ministarstvo za izbore jednako vredno kao i ministarstvo za nošenje kapa”.\nKada je reč o početku međustranačkog dijaloga, naveo je “da postoji tehnički problem kako da se sprovede”.\n“Postoji veliki deo stranaka koje nisu pod uticajem stranaca, koje ne žele da im stranci uređuju zemlju, ali postoje i neki drugi koji imaju tutore i mentore spolja i koji bi želeli da ih stranci dovedu na vlast jer narod neće”, rekao je on.\nVučić je kazao “da bi trebalo možda dva dijaloga da se naprave, dodajući da je vlast spremna na razgovore”.\nPovodom poruka iz opozicije da će se nezadovoljstvo “izliti” na ulice, ako se ne prihvate njihovi uslovi, kaže “da se nagledao njihovih nemira, upada u skupštinu i da nanose najteže povrede policajcima”.\n“Uvek sam ih čekao baš tamo gde su protestovali, ispred Predsedništva i ispred vlade kada sam bio premijer i ne plašim se nemira. Nemira treba da se plaše oni koji ih organizuju”, poručio je on.\nUkazao je “da postoje izbori na kojima narod odlučuje”.\nPodseća “da se zaboravlja da na svakom biračkom mestu ima više predstavnika opozicije, nego vlasti, koji broje glasove, ali kada nekog narod neće, ne vrede ni ministarstva za izbore”.\nVučić se upitao, kada je reč o nemirima, “da li će opozicija imati iste aršine, jer kada su Trampove pristalice ušetale većim delom mirno u Kongres, oni su ih nazvali teroristima, te da očekuje da će i svoje batinaše nazvati tako”.\nZašto bi u Srbiji neko protestovao za ili protiv Putina?\nVučić je izjavio da je u Srbiji u redu da se organizuju protesti za ili protiv njega, ali da ne vidi razlog zašto bi se u Srbiji protestovalo za ili protiv Vladimira Putina ili bilo kog drugog stranog državnika.\n“Jeste li ih prijavili u skladu sa zakonom? Ako jeste, možete da protestujete, ako niste, ne možete da protestujete. Osim protiv Vučića – tad možete i ako niste prijavili protest, kao i prethodne dve godine zaredom”, rekao je Vučić na opasku novinara da su pojedini mediji objavili da je u Beogradu zabranjen miting protiv predsednika Rusije.\nIstakao je da ne vidi razlog zašto bi se u Beogradu protestovalo za ili protiv Putina.\n“Posebno ne razumem šta je Putin njima ovde loše uradio. Ali, imate svakojakih ljudi. Neka rade šta hoće, njihova stvar”, rekao je Vučić.\nVučić: Srpski narod je veliki i dobar, bošnjački isto\n“Srpski narod je veliki i dobar, bošnjački narod je veliki i dobar narod”, rekao je izjavio je Vučić.\nOn je tako odgovorio na pitanje kako komentariše izjavu lidera stranke SDA Izetbegovića da su Srbi “loš narod”.\n“Tražio sam detaljno da vidim šta je rekao. Nažalost, ta izjava govori o njemu. Srpski narod je veliki i dobar, bošnjački narod je veliki i dobar narod”, rekao je Vučić i dodao da takve izjave nikom nisu potrebne.\nIzvor Agencije/NSPM, 23. januar 2021.


Takmičari AK „Jasenica“ osvojili 11 medalja u Ćupriji – Palanačke novine\nTakmičari AK „Jasenica“ osvojili 11 medalja u Ćupriji\nby Palanačke · 22 avgusta, 2014\nU Ćupriji je održano atletsko takmičenje pod nazivom „Kad nema tartana dobra je i šljaka“ uz učešće rekordnog broja prijavljenih takmičara,preko 200.\nTakmičari AK „Jasenica“ ostvarili su vredne rezultate i osvojili ukupno 11 medalja, a od toga četiri zlatne, četiri srebrne i tri bronzane.\nU kategoriji „C“ Tijana Cvetković je zauzela prvo mesto u dvoboju i ukupan je pobednik za ovu godinu, Mihajlo Nedeljković je zauzeo drugo mesto,a Pavle Mitrović treće.\nU kategoriji „B“ Mila Milosavljević zauzela je prvo mesto, a Maja Vićentijević je bila druga.U ukupnom plasmanu pobednik za ovu godinu je Mila Milosavljević.\nU kategoriji „A“ Nađa Stanojević je zauzela drugo mesto.Pobednik za ovu godinu u ukupnom plasmanu je Marija Marica Vejnović.\nU ukupan plasman ulazili su takmičari koji su nastupali na tri mitinga i njihovi najbolji rezultati sa ta tri mitinga su se bodovali.\nU konkurenciji mlađih pionira i pionirki, u disciplini bacanje vorteksa,takmičari AK „Jasenica“ Ivana Đurić i Dimitrije Milosavljević pobedili su u obe konkurencije. Dimitrije ima velike šanse da bude sveukupni pobednik ovog takmičenja u finalu u Jagodini.\nTakođe kod mlađih pionirki na 600 metara, Milena Vasiljević je zauzela drugo mesto a na 60 metara Milica Mitrović je bila treća.\nU konkurenciji starijih pionirki Jovana Talijan je u disciplinama 60 i 300 metara zauzela treća mesta.\nTrijumf i zlato za Milinkovića na Prvenstvu Balkana za atletičare-veterane\nOrijentirci osvojili sedam medalja na Fruškoj gori\nNext story Božidar Todorović o posledicama primene Zakona o radu i Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju: PRAKSA POKAZUJE DA JE PROTEST BIO OPRAVDAN\nPrevious story Volonteri očistili prostor oko Kamenog mosta iz 1730. godine


Izumeo nekoliko puta jeftinije stanove, traži podršku - Gradjevinarstvo.rs\nPronalazač i inovator Ljubiša Ćirić iz Beograda predstavio je novu tehnologiju izgradnje kuća i stanova koji bi, kako je rekao, koštali od 240 do 280 evra po kvadratu i zatražio podršku kako bi njegov izum bio sproveden u delo.\nĆirić je na konferenenciji za novinare rekao da se radi o tipskim kućama, modularne gradnje koje bi se izrađivale u fabrici stanova, a iz koje bi se gotovi zidovi montirali u čvrstu gradnju po posebnom sistemu na lokaciji predviđenoj za gradnju kuće.\n- Zidovi bi bili od šodera, peska i cementa, uz tri dodatna ekološka materijala iz prirode, kao što su staklo, slama i pleva, a koji su dobri hidro i termo izolatori – objasnio je Ćirić.\nKuće su od zdravog materijala i zimi su tople, a leti hladne, objasnio je on i naveo da jedna kuća od 120 kvadratnih metara može na taj način da se sagradi za jedan dan. On je zatražio podršku države i investitora iz dijaspore kako bi zajedničkim ulaganjima realizovali pilot projekat.


Đorđević pozvao na HAPŠENJE Hrvata i Bošnjaka koji negiraju genocid u NDH - Politički.rs\nPredsednik pokreta Oslobođenje Mlađan Đorđević izneo je danas stav o nametnutom zakonu Visokog predstavnika za BiH Valentina Incka o zabrani negiranja genocida.\nĐorđević smatra da ovaj akt predstavlja „nastavak politike zapada“ da se Republike Srpska prvo proglasi genocidnom tvorevinom, a onda po tom osnovu i ukine.\n„A srpski narod bi po tom scenariju bio proglašen za genocidan i zločinački i morao bi da primi svaku kaznu koju mu smisle. Time pokušavaju da spreče Srbe da brane svoje legitimne interese“, kaže on.\nPredsednik Oslobođenja smatra da bi sledeći korak međunarodne zajednice i sarajevskih političara mogao da bude „izmena karaktera građanskog rata u BiH i traženje ratne odštete“.\n„Odgovor srpskog naroda i političkih lidera i u Beogradu i u Banjaluci zato mora biti čvrst i jedinstven“, ističe Đorđević.\nOn je takođe prozvao Aleksandra Vučića, koji se, prema njegovim rečima, hvali prijateljstvom sa novoizabranim Visokim predstavnikom Kristijanom Šmitom, koji uskoro stupa na dužnost, da interveniše i ukine ovaj nametnuti zakon.\n„Hajde da sada vidimo ta velika Vučićeva prijateljstva i da vidimo kako štiti srpski narod na delu. Ovaj zakon je očigledno osmišljen da se uperi protiv Srba“, ističe Đorđević i podseća da je Kristijan Šmit izabran ilegalno, van redovne procedure u Savetu bezbednosti, ali da je „Vučić taj izbor prihvatio jer smatra da će biti dobar za Srbe“.\n„Ukoliko se povlačenje zakona ne ostvari, pozivam institucije u BiH da reaguju po ovom zakonu koji inače zabranjuje negiranje svih ratnih zločina i odmah pohapse hrvatske i bošnjačke političare i aktiviste koji negiraju i umanjuju genocid nad Srbima u NDH. Da vidimo zakon na delu“, kaže lider Oslobođenja.\nOn je ponovio stav ovog pokreta da se u Srebrenici nije desio genocid, a da je jedini genocid koji se dogodio na teritoriji Bosne i Hercegovine onaj u Drugom svetskom ratu, čije žrtve su bili Srbi, Jevreji i Romi, a koji su sproveli Hrvati i Bošnjaci.\nTags: GENOCID JASENOVAC MLAĐAN ĐORĐEVIĆ NDH POKRET OSLOBOĐENJE REPUBLIKA SRPSKA SREBRENICA\nPrevious “Zašto ministarka pravde ćuti? Čeka demonstracije ispred ministarstva u septembru?”


Humanitarna akcija za decu iz SOS Dečijeg sela - Ozonpress :: internet portal\nHumanitarna akcija za decu iz SOS Dečijeg sela\nTag: akcija, humanitarna, selo, Tempo Dečje\nU SOS Dečijem selu ovih dana se uveliko pripremaju za novu školsku godinu. Međutim, da školovanje za 71 dečaka i devojčicu bude što lakše, potrebna je pomoć svih sugrađana.\nDeci iz SOS Dečijeg sela potrebno je da se prikupe sredstva koja će pomoći da budu pokriveni troškovi školovanja i sve što jedna uspešna školska godina puna uspomena podrazumeva: dobar školski pribor, druženje na izletima i ekskurzijama sa svojim školskim drugovima, dodatni programi za razvoj ličnih afiniteta i talenata i još mnogo toga.\nSvi koji pripremaju školarce za predstojeću školsku godinu imaće priliku da pomognu i budu deo akcije „Dobro delo za SOS Dečije selo“ u okviru koje se kupovinom označenih proizvoda u Tempo hipermarketima odvajaju sredstva upravo za ovu decu – od sveske dinar, pernice 10 dinara, a od ranca 50 dinara.\nŠkolske uniforme biće obavezne u svim školama\nIstraživačka stanica Petnica – Ljuljaška


Elektronsko praćenje računa (Video) | Sremska Televizija\nElektronsko praćenje računa (Video)\nJavno preduzeće “Ingas” Inđija u narednom periodu uvešće mogućnost elektronskog praćenja računa za utrošen gas. Građani će u svakom trenutku moći da vide svoj račun i tako će dobiti još jednu olakšicu prilikom planiranja svog kućnog budžeta.\nU samo par koraka građani Inđije, korisnici usluga Javnog preduzeća”Ingas” moći će da provere stanje na svom računu, i elektronskim putem izmire svoje obaveze. Ovu olakšicu, kako kažu, većina građana će rado koristiti.\nOvo opštinsko javno preduzeće koje je servis građana, se trudi da građanima maksimalno olakša proceduru plaćanja računa, kaže direktor preduzeća, Zoran Milićević. Aplikacija je aktivirana od Nove godine, a kako kažu iz “Ingasa”, na sledećem Sastanku Sistema 48 o ovoj usluzi biće više reči.


Vlada je sjednici održanoj 23. jula 2015. godine imenovala Operativni tim Partnerstva za otvorenu upravu (OGP), na čijem će čelu biti rukovodilac Službe za odnose s javnošću u Generalnom sekretarijatu Vlade, Srđan Kusovac.\nČlanovi Tima su pomoćnica generalnog sekretara Vlade Vera Mijatović, samostalni savjetnik za odnose sa inostranom javnošću u Službi za odnose s javnošću u Generalnom sekretarijatu Vlade Stefan Vukotić, načelnica Odjeljenja za planiranje, programiranje i implementaciju projekata koji se finansiraju iz međunarodnih i IPA fondova u Ministarstvu pravde Lidija Mašanović i šef Odsjeka za normativne poslove i praćenje propisa u oblasti državne uprave u Ministarstvu unutrašnjih poslova Ivan Šikmanović.\nMeđu članovima su i samostalna savjetnica u Ministarstvu finansija Marija Goranović, aekretarka u Odjeljenju za odnose sa javnošću i komunikacionu podršku integracionim procesima u Ministarstvu vanjskih poslova i evropskih integracija Mirela Rebronja, sertifikovana unutrašnja revizorka u javnom sektoru u Ministarstvu za informaciono društvo i telekomunikacije Marija Žugić.\nČlanovi Tima su i potpredsjednica Privredne komore Crne Gore Ljiljana Filipović i savjetnik gradonačelnika Prijestonice Cetinje za odnose sa javnošću, predstavnik Zajednice opština Crne Gore Miloš Prelević.\nČlanovi su i Boris Marić iz Centra za građansko obrazovanje, Dina Bajramspahić iz Instituta Alternativa, Vuk Maraš, iz Mreže za afirmaciju nevladinog sektora i Marina Vukovićiz Centra za razvoj nevladinih organizacija.\nKako je saopšteno iz Vlade, peti član Operativnog tima iz civilnog sektora biće imenovan po okončanju ponovljenog postupka predlaganja kandidata u skladu sa Javnim pozivom nevladinim organizacijama, za područje Povećanje javnog integriteta.\n"Odlukom o obrazovanju Operativnog tima Partnerstva za otvorenu upravu zadaci Operativnog tima su priprema akcionih planova u skladu sa principima Partnerstva za otvorenu upravu, praćenje sprovođenja mjera iz akcionih planova, aktivnosti na unaprjeđivanju saradnje između javnog i civilnog sektora i većem uključivanju građana u kreiranje javne politike", kaže se u saopštenju.\nMandat Operativnog tima traje četiri godine, a o sprovođenju mjera iz akcionih planova i o svom radu, Tim izvještava Vladu, po pravilu, jednom godišnje.