Dan online - Ekonomija: Penzioneri sve lošije žive - 2018-12-24\nEkonomija GENERALNI SEKRETAR PIR-A RADISAV KORAĆ PORUČIO\nU penzionerskim godinama bez novca Penzioneri sve lošije žive\nGeneralni sekretar Partije penzionera, invalida i restitucije – PIR Radisav Korać saopštio je da penzioneri u Crnoj Gori sve teže žive i da praktično umiru od gladi.\nKorać je istakao da se njegova partija u više navrata obraćala Vladi Crne Gore, resornim ministarstvima i Fondu PIO i ukazivala na težak položaj penzionera, invalida, lica u stanju socijalne potrebe kao i svih siromašnih u Crnoj Gori.\n– Penzionerima je posebno neshvatljivo, da primjera radi, visoki državni funkcioner mjesečno primi koliko 30 penzionerskih porodica. Uz ovo treba dodati da taj funkcioner dobije i brojne privilegije: stan, auto, vozača, besplatno gorivo, telefon, reprezentacije, šetnje po svijetu, dnevnice, itd.\nProsto je neshvatljivo da Crna Gora sa 627.000 stanovnika ima preko 3.750 službenih vozila, zašta se izdvajaju velika sredstva poreskih obveznika. Dok, primjera radi, Njemačka sa preko 80 miliona stanovnika ima oko 1.000 službenih automobila, ili Švedska sa blizu devet miliona ima tek desetak službenih automobila, a uz vozila ide gorivo, održavanje, osiguranje, vozači – kazao je Korać.\nDodao je da je u Crnoj Gori rast inflacije daleko veći od rasta i usklađivanja penzija.\n– Tako je u 2018. godini penzija povećana za 2,28 odsto, a u 2017. godini 0,75 odsto, dok je inflacija za ove dvije godine iznosila 5,20 odsto, pa je realna vrijednost penzija opala za tri odsto. Ako se tome doda povećanje cijena struje, goriva, vode, prevoza, usluga, itd, onda je vrijednost penzija opala za preko pet odsto. Penzioneri prigovaraju podacima koje saopštavaju Monstat i pojedine nevladine organizacije, na broj gladnih i siromašnih građana, koji je po podacima PIR-a daleko veći od onih koji se saopštavaju u javnosti – objasnio je Korać.\nIstakao je da u prilog tome govori i činjenica otvaranja narodnih kuhinja, koje su prijeko potrebne a pogotovu sjevernoj crnogorskoj regiji, gdje je svaki šesti građanin gladan.\n– Od ukupnog broja penzionera kojih ima preko 130.000, penzije ispod 193 eura, što je donja granica siromaštva, prima oko 38.000, a ispod prosječne penzije od 284 eura, penziju prima oko 60 odsto penzionera, dok penziju ispod minimalne od 125 eura, prima preko 10.000 penzionera. Penziju ispod 100 eura prima preko 3.000 penzionera – kazao je Korać.\nPoručio je da su protestima „žuti prsluci” u Francuskoj, i ne samo u Francuskoj, tražili povećanje penzija 40 odsto, a one ispod 2.000 da budu oslobođene poreza.\n– Predsjednik Francuske Emanuel Makron je ocijenio da su njihovi zahtjevi opravdani i da će ih ispuniti. Razlog proteste „žuti prsluci” je povećanja cijena goriva, a kod nas se ta povećanja događaju veoma često, i to ne samo za gorivo, već poskupljuju i struja, voda, namirnice, prevoz i usluge, i sve ono što utiče na standard građana. PIR traži još jednom od Vlade i resornih ministarstava značajnije povećanje penzija, pogotovo onih najnižih i da što prije donesu davno obećavani socijalni karton, kako bi se potpunije imao uvid u standard svakog građanina – rekao je Korać.


Regionalne vesti - Četvrtak 02.07.2020 - 13:24\nBeograd -- U poslednja 24 sata u prijemno-trijažnoj ambulanti Infektivne klinike u Beogradu pregledano je 290 pacijenata koji imaju simptome kovida 19.\n15 je prijemljeno u jedinice intezivne nege FOTO: Screenshot\nU još dve trijažne ambulante još 150 pacijenata, izjavio je danas direktor Infektivne klinike Goran Stevanović.\nOn je rekao da je stanje 115 bolesnika zahtevalo bolničko lečenje, a 15 je prijemljeno u jedinice intezivne nege bolnica koje su u kovid sistemu.\n"U pitanju su uglavnom mlađe osobe između 30 i 50 godina koje nam dolaze sa ozbiljnom kliničkom slikom, obostanom upalom pluća. Manji broj ima lakšu kliničku sliku, koja može da se prati ambulantno i koji mogu da budu u kućnoj samoizolaciji", rekao je Stevanović novinarima u Beogradu.\nKako kaže, karakteristično je da sve više obolevaju mladi koji nemaju neke hronične bolesti, a koji imaju tešku kliničku sliku i završavaju u jedinicima intezivne nege.\n"Samo na Infektivnoj klinici tokom noći imali smo dva smrtna slučaja", rekao je Stevanović.\nOn je naveo da je popunjenost kapaciteta Infektivne klinike 95 odsto i da svaki dan otpuštaju 10 do 15 pacijenata, a da se isti broj primi.\nTo što su poslednjih nekoliko dana gužve ispred Infektivne klinike i to što se pacijenti žale da dugo čekaju, Stevanović kaže da prioritet imaju pacijenti koji su životno ugroženi, a da oni sa lakšom kliničkom slikom moraju da sačekaju.\n"Situacija je vrlo ozbiljna. Imamo veliki broj pacijenata sa ozbiljnom kliničkom slikom, imamo rastući broj pacijenata koji zahtevaju različite forme ventilacije. Dobro je što sada imamo manju smrtnost nego na početku", zaključio je Stevanović.\nMihajlović: Pregovara se sa Kinezima za izgradnju JUŽNE PRUGE


izbori opština Dveri Aleksandar Vučić budžet saobraćaj Ivan Dimić festival NATO Napredak KK Radio Aleksinac Beograd predsednik opštine košarka Aleksinački Rudnik Aleksinac.Net fudbal Nenad Stanković pozorište Miodrag Tasić hapšenje DS škole Centar za kulturu i umetnost SNS intervju Niš Žitkovac Dušan Ostojić Crveni krst\nU srednjevekovnom ambijentu Ramske tvrđave, 13. avgusta 2016. godine, održana je 7. pesnička smotra „Ramski sutoni“. Ljubiteljima lepe reči predstavilo se 42 pesnika, a doprinos manifestaciji dao je i Mešoviti hor „Šumatovac“ iz Aleksinca.\nOd sutra do nedelje obeležavanje Dana opštine Aleksinac\nOvogodišnji Dan opštine Aleksinac, 5. jun, biće svečaniji nego inače, s obzirom na to da naša opština istvoremeno obeležava i pet vekova od prvog pomena u pisanim izvorima.\nKnjiževni klub „Velimir Rajić“ Aleksinac učestvovao u obeležavanju dana opštine Aleksinac\nU Galeriji 2 Centra za kulturu i umetnost Aleksinac održano je književno veče Književnog kluba „Velimir Rajić“ Aleksinac povodom Dana opštine.\nMešoviti hor "Šumatovac"\n1. februara 2005 godine, nove, mlade snage i ljubitelji horske muzike obnovili su gradski hor Šumatovac.\nU Češkoj bronzana medalja\nVeliki uspeh Aleksinačkog hora "Šumatovac" u Pardubica.


Naravno, prenos je obezbeđen na TV Arena sport 1, počinje u 19.30, a kroz sat i po prenosa vodiće nas Edin Avdić i Nenad Kostić, dobro poznati tandem komentatora koji slušamo svake sedmice dok pratimo mečeve na Jadranu.\nSvašta se izmenjalo od poslednjeg ABA derbija koji smo jesenas gledali. U odnosu na meč s kraja novembra nećemo gledati Ročestija, O'Brajanta, Terija, Gordića, Milera Mekintajera, Stefana Jankovića, Sašu Obradovića, Saša Filipovskog…\nDerbi može da nam posluži kao presek stanja u oba tabora, odnosno koliko su se promenili od kraja novembra do polovine marta.\nCrvena zvezda je krajem novembra igrala sa Tejlorom Ročestijem, Džonijem O'Brajantom i Emanuelom Terijem, a sada niko od njih nije u sastavu. Treba reći da je Ročesti izdržao dva meseca, te da je i sa O'Brajantom došlo do ranijeg razlaza od očekivanog zbog toga što se nije uklopio u trenerov sistem.\nU međuvremenu, na Mali Kalemegdan su stigli Kino Kolom i Lendri Noko, povećana je minutaža Aleksi Uskokoviću, a poslednja vest koja je stigla pred kraj prošle sedmice je da Boriša Simanić više nije član Zvezde.\nNaravno, najveća promena se desila na klupi, Sašu Obradovića je zamenio Dejan Radonjić.\nKod Partizan je situacija, čini se, još drastičnija. Promenili su ponovo trenera, pa je mesto Saša Filipovskog zauzeo Aleksandar Matović, a ekipu su napustili Kodi Miler Mekintajer, Brajan Angola, Aleksej Nikolić, Nemanja Gordić i Stefan Janković. Erik Mika nije igrao taj derbi, neće igrati ni ovaj, a zbog povreda crno-beli neće večeras moći da računaju ni na Vila Mozlija i Radeta Zagorca.\nU svakom slučaju večeras, i pored svih problema koji večiti igraju, očekujemo više od igre! Zato uživajmo u najboljem basketu u regionu svi zajedno na kanalu TV Arena sport.


U Srpsku stiglo još 25.000 doza vakcina Sputnjik - FILTER\nU Srpsku stiglo još 25.000 doza vakcina Sputnjik\nU Republiku Srpsku danas je dopremljeno novih 25.000 doza vakcina Sputnjik, nabavljenih za potrebe imunizacije stanovništva Republike Srpske protiv virusa korona.\nVakcine su dopremljene u prostorije uvoznika, preduzeća Krajinagrup u Banjaluci, a isporuci je prisustvovao i ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić.\nRiječ je o 25.000 doza prve komponente ove vakcine koje će, nakon procedure kontrole kvaliteta serije u Agenciji za lijekove i medicinska sredstva BiH, biti distribuisane zdravstvenim ustanovama širom Republike Srpske za nastavak procesa imunizacije stanovništva protiv virusa korona, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite.\n– Danas imamo novu isporuku vakcina ruskog proizvođača koje je nabavila Republika Srpska preko veleprometnika, za potrebe vakcinacije svog stanovništva. Važno je da imamo kontinuitet u isporuci kako ovih vakcina, tako i vakcina drugih proizvođača, kako bi proces vakcinacije stanovništva mogao da se odvija nesmetano i da se dodatno ubrza. Sa prethodnim isporukama vakcina Sputnjik i Sinofarm koje smo nabavili, kao i vakcina Fajzer i Astra Zeneka koje pristižu iz mehanizma COVAX i posredstvom EU4Health programa, na raspolaganju imamo značajne količine vakcina, a očekujemo i nove isporuke u narednom periodu. Prema najavama proizvođačima, uskoro bi trebalo da budu dopremljene i nove količine druge komponente vakcina Sputnjik – rekao je Šeranić.\nŠeranić je podsjetio da je u prethodnom periodu u Republiku Srpsku dopremljeno ukupno 74.300 doza prve i druge komponente ruskih vakcina Sputnjik.\nPo podacima Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske, do sada je u Republici Srpskoj prvu dozu vakcine protiv virusa korona primilo više od 88.000 stanovnika, dok je kompletno vakcinisano oko 32.000 ljudi.\nTags: virus korona sputnjik ve\nPrethodna Austrija od 4. juna uvodi ”kovid pasoš”\nSledeća Privrednici zaradili 114 miliona KM više


RTS :: Crna Gora, uhapšen špediter zbog pola tone kokaina u tovaru banana\nRegion Crna Gora, uhapšen špediter zbog pola tone kokaina u tovaru banana\npetak, 14. jan 2022, 14:21 -> 16:24\nCrna Gora, uhapšen špediter zbog pola tone kokaina u tovaru banana\nU Crnoj Gori je uhapšen špediter i određeno mu je zadržavanje zbog sumnje da je bio član kriminalne organizacije koja je krijumčarila kokain u paketima banana koje su bile namenjene kompaniji "Voli", saopštio je specijalni tužilac Miroslav Turković.\nNa konferenciji za medije Specijalnog državnog tužilaštva i Uprave policije Miroslav Turković je saopštio da je pored uhapšenog špeditera Đ. D., još nekoliko osoba iz Crne Gore, na čijoj identifikaciji se radi, učestvovalo u krijumčarenju te droge.\nGlavni specijalni tužilac Milivoje Katnić kazao je da sa sigurnošću može da tvrdi da kokain nije bio namenjen kompaniji "Voli", te da je trebalo da bude uzet na putu od Bara do "Volija".\nInače, tovar od oko 500 kilograma kokaina pronašli su radnici "Volija" u paketu sa bananama, a potom je uprava te firme obavestila policiju.\nKako je kazao specijalni tužilac Miroslav Turković, tužilaštvo je došlo do podataka koji upućuju na sumnju da je tokom 2021. godine u Sloveniji, Crnoj Gori i na teritoriji Ekvadora stvorena kriminalna organizacija koja je vršila određeni broj kriminalnih dela, konkretno neovlašćenu proizvodnju, držanje i prodaju droge.\n"Dokazi upućuju da je pripadnik ove kriminalne organizacije postao i jedan crnogorski državljanin Đ. D., špediter koji je imao zadatak da vrši manipulaciju kontejnera sa bananama u kojima je smješten kokain, da dostavlja brojeve kontejnera kupcima ovog južnog voća, a sve u cilju izuzimanja droge ispod mjera carinika", kazao je Turković.\nČlanovi ove grupe postala su još neka lica iz Crne Gore na čijem identitetu se intenzivno radi.\n"Radi se o licima koji su državljani Crne Gore i obavljali su zadatke u slobodnoj carinskoj zoni u Luci Bar, čiji je zadatak bio da postupajući po naredbama i uputstvima organizatora prikrivaju kontejnere sa drogom, da izuzimaju drogu iz kontejnera i predaju je drugim članovima organizacije radi daljeg transporta iz carinske zone", kazao je Turković.\nPripadnicima kriminalne organizacije članovi sa Ekvadora pribavljali su falsifikovane službene znakove, brodske plombe, koje su dostavljali u kontejnerima zajedno sa drogom kako bi pečatili robu da izgleda kao da paketi nisu otvoreni.\nPošiljka je praćena do terminala u Podgorici i kupca kompanije "Voli trejd".


Tači: Ujedinjenje Kosovske Mitrovice nezaustavljiv proces - 22.01.2019, Sputnik Srbija\nPredsednik privremenih prištinskih institucija Hašim Tači tvrdi da je proces za ujedinjenje Kosovske Mitrovice nezaustavljiv. 22.01.2019, Sputnik Srbija\nPredsednik privremenih prištinskih institucija Hašim Tači tvrdi da je proces za ujedinjenje Kosovske Mitrovice nezaustavljiv.\n30 Novembar 2018, 12:25\nTači, koji se nalazi u Davosu na Svetskom ekonomskom forumu, napisao je na svom profilu na Fejsbuku da je imao sastanak sa predsednikom opštine južna Kosovska Mitrovica Agimom Bahtirijem, te da su tom prilikom, kako je naveo, konstatovali da su građani o tom pitanju „rekli svoju reč“.\n„Sada je red da deluju institucije, vlada, skupština i predsednik“, napisao je Tači.\nInače, Tači je juče na konferenciji za novinare, govoreći o teritorijalnom razgraničenju sa Srbijom, rekao da će Kosovska Mitrovica, „Trepča“ i „Gazivode“ ostati deo Kosova i nakon eventualnog potpisivanja svobuhvatnog sporazuma o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.


2000/04/23 00:51 Budimpe�ta, te�ka albanska ravnote�a\nSUN, 23 APR 2000 00:51:46 GMT\nBudimpe�ta, te�ka albanska ravnote�a\nSusret organizovan u Budimpe�ti od strane Projekta za etni�ke odnose na temu '' Albanci u novom milenijumu '', bila je prva prilika nakon rata na Kosovu da se albanski politi�ari iz Tirane, Pri�tine i Skoplja na�u zajedno za istim stolom. Ali, vi�e od toga, po prvi put nakon rata albanski politi�ari su se na�li za istim stolom sa predstavnicima srpske opozicije i srpske manjine na Kosovu.\nPoliti�ari iz Tirane, Nano - predsednik Sicijalisti�ke partije i Milo - ministar inostranih poslova, ponovo su u Budimpe�ti uspostavili kontakte sa Rugovom koji ve� skoro tri godine nije posetio Tiranu. Posebni susreti su vo�eni i sa Thacijem, Surroijem kao i Arberom Xhaferijem. Jedini politi�ar iz Tirane koji je bio odsutan u Budipe�ti bio je demokratski lider Berisha.\nSusret u Budimpe�ti, smatran uspe�nim od strane organizatora, te�i nego za bilo koga drugoga, izgleda da je bio upravo za politi�are iz Tirane. Nano i Milo su bili primorani da igraju na uskom prostoru izme�u zahteva za nezavisno��u Albanaca sa Kosova i neprihvatanja takve teze od strane me�unarodnog faktora. �ak, to je mo�da bio i glavni razlog diplomatskog odbijanja poziva za u�e��e na susretu u Budimpe�ti od strane lidera albanske opozicije, Sali Berishe, koji nezavisnost Kosova i '' nacionalnu izdaju'' njegovih protivnika iznosi kao glavne argumente protiv njih.\nJasno je da kada bi predstavnici zvani�ne Tirane stali u potpunosti na strani opcija koje podr�ava me�unarodna zajednica o budu�nosti Kosova, a koji se baziraju na konceptu nemenjanja granica i protivljenju nezavisnosti Kosova, onda suo�ili sa opasno��u postavljanja jednog visokog zida izme�u Tirane i zajednice Albanaca koji �ive van politi�kih granica Albanije.\nU suprotnom, dakle kada bi politi�ari iz Tirane podr�ali pretenzije sunarodnika s one strane granice za nezavisnim Kosovom, onda bi stavili pod sumnju podr�ku inostranog faktora, koji je od �ivotne va�nosti za Albaniju. To je zasigurno povezano i sa �injenicom da svaki signal podr�ke od strane Tirane pretenzijama Albanaca sa Kosova o nezavisnosti rizikuje da aktivira lan�anu reakciju na svim prostorima gde �ive Albanci.\nPredsednik Socijalisti�ke partije Fatos Nano i ministar inostranih poslova Paskal Milo poku�ali su da prona�u jedan srednji put u nastojanjima da o�uvaju ravnote�u izme�u zahteva kosovskih Albanaca i poznatog stava me�unarodne zajednice prema pitanju Kosova. Tako, ne izjasniv�i se konkretnim terminima u vezi sa statusom Kosova, ministar inostranih poslova Albanije se uporedo sa isticanjem potrebe uva�avanja Rezolucije 12 44 OUN izjasnio u prilog neophodnosti njene modifikacije u budu�nosti. Ovime je on stavio do znanja Thaciju, Rugovi i ostalim Albancima koji su bili u Budimpe�ti da se pod '' modifikacijom '' Rezolucije 12 44 podrazumeva ideja nezavisnosti Kosova, u vreme kada je pominju�i tu Rezoluciju �eleo da poka�e da nije protiv onoga o �emu se odlu�uje u me�unarodnim institucijama oko Kosova.\nMe�utim, predstavnici kosovskih Albanaca, Rugova, Thaci i Suroi odlu�no su branili tezu o nezavisnosti Kosova kao jedinom re�enju koje bi stabilizovalo �itav region. '' Da radimo na stvaranju politi�kih institucija Kosova, a zatim da se organizuje Me�unarodna Konferencija o Kosovu gde �e se Albancima priznati pravo da sami odlu�e'', rekao je Thaci u susretu u Budimpe�ti.\nJasno je da su naredni lokalni izbori na Kosovu najavljeni za jesen bili razlog �to Thaci, Rugova i drugi u najmanju ruku javno, nisu napravili ni minimalno odstupanje od opcije nezavisnosti Kosova. U suprotnom, oni bi na tim izborima izgubili. Kao posedica toga, izjava albanskog ministra inostranih poslova Miloa u vezi sa modifikacijom Rezolucije 12 44 bila je nedovoljna za stvaranje ube�enja kod kosovskih lidera da '' zvani�na Tirana podr�ava njihov zahtev za stvaranje nezavisne dr�ave Kosova ''. �tavi�e, oni se pla�e �injenice da bi nakon pada Slobodana Milo�evi�a, svaka modifikacija gore navedene Rezolucije mogla da favorizuje srpsku stranu, pa bilo to i da bi se pokazalo da me�unarodna zajednica '' nije bila protiv srpskog naroda i Srbije '' ve� samo protiv Milo�evi�a i njegovih saradnika.\nIsto tako, u sklopu nastojanja da se sa�uva '' ekvidistanca '' izme�u kosovskih Albanaca i me�unarodnog faktora, Nano i Milo su insistirali na ideji '' regionalne i evropske integracije '', u okviru koje treba da se definitivno re�i i problem Kosova, gledaju�i to '' nezavisno Kosovo '' danas ili sutra, kao deo integrisanog regiona u evropsku porodicu. ''I jedno nezavisno Kosovo danas ili sutra, bi�e deo regiona integrisanog u evropsku porodicu '', rekao je Milo. Razume se da proces ove regionalne integracije ne mo�e da zavisi bez demokratizovane Srbije. �ak, brojni analiti�ari i budu�nost Kosova neretko vezuju za demokratizaciju Srbije. Ali, logi�ki, jedna demokratska Srbija rizikuje da joj se da vi�e pristupa nad Kosovom od strane me�unarodnog faktora, nego sada�njem Milo�evi�evom re�imu. To je i razlog koji podsti�e kosovske Albance da po�ure u �to br�oj realizaciji ideje o nezavisnosti. Tako, Thaci se pokazao kategori�nim u tom pravcu iznose�i da '' nezavisnost Kosova ne mo�e da bude �rtva srpskog demokratskog procesa ''. Po Thaciju, '' proces sticanja nezavisnosti Kosova je br�i i zna�ajniji nego demokratizacija Srbije ''.\nS druge strane, uvek u okviru nastojanja da se bude na istoj liniji kako sa me�unarodnim faktorom, ali ne stvaraju�i nezadovoljstva me�u kosovskim Albancima, najnovija opcija izneta u susretu u Budimpe�ti bila je ideja predsednika Socijalisti�ke partije Fatosa Nanoa o stvaranju jednog Svealbanskog politi�kog foruma za stabilnost i integraciju. Iznose�i ideju o jednom takvom forumu Nano isti�e da '' vi�e od �est miliona Albanca u regionu Balkana umesto rata �eli mir, umesto menjanja granica �eli integraciju'' i da je ''najstabilnije i najdemokratskije re�enje albanskog pitanja upravo ono posredstvom procesa Pakta stabilnosti''.\nOvim predlogom, politi�ar iz Tirane je mo�da �eleo da evidentira pred me�unarodnim faktorom potencijal koji predstavlja albanski faktor u Paktu stabilnosti, uklju�uju�i tu i ulogu u njenoj implementaciji.\nMe�utim, svakako, uspeh takve inicijative iznete od strane Nanoa izgleda te�kim zbog same �injenice �to �e ideja o nezavisnosti Kosova dominirati aktivnostima ovog formuma koji bi trebao da okupi albanske partije gde god da su. Zbog toga �e se Nano ili drugi koji �e �eleti da stave u prvi plan integraciju i regionalnu demokratizaciju, suo�avati sa ''nezavisnim Kosovom'' koje �e servirati ne samo predstavnici albanskih partija sa Kosova, ve� i politi�kih snaga koje ne pripadaju Kosovu. Konkretno, jedan od poznatih albanskih lidera, predsednik Demokratske partije Albanaca u Makedoniji, Arben Xhaferi u Budimpe�ti se izjasnio u prilog teze nezavisnosti Kosova. Sa svoje strane, ni Berisha se ne ustru�ava da ponavlja da je jedino re�enje pitanja Kosova njegova nezavisnost.\nIdeja o jednom forumu svealbanskog karaktera izneta u Budimpe�ti od strane Nanoa, nije pro�la bez izazivanja zabrinutosti kod drugih u�esnika, ne ra�unaju�i tu predstavnike Srba sa Kosova i srpske opozicije. Oni su izrazili neku vrstu zabrinutosti koja kru�i u medijskim politi�kim i diplomatskim ambijentima da je '' akcija NATO na Jugoslaviju pro�le godine stvorila takozvanu opasnost od stvaranja Velike Albanije''. Tako, jedan italijanski predstavnik Nanoovu inicijativu sa ovog aspekta smatra kao jedan '' moderan oblik nacionalizma''.


Noćenje u banjama od 350 do 3.500 dinara | Kamatica\nPočetna > vest > Noćenje u banjama od 350 do 3.500 dinara\nNoćenje u banjama od 350 do 3.500 dinara\nTekst objavljen: 24.08.2018 12:00\nU Srbiji ima oko 50 banja i većina njih beleži rast posete i broja noćenja i domaćih i stranih turista. Za prvih šest meseci banje u Srbiji posetilo je više od 250.000 gostiju, što je rast od 20 odsto u odnosu na 2017.\nPovoljan uticaj na zdravlje, odmor u miru, lepa priroda, razne manifestacije, blizina drugih turističkih znamenitosti, pristupačna cena samo su neki od razloga zbog kojih se turisti opredeljuju za odmor u banjama. Veliki broj ljudi odlučuje se na odmor u banji upravo u ovom periodu, kada je leto na izmaku.\n- Banja ima širom Srbije i najčešće su okružene planinama, šumama i prirodnim lepotama. Idealne su za aktivan odmor, a ne samo za lečenje. Sve više mladih odlučuje se da boravi u nekoj od banja, za šta je presudan povoljan cenovnik smeštaja, a vreme na odmoru koriste za obilazak okolnih gradova, šetnje, rekreaciju, kupanje u rekama, jezerima i bazenima - kažu turizmolozi.\nTako, na primer, u Sokobanji noćenje u sobi sa upotrebom kupatila može da se nađe već od 500 dinara, smeštaj u malo luksuznijem apartmanu za dve osobe je 1.600 dinara, dok apartmani sa upotrebom kuhinje koštaju oko 2.500 dinara. U manje poznatim banjama kreveti se izdaju za noć po osobi i za 350 dinara, dok je prosečna cena od 600 do 1.000 dinara.\nU hotelima, u zavisnosti od kategorizacije, smeštaj sa doručkom može da se nađe već od 2.000 dinara, dok je apartmanska ponuda od 1.600 do 3.000 dinara.\nSve popularnije su vazdušne banje, kao što je Vrdnik ili Palić, ali na Paliću turiste privlače i termalni bazeni i veliki parkovi, Zoološki vrt, blizina granice sa Mađarskom, blizina grada Subotice poznate po brojnim secesijskim objektima, salašima i vinarijama.\nKao i sve druge banje, i ove imaju velnes i spa ponudu, a turizmolozi ih preporučuju ljudima koji vole "tišinu koja se čuje".\nPansion u hotelima je oko 3.000 dinara, dok smeštaj u privatnim vilama pored jezerima može da se nađe za 1.500 dinara.\n- Budžet koji vam je potreban za odmor u nekoj od banja zavisi od mnogo faktora, ali su za većinu usluga cene prilično ujednačene. Najskuplje će proći oni kojima je potrebna bolnička dnevna nega i njihov boravak u jednokrevetnim sobama je od 20 do 35 evra po danu. Zdravi turisti imaju veliki izbor smeštaja, a njihovi troškovi zavisiće od klase sobe, broja kreveta u sobama, od spratnosti, jer su obično sobe na prvom i drugom spratu skuplje od viših, a na cenu najviše će uticati da li ste izabrali pun pansion, polupansion ili samo noćenje sa doručkom. Domaćini u banjama daju popuste i na dužinu boravka, a na osnovne cene, u koje nije uračunat medicinski program, doplata za, recimo, hidroterapiju košta oko pet evra - kažu turizmolozi.\nSve banje nude i luksuzniji smeštaj, od 50 do 100 evra, a za decu do dve godine boravak u mnogim banjama je besplatan.\ndomaći turisti cena smeštaja Srpske banke banje


U Češkoj 14.054 novozaraženih, kao u jeku jesenjeg talasa pandemije\nBeta 24. decembra 2020. 12:35\nEpidemija Kovid-19 u Češkoj vraća se ka crnim rekordima, kao u jeku jesenjeg talasa, u sredu su testovi otkrili 14.054 novozaražena, najviše za poslednjih sedam nedelja i za 5.700 više nego pre nedelju dana.\n„Ukoliko zaista volite svoje bliske najlepši poklon koji možete da im date jeste da im ne odete u posetu. Ili ako podjete u posetu da budete oprezni, imate obzira da taj poljubac roditeljima ili dedama i bakama ne bude poljubac smrti“, apelovao je ministar Blatni.\nU susednoj Poljskoj takodje ubrzano raste broj novozaraženih a broj preminulih vraća se ka rekordima iz drugog jesenjeg talasa pandemije.\nZa poslednja 24 časa otkriveno je 13.115 novozaraženih tako da se od početka pandemije u Poljskoj zarazilo 1,239 milion od oko 38 miliona stanovnika koliko zemlja ima, saopštilo je danas poljsko Ministarstvo zdravlja.\nU bolnicama se trenutno nalazi 17.239 pacijenata pozitivnih na virus korona od čega je na respiratoru 1.610.


Čak 22% kompanija bez strategije komunikacije na društvenim mrežama – Personal magazin\nČak 22% vodećih komunikacijskih profesionalaca iz oblasti marketinga i komunikacija izjasnilo se da njihove kompanije ne poseduju strategiju komunikacije na društvenim mrežama. To su rezultati najnovijeg globalnog kvartalnog istraživanja Grayling…\nČak 22% vodećih komunikacijskih profesionalaca iz oblasti marketinga i komunikacija izjasnilo se da njihove kompanije ne poseduju strategiju komunikacije na društvenim mrežama. To su rezultati najnovijeg globalnog kvartalnog istraživanja Grayling PULSE koje je danas objavila kompanija Grayling, globalna konsultantska kuća za odnose s javnošću, odnose u sektoru javnih institucija, odnose s investitorima i organizaciju događaja.\nOd kompanija koje poseduju strategiju komunikacije na društvenim mrežama samo 39% njih je integriše u širu strategiju komunikacije. Globalno, samo 23% izvršnih direktora lično učestvuje u komunikaciji na društvenim mrežama svoje kompanije – putem bloga, Twittera i ostalih platformi – dok 44% njih nije ni na koji način uključeno u komunikaciju svoje kompanije na društvenim mrežama. U istraživanju je učestvovalo više od 1100 vodećih profesionalaca iz oblasti komunikacija i marketinga.\nDva najčešća cilja razvoja digitalne strategije kompanija su: „unaprediti ugled“ (21,4%) i „povećati svest“ (22,1%). Za „povećanje prodaje“ kao cilj koji je pokretač razvoja digitalne strategije izjasnilo se 11% anketiranih, dok se za „korisnički servis“ izjasnilo samo 10% ispitanih. Nasuprot tome, 83% kompanija iz sektora Tehnologije, medija i telekomunikacije ima razvijenu digitalni strategiju u poređenju sa 60% kompanija iz sektora Transport, auto & logistika i 68% iz Potrošačkog i maloprodajnog sektora.\nOd ukupnog broja, 78% kompanija iz Zapadne Evrope, koje su odgovorile na anketu, poseduju digitalnu strategiju nasuprot 61.3% kompanija iz regiona centralne i istočne Evrope i Evroazije.\nDirektorka poslovanja s klijentima za regiju jugoistočne Europe i direktorka Grayling kancelarije u Srbiji, Petra Gelb komentarišući rezultate istraživanja izjavila je: „Smatram vrlo značajnim da Srbija, Hrvatska i Slovenija sa 58% kompanija koje imaju strategiju digitalne komunikacije, nimalo ne zaostaju za zemljama u regionu. Posebno ohrabruje informacija da će čak 38% ispitanih kompanija u ove tri zemlje u 2013. godini povećati svoja ulaganja u društvene medije i digitalnu komunikaciju. Rezultati ukazuju na sve veće razumevanje značaja digitalnih komunikacija za uspešno poslovanje kompanije u našem regionu. T\nakođe, čak 30% učesnika ankete u ove tri zemlje smatra da kompanije u kojima rade sve više vrednuju doprinos komunikacija na sveukupni komercijalni uspeh kompanije i da će se taj značaj samo povećavati. Ovim načinom razmišljanja i vrednovanja, kompanije koje posluju u našem regionu ukazuju da se sve više približavamo uobičajenom načinu poslovanja na razvijenim tržištima i ukazuje na trend pozicioniranja komunikacijskih timova i strategija na sve višem nivou unutar kompanija“.\n„Razlozi zašto kompanije praktikuju komunikaciju na društvenim mrežama su brojni, od ,povećanja prodaje’ i ,uticaja’ pa sve do ,unapređenja korisničkog servisa’. Međutim, činjenica da se ,poboljšanje ugleda’ nalazi na drugom mestu, odmah nakon ,povećanja svesti’ govori o sve većem shvaćanju složenosti i važnosti društvenih medija u postizanju poslovnih ciljeva kompanije“, zaključila je Gelb.\nTakođe, rezultati najnovijeg istraživanja Grayling PULSE donose jasniju sliku onoga što se shvata kao konflikt između oglašavanja i odnosa s javnošću putem društvenih mreža i postavlja teret odgovornosti čvrsto u domen PR-a.\nČak 22% kompanija bez strategije komunikacije na društvenim mrežama was last modified: October 31st, 2012 by Redakcija\ndruštvene mrežeGraylingGrayling PULSEstrategija komunikacije


Individualni programski paketi za prozorske kompanije\nKlaes individualna rešenja\nOd planiranja, proizvodnje i komunikacije, sve do online prodavnice\nU cilju optimizacije i organizacije toka posla vaše kompanije na duže staze, nudimo individualna rešenja kao dodatak proizvodnim linijama ne samo za različite zahteve preduzeća, već i za specifične radne procese. Organizacija u planiranju i proizvodnji je jednako u fokusu kao i usluge i standardizacija na mreži.\nNeka od ovih individualnih rešenja su već integrisana u naše proizvodne linije. Budući da svaka kompanija za izradu prozora ima različite potrebe za softverskim rešenjima, uvek za naše klijente obezbeđujemo individualni paket usluga. On se sastoji od odgovarajuće linije proizvoda i pojedinačnih rešenja.\nUspešna obrada naloga počinje još u fazi planiranja\nEfikasno naručivanje materijala i optimalno iskorišćavanje kapaciteta su presudni faktori u planiranju i nabavci. Sa našim rešenjima za planiranje kapaciteta i upravljanje materijalima imate organizaciju naručivanja i proizvodnje čvrsto pod kontrolom. Sa Klaes Reports, imate još bolji pogled na razvoj poslovanja, a sa Klaes CE generator-om možete kreirati svoje dokumente u skladu sa sveobuhvatnim specifikacijama BauPVO-a jednim pritiskom na dugme.\nProizvodnja prozora je potpuno pod kontrolom\nSavršena organizacija i kontrola su najbitnije za proizvodnju. Klaes vam pomaže da optimizujete, automatizujete i kontrolišete svoj proizvodni tok. Sa Klaes e-prod kontrolišete svoju proizvodnju elektronski, beleške i liste u koje se potkradaju greške su stvar prošlosti. Klaes CAM 2D i Klaes CAM 3D obezbeđuju CNC mašinama efikasnu kontrolu pri obradi drveta. Kada se radi o kratkoročnim promenama porudžbina, štampanju lista i vremenu proizvodnje, Klaes door panel configurator i Klaes DoorDesigner osiguravaju optimalnu reprezentaciju i standardizaciju procesa.\nViše slobode sa rešenjima na mreži i online uslugama\nDanas je online prodavnica nezaobilazan deo uspešnog poslovnog koncepta. Sa Klaes webshop-om i online prodajnim programom Klaes webtrade, možete otvoriti sopstveni webshop prozora na internetu. Sa rešenjima koja nude Klaes web business i Klaes web tracking, putem Interneta možete pristupati vašem poslovnom softveru, tim putem dobijati i kontrolisati važne informacije i raditi na mreži sa cloud IT i cloud trade.\nUvek budite dobro organizovani i informisani\nSavršeno organizovana i automatizovana komunikacija štedi dosta vremena. Ovde važnu ulogu igraju organizacija interne komunikacije i transparentnost informacija. Sa Klaes Info Manager, Relationship Manager CRM i Document Management-System DMS uvek ćete imati opšti uvid u ove segmente. Brža i lakša obrada narudžbina može se postići pomoću Klaes openTRANS-a.


Virtuelni taksimetar protiv neposlušnih taksista – Nadlanu.com\nVirtuelni taksimetar protiv neposlušnih taksista\nPRAG, 14. septembra 2010. (Beta) – Pražani i turisti koji posećuju glavni grad Češke konačno će dobiti "oružje" protiv nepoštenih taksista – softver u mobilnom telefonu koji im omogućava da prate da li ih taksista "dere".\nPRAG, 14. septembra 2010. (Beta) – Pražani i turisti koji posećuju glavni grad Češke konačno će dobiti „oružje“ protiv nepoštenih taksista – softver u mobilnom telefonu koji im omogućava da prate da li ih taksista „dere“.\n„Virtualni taksimetar“ zahvaljujući kojem putnik može da tokom vzoznje vidi na ekranu svog mobilnog telefona koliko je uobičajena stvarna cena razdaljine koju je po Pragu prešao taksijem, smislilo je češko preduzeće ET Netera i pregovara sa gradskim vlastima o masovnoj upotrebi.\n„Ukoliko Prag ne prihvati našu ponudu, spremni smo da u projekt idemo sami“, kazao je direktor ET Netera Jirži Stepan. Ako bi se uključile i gradske vlasti, taj jednostavni softver bi vlasnicima tzv. „pametnih“ telefona bio dostupna besplatno, na internetu.


Ješić: Agrarni budžet je neispunjeno političko obećanje | Autonomija\nJešić: Agrarni budžet je neispunjeno političko obećanje\nŠta se desilo sa predizbornim obećanjima da će agrarni budžet biti pet odsto?\nVojvođanski sekretar za poljoprivredu Goran Ješić izjavio je danas da predloženi agrarni budžet Srbije za 2013. godinu nije u skladu sa predizbornim obećanjima koje su davale stranke koje su danas na vlasti.\n„Agrarni budžet ne iznosi pet odsto ukupnog budžeta Srbije i potpuno je jasno da su to bila politička obećanja koja neće biti ispunjena“, rekao je Ješić otvarajući seminar „Info dan“, posvećen predpristupnim fondovima EU.\nOn je dodao da je i predlog republičkog budžeta usvojen uz nedostatak komunikacije Vojvodine i Srbije, jer Vlada Srbije nije konsultovala Pokrajinu prilikom procesa izrade predloga budžeta.\nUz konstataciju da je dijalog na relaciji Pokrajina-Republika izostao i kada je reč o zakonu o podsticajima u poljoprivredi, Ješić je pozvao resorno ministarstvo da „pričaju na tu temu“.\n„Javna rasprava o zakonu o podsticajima traje do 16. novembra i suštinski je važno da svi pričamo na tu temu. Želimo da diskutujemo o budžetu ako uspemo, takođe i o podsticajima“, rekao je Ješić i naveo da u razgovorima moraju učestvovati i\nOn je izrazio očekivanje da će pokrajinski budžet za poljoprivredu u narednoj godini dostići sedam milijardi dinara, ali je naglasio da su ta sredstva više namenska i okrenuta ka javnom preduzeću „Vode Vojvodine“.\nOsvrćući se na predpristupne evropske fondove u oblasti poljoprivrede i tome šta bi sve trebalo uraditi da bismo bili što spremniji za izazove koji nas čekaju, Ješić je ocenio da dosad nije urađeno mnogo.\n„Govori se o tome koliko ćemo para od Evrope dobiti, a bolje je reći koliko je za nas predviđeno jer nije sigurno koliko ćemo uspeti da privučemo. Ako uzmeo skalu od nula do sto odsto, mi smo u ovom trenutku tek na dva do pet odsto spremnosti da bilo šta uradimo“, rekao je Ješić.\nOcenio je da je u Srbiji malo onih koji razumeju ovu politiku, iako se politički ova tema rado koristi.\nPrema njegovim rečima, nije transformisan sistem, ne koriste se racionalno ni domaća sredstva, nije smanjena administracija, savetodavne stručne službe nisu na zadovoljavajućem nivou, registar je katastrofalan, a broj poljoprivrednih inspektora dramatično mali.\n„Ništa nismo uradili, a opravdanja nema jer tu nas nije sprečavalo ni Kosovo niti bilo koje političko pitanje“, kazao je Ješić.\nVlada Srbije usvojila je juče predlog državnog budžeta za 2013. godinu kojim je određeno da će budžet za poljoprivredu iznositi oko četiri odsto ukupnog budžeta države.


VELIKI IZBOR, A VREMENA JE MALO: Koja će od ponuđenih vakcina na tržištu biti najefikasnija, a koja najjeftinija? | Najnovije vesti - Srbija danas\n24.11.2020. • 07:30 Srbija Danas/Novosti\nEvropska komisija pregovara sa proizvođačima potencijalnih vakcina.\nNa svetska tržišta bi uskoro, sledećeg meseca ili u januaru 2021. godine, trebalo da stignu vakcine protiv virusa korona čija je izrada trajala jedva desetak meseci.\nUobičajeno, kreiranje cepiva protiv nove bolesti zna da se protegne na više godina, pa i nekoliko decenija. Unicef je najavio skoru distribuciju dve milijarde doza vakcina, a svetski lideri obećavaju da će glavna karakteristika te gigantske operacije biti fer-plej.\nUnicef je uspostavio saradnju sa 350 avio-prevoznika i više transportnih kompanija da bi se vakcine i oko milijardu špriceva dostavili siromašnim zemljama poput Burundija, Avganistana i Jemena.\nEvropska komisija pregovara sa proizvođačima potencijalnih vakcina u ime cele EU i "nema paralelnih pregovora zemalja članica sa farmaceutskim kompanijama", kažu u Briselu.\nZa skladištenje je prilično nezgodna "Fajzerova" i "Biontekova" vakcina, koja zahteva temperaturu od minus 75 stepeni Celzijusa. Osim toga, kofere sa vakcinama dozvoljeno je otvoriti najviše dva puta za 24 sata. "Modernina" vakcina je povoljnija za transport, jer je optimalna temperatura čuvanja minus 20 stepeni Celzijusa. I ruska vakcina je "manje zahtevna" jer se čuva na minus 18.\nBritanski premijer Boris Džonson ocenjuje da je vest o novoj, 90 odsto efikasnoj vakcini kompanije "Astra Zeneka", razvijenoj u saradnji sa Univerzitetom u Oksfordu, "fantastična", ali da je neophodno dodatno proveriti njenu bezbednost.\nEfikasnost vakcine je 90 odsto, kada se daje pola doze, a potom, u razmaku od najmanje mesec dana, puna doza.\nNaučnici koji su testirali efikasnost kažu da ne mogu biti sigurni da li će virus mutirati, pa će svake godine biti neophodna revakcinacija.\nNa pitanje da li će vakcina pružiti dugoročnu zaštitu, Endru Polard, direktor grupe koja radi na oksfordskoj vakcini, kaže da su naučnici optimistični da bi imunološki odgovor mogao da traje najmanje godinu dana, ali je potrebno još vremena da bi se mogla dati potvrda o trajnosti vakcine.\nKompanija najavljuje da će, u prvom cugu, tržištu ponuditi tri milijarde doza vakcine.\nI druge vakcine koje su pri samom kraju nisu raskrstile sa svim nedoumicama. Američka farmaceutska kompanija "Fajzer" i njen nemački partner "Biontek" objavili su, 18. novembra, da je završna faza kliničkih ispitivanja potvrdila efikasnost od 95 odsto, najviše od svih ostalih kandidata.\nDruga američka kompanija "Moderna" je, 16. novembra, obelodanila da je kasna faza kliničnih ispitivanja na velikom broju dobrovoljaca pokazala da je ova vakcina efikasna 94,5 odsto.\nRuska vakcina "sputnjik V", registrovana prva na svetu, pokazala je efikasnost od 92 odsto u kasnoj fazi kliničkih ispitivanja. Najavljuje se da će ona biti i jeftinija od drugih.\n"Fajzer" i "Biontek", kao i "Moderna", prijaviće se, narednih dana, za dobijanje dozvole za hitnu upotrebu u SAD.\nKina je još u julu otpočela sa davanjem eksperimentalne vakcine, najpre vojsci, a potom i zaposlenima u sektorima sa visokim rizikom od zaražavanja. Najmanje četiri kineske vakcine su u procesu izrade, ali daleko su od završnih faza ispitivanja.\nKorona virus epidemija pandemija vakcina vakcinisanje Svet cena efikasnost


Приказивање чланака по тагу podsticajna sredstva - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nKad se udruže seljaci\nZadrugarstvo se ponovo vraća u Srbiju, a poljoprivrednici su shvatili da samo ujedinjeni mogu da napreduju. Vođeni tom idejom u selu Vojkovci složni domaćini osnovali su zadrugu.\nZadruga je dobila ime „Opšta zemljoradnička zadruga Vojkovci 2018,“ a direktor je mlada nada sela Vojkovci, mladić koji ima svega 21 godinu.\n„Na ideju smo došli prateći aktuelna dešavanja u našoj poljoprivredi, sve više se osnivaju zadruge. Krkobabić pomaže na taj način poljoprivrednike i odlučio sam da zajedno sa mojim komšijama i mi osnujemo zadrugu. Za nas je to bio veliki korak, pomalo smo bili i bojažljivi kako će sve to proći ali eto uspeli smo. Sada kada smo dobili dokumentaciju ostalo je da otvorimo žiro račun u banci i već planiramo da konkurišemo za jesenja podsticajna sredstva koja se daju, repro materijal, đubriva, sadni materijal videćemo još šta će biti najpotrebnije“, rekao je za TopPres Nikola Mijailović. Sloga kuću gradi ali i zadrugu, tako je sedam Vojkovčana krenulo put Jagodine u Zadružni savez za Šumadiju i Pomoravlje.\n„Moje komšije su odabrale mene iako nije baš primereno da ja vodim starije ljude ipak sam još dete prema njima ali verovali su da ja to mogu i eto rezultat se već vidi. Znam da ćemo ujedinjeni i složni uspeti da dobijemo novac i da na taj način unapredimo našu poljoprivredu. Inače se svi bavimo svačim po malo nismo opredeljeni baš na nešto konkretno zato nam je zadruga i nazvana Opšta. U Jagodini smo obavili sve što je bilo potrebno i od 18. juna smo zvanično i mi u zadrugarstvu“, priča Mijailović.\nStara zgrada koja je nekada bila Dom u selu za sada će biti mesto okupljanja ovih vrednih domaćina. Tu će se voditi razgovori i zajednički odlučivati o sledećim koracima.\nJedan od članova ove zadruge je i Bojan Mijailović, on kaže da su njihova očekivanja bolji plasman robe i oživljavanje sela. U mladog direktora polažu sve nade i veruju da mladost može i mora da sačuva selo.\n„Sad konkurišemo za nepovratna sredstva za nabavku steonih junica, planiramo da širimo stočarstvo jer ovde ima dosta pašnjaka i smatramo da je ta čista priroda presudna za uzgoj krupne stoke“, kaže Mijailović.\nPodsticajna sredstva za 84 poljoprivrednika\nImajući u vidu efekat i značaj subvencija u oblasti poljoprivrede za registrovane poljoprivredne proizvođače, Sekretarijat za privredu je i u ovoj godini nastavio sa merama dodele podsticajnih sredstava u oblasti stočarstva.\nVršilac dužnosti sekretara za privredu Milinko Veličković podsetio je da je ove godine sekretarijat obezbedio 120 miliona dinara za pomoć poljoprivrednim proizvođačima u vidu subvencija.\nSproveli smo postupak dodele podsticajnih sredstava u oblasti stočarstva za nabavku steone junice simentalske rase. Ovaj projekat se uspešno sprovodi i naišao je na veliko interesovanje i odobravanje poljoprivrednih proizvođača sa teritorije Beograda, jer je Grad Beograd dodelio bespovratna sredstva u iznosu od 80 odsto cene nabavke steone junice simentalske rase. Maksimalan iznos podsticajnih sredstava po korisniku je 300.000,00 dinara – naglasio je Veličković.\nSekretarijat za privredu danas je zaključio ugovore o isplati podsticajnih sredstava u oblasti stočarstva na teritoriji grada Beograda sa 84 korisnika podsticajnih sredstava.


Metal sistemi bi u restrukturiranje\nKragujevačka fabrika Metal sistemi, u kojoj država ima vecinski udeo od 57 odsto kapitala, očekuje da postane preduzeće u restrukturiranju.\nU Samostalnom sindikatu fabrike je rečeno da se promenom statusa stvaraju uslovi za normalno funkcionisanje firme.\n"Proces restrukturiranja podrazumeva program mera za izlazak fabrike iz krize, pripremu za novu privatizaciju, ali i sprečavanje prinudne naplate dugovanja skidanjem novca sa računa", rekao je predsednik sindikata Miloš Tanasković.\nFabrika Metal sistemi ima dugovanja od oko 16 miliona dinara iz prethodnog perioda kada je poslovala kao privatno preduzeće.\n"Iz Agencije za privredne registre očekujemo da do kraja ove sedmice dobijemo rešenje o procesu restrukuriranja, nakon zahteva koji smo podneli pre 15 dana", rekao je Tanasković.\nPreduzeće Metal sistemi je, nakon višmesečnog štrajka radnika, podržavljeno početkom juna ove godine, kada je država preuzela 57 odsto kapitala. Prethodni vlasnik Dragoljub Radulović je zadržao 33 odsto, a radnicima je podeljeno 10 odsto kapitala.\nŠtrajk radnika Metal sistema je obustavljen 1. avgusta, kada je i formiran Upravni odbor fabrike.\nPrema rečima Tanaskovića, predsednik Upravnog odbora i zastupnik preduzeća postavljen je odlukom Vlade Srbije "u trećem pokušaju". Tu dužnost obavlja Rade Milovanović, koga je vlada nakon odluke o podržavljenju u februaru ove godine postavila najpre kao direktora a zatim za predsednika Skupštine akcionara Metal sistema.\nOd kada je država postala većinski vlasnik preduzeća, radnicima su isplaćene dve zarade, za maj i jun, iz kredita Fonda za razvoj. Zaposleni koji su poslednjih meseci radili primili su oko 23.000 dinara, dok su ostalim radnicima uplaćene minimalne zarade od oko 18.000 dinara.\nOd 266 zaposlenih u dve fabrike Metal sistema - Procesnoj opremi i Fabrici krupnih lanaca, trenutno je angažovano oko 150. "Uposlenost u Procesnoj opremi je zadovoljavajuća, što nije slučaj u Fabrici lanaca", rekao je Tanasković.\nPrema njegovim rečima, slaba je naplativost odrađenih poslova, a problem u poslovanju predstavlja i to što nije stigla očekivana podrška od Vlade Srbije, odnosno Ministarstva ekonomije, koje je obećalo pomoć od oko 30 miliona dinara za pokretanje proizvodnje.\nRadnici Metal sistema su štrajkovali od septembra prošle godine, a od 4. aprila ove godine su ušli u zgradu Skupštine grada Kragujevca gde su boravili danonoćno do početka maja.


Monday, 18 April 2011 18:32\n"S obzirom da će sutra u Trebinju biti prezentovan projekat hidroelektrane 'Dabar', koja treba da se gradi, oni su nas upoznali da se 80 odsto kapaciteta te hidroelektrane nalazi na području opštine Bileća i da je stav svih bilećkih odbornika da sjedište elektrane bude na području ove opštine", izjavila je Golićeva Srni.\nOna je rekla da je na sastanku sa načelnikom opštine Bileća Draganom Babićem i njegovim saradnicima razgovarano o izradi prostorno planske dokumentacije, primjeni, ali i o određenim izmjenama Zakona o uređenju prostora i građenju koje se odnose na stimulisanje i privlačenje stranih investicija.\n"Razgovarali smo o problemima na području opštine Bileća i oni su tražili da im pomognemo oko prostorno planske dokumentacije, provođenja Zakona o prostoru i građenju, legalizacije objekata. Konstatovali smo da je ovo ministarstvo opštini Bileća u 2009. godini pomoglo sa 30.000 KM grant sredstava za izradu prostorno planske dokumentacije", rekla je Golićeva.\nGolićeva je napomenula da je opštinsko rukovodstvo zatražilo pomoć za izradu prostornog plana opštine, ali je dodala da će razmotriti kolika se pomoć može pružiti u okviru raspoloživog budžeta.\nOna je istakla da je rukovodstvo opštine naglasilo da je prošlogodišnja pomoć Vlada Srpske od 400.000 maraka najveća pomoć koju je Vlada dala ovoj opštini u poslijeratnom periodu.\nMinistri su informisani o stečajnom postupku tekstilne fabrike "Bilećanka" i o investitoru koji bi kupio ovu fabriku, gdje bi proizvodio čamce i glisere.\n"Rekli su nam da bi to bio veliki napredak za opštinu Bileća, jer bi to značilo nove investicije i nova radna mjesta", dodala je Golićeva.\nU Trebinju će sutra biti održana 4. tematska sjednica Vlade na kojoj će biti prezentovan projekat hidroelektrane "Dabar".


Stanišljević prebačen u Banjaluku - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Beograd: Čistač cipela Oboren Ginisov rekord u maturantskom plesu Stan' Neretvo Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Stanišljević prebačen u Banjaluku Printajte Veličina slova - + 17.01.2012 Božidar Stanišljević, koji je u BiH osumnjičen za terorizam, prebačen je iz Sarajeva u zatvor Tunjice kod Banjaluke.\nDirektor tog zatvora Pero Dunjić kaže da je Stanišljević 14. januara prebačen u pritvorsku jedinicu zatvora Tunjice kod Banjaluke.\nStanišljević je priznao da je u halu "Borik" u Banjaluci unio arsenal oružja i eksploziva, koji je pronađen dan uoči svečane akademije povodom proslave 20 godina Republike Srpske i krsne slave RS.\nPolicija Republike Srpske je pronašla u novinarskoj loži torbu u kojoj su se nalazili automatska puška s prigušivačem i pet okvira, tri kilograma plastičnog eksploziva TNT velike razorne moći, četiri bombe i poluautomatska puška sa 330 komada municije, kao i štapini sa upaljačem.\nPrema proceni MUP-a RS, da je oružje u dvorani aktivirano, ugrozilo bi živote više od 1.000 ljudi koji su prisustvovali proslavi. Sud BiH odredio je Stanišljeviću jednomesečni pritvor posle hapšenja 10. januara


Patrijarhova božićna poslanica: ""Sloboda za srpski narod nije moguća u samoproglašenoj lažnoj državi Kosovo" - Nedeljnik\nPatrijarhova božićna poslanica: ""Sloboda za srpski narod nije moguća u samoproglašenoj lažnoj državi Kosovo"\nPatrijarh je u poslanici pozvao sve narode sa prostora bivše Jugoslavije na praštanje i pomirenje jer je to "jedini način da se oslobodimo robovanja prošlosti i dnevno-političkim interesima"\nPoglavar Srpske pravoslavne crkve (SPC) patrijarh Irinej služio je danas u Beogradu u hramu Svetog Save na Vračaru, liturgiju povodom Božića, najradosnijeg hrišćanskog praznika koji označava rođenje Hristovo.\nBogosluženju su prisustvovali ministar inostranih poslova Ivica Dačić, potpredsednik Skupštine Srbije Vladimir Marinković, princ Aleksandar Karađorđević, predstavnici Rimokatoličke crkve, apostolski nuncije Lučano Surijani i nadbiskup beogradski Stanislav Hočevar.\nNakon liturgije, u hramu Svetog Save, kao i drugim crkvama i manastirima SPC, pročitana je božićna poslanica koju je uputio patrijarh Irinej.\n"Rođenje Sina Božjeg je za hrišćane centralni, ključni, najvažniji događaj svetske istorije i njegov smisao u apsolutnoj meri utemeljuje hrišćanski način života i hrišćanski pogleda na svet", podsetio je poglavar SPC u poslanici koju je pročitao episkop remezijanski Stefan.\nU poslanici je patrijarh Irinej, govoreći o položaju srpskog naroda na Kosovu, naglasio da mu se tamo "oduzima čak i osnovno pravo na život dostojan čoveka".\n"Sloboda za srpski narod i za sve druge nije moguća u samoproglašenoj lažnoj državi Kosovo", naglasio je patrijarh Irinej.\nOn je u poslanici pozvao sve narode sa prostora bivše Jugoslavije na praštanje i pomirenje jer je to "jedini način da se oslobodimo robovanja prošlosti i dnevno-političkim interesima".\n"Duboko žaleći i saosećajući sa srpskim i svim ostalim žrtvama nesrećnih ratova na prostoru Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Srbije, molimo se novorođenom Bogomladencu, Darodavcu svakog mira, da se mir konačno useli u naša srca, da oprostimo jedni drugima jer je i Gospod oprostio nama sagrešenja naša", istakao je patrijarh Irinej.\nOn je "duhovnu decu" SPC pozvao da se čuvaju "teških i neoprezno izgovorenih reči, imajući na umu da društveno okruženje u kome živimo stvaramo upravo rečima".\n"Blage reči leče, gruba reč povređuje, a rane od reči često su grublje i od fizičkih rana", upozorio je patrijarh Irinej.\nBožić se slavi tri dana, prvi je 7. januara, kada ujutru, pre svitanja, zvone sva zvona na pravoslavnim hramovima objavljujući dolazaka božićnog slavlja.\nPre liturgije, zamesi se testo od kojeg se peče pogača – česnica, u koju se stavi novčić. Iznosi se na na sto, gde je već postavljen svečani ručak, okreće se kao slavski kolač i lomi na delova koliko je ukućana.


Festival „Zvezdarijada“ u toku, Duda Bezuha drži radionice Muzičke produkcije, a takmičenje “Prvi glas Zvezdare” krajem maja | musicpocket\nFestival „Zvezdarijada“ u toku, Duda Bezuha drži radionice Muzičke produkcije, a takmičenje “Prvi glas Zvezdare” krajem maja\n"Kod nas dolaze mladi ljudi koji pre svega znaju za međusobnu podršku, strpljenje, razumevanje i poštovanje, umeju da stvaraju i čuvaju prava prijateljstva", kaže organizator manifestacije Dragana Petrović\n„Kod nas dolaze mladi ljudi koji pre svega znaju za međusobnu podršku, strpljenje, razumevanje i poštovanje, umeju da stvaraju i čuvaju prava prijateljstva“, kaže organizator manifestacije Dragana Petrović\nBEOGRAD, 17. aprila: Festival kulture mladih – manifestacija „Zvezdarijada“ u vidu mnogih edukativnih kulturnih programa uveliko je u toku, a krajem maja u organizaciji Gradske opštine Zvezdara, tradicionalno će biti realizovano takmičenje “Prvi glas Zvezdare”.\nTakodje, pored škole pevanja koja je redovna, prvi put se ovih dana održavaju radionice Muzičke produkcije.\nKako je naglasila organizatorka manifestacije Dragana Petrović, za spomenute radionice muzičke produkcije zadužen je Dušan Duda Bezuha, vrhunski muzičar, gitarista, kompozitor, svestran i kompletan autor.\nDragana je naš gost danas, na portalu Music Pocket, i putem agencije Tanjug, da predstavi neobičnu i kvalitetnu manifestaciju koja uspešno funkcioniše na više nivoa kroz multimedijalne sadržaje.\nSvi programi su besplatni za decu i mlade odredjenog uzrasta od 15 do 25 godina i svi imaju jednako pravo u programima festivala, bez diskriminacije i izdvajanja po osnovu pola, socijalne, kulturne, etničke, religijske ili druge pripadnosti, mestu boravka, prebivališta, materijalnog ili zdravstvenog stanja, teškoća i smetnji u razvoju i invaliditeta, i po drugim osnovama.\nNakon završetka prethodnog izdanja Zvezdarijade, sprovedena je anketa među mladima sa Zvezdare sa jedinim ciljem da se ispitaju njihova interesovanja iz oblasti kulture, a rezultati su i više nego povoljni: čak 57,1 % mladih je izrazilo interesovanja za oblasti muzike, što je veoma obradovalo Draganu i prijatno iznenadilo da postoje oni odabrani koji teže iskonskim, pravim vrednostima kod nas.\nKako je najveći broj mladih dolazio na radionice pevanja, sa tim u vezi, polaznicima su organizovane najnovije radionice muzičke produkcije za koju je zadužen Duda Bezuha.\nŠkolu pevanja vodi Jovana Avramović, master muzikolog, a sve radionice su isto besplatne i vode ih poznati stručnjaci u oblasti kulture.\n“Svesni smo da većina mladih privatno sluša novokomponovanu muziku često nedefinisanu u kojima se promovišu loše vrednosti, alkoholizam, opojne supstance, isticanje nemoralnog ponašanja, a prisutan je i vizuelni uticaj sa skupim automobilima i obavezno oskudno odevenim devojkama sličnog fizičkog izgleda“, oštro je primetila osvešćena i veoma zabrinuta organizatorka za profil mladih danas u pogledu kulture.\n„Često čujemo tekstove koji propagiraju mržnju, depresiju i bahato ponašanje. Sa ovim poražavajućim činjenicama dolazimo do zaključka da u današnje vreme nije lako biti mlada osoba jer je teško odoleti izazovima koje nosi potreba za pripadanjem u društvu”, napravila je Dragana Petrović kritičku analizu savremenog društva i pojma idola danas.\nIz tog razloga ona smatra da je mladima potrebno da se pomogne kad god se ukaže prilika, jer omladina ima uzore u likovima heroja rep, folk i trep muzike, a ovde za školu pevanja je zadužena navedena Jovana Avramović, obrazovana muzičarka, kao i istaknuti umetnik Dušan Duda Bezuha, koji se na radionicama trude da nauče mlade da razlikuju dobro od lošeg, šta je stvarno i nerealno.\nDušan Duda Bezuha, foto: Wood\nNa taj način učesnici ovih kreativnih radionica prave diferencijaciju između svojih opredeljenja i onoga što se promoviše u ne baš kvalitetnoj muzici.\nMuzička umetnica i pedagog Jovana Avramović polaznike uči raznim tehnikama disanja i pevanja i mladi pokazuju razumevanje jedno za drugo. Iako im nekad ne ide od ruke da savladaju sve prepreke, ipak ne odustaju lako, nastavljaju napred, ulažu napor i veruju da se svaki trud isplati.\n„Moji saradnici i ja uz podršku Gradske opštine Zvezdara, koja godinama realizuje “Zvezdarijadu”, imamo odgovornost i zahvalnost na dobijenoj prilici da na našim muzičkim radionicama, na ispravan način mladima pružimo mogućnost da se pozitivno razvijaju i tako oblikuju određena shvatanja u kulturi“, istakla je Dragana.\n„Negativni uticaj koji današnja muzika propagira veoma je važna tema i problem kojim bi trebali ozbiljnije da se bave svi koji su direktno uključeni u proizvodnju i emitovanje takve muzike. Često na malim ekranima vidimo osobe koji su loši idoli mladima, pa se pitam da li mediji zaista takav uticaj treba da imaju ili da daju prostora mladima koji žive u skladu sa pravim vrednostima“, objasnila je Petrović i napomenula da na radionice dolaze talentovane osobe koje su svesne da su inteligencija i emocija neophodne za život i da je sasvim ispravno biti normalan i obrazovati se.\nZainteresovani mogu da se prijave na imejl adrese jimny.belgrade@gmail.com i zvezdarijada1@gmail.com, a učesnike i pobednike takmičenja očekuju i vredne nagrade.\nDuda Bezuha drži svoju radionicu Muzičke produkcije u okviru „Zvezdarijade“\nPrivatne škole pevanja, kursevi snimanja filma ili kreativnog pisanja uglavnom nisu povoljni ni pristupačni za mlade u Beogradu upravo zbog visokih iznosa plaćanja.\nMuzičar, aranžer, kompozitor, producent Bezuha kao bivši učesnik Zvezdarijade smatra da je vrlo korisno za mlade da budu deo ove muzičke priče, da će svakako steći znanja koja će im koristiti u životu, a da će se pritom dobro zabaviti i družiti i da će im uloženo vreme biti lepa uspomena i kvalitet više za svakoga od njih.\nKurs audio snimanja i muzičke produkcije je koristan i praktičan način da polaznici nauče kako da u profesionalnim programima snime pesmu, obrade zvuk, stvore audio fajl ili mp-3 koji dalje mogu slušati, poslati, stavljati na video – audio platformu Youtube.\nRadionice polaznicima omogućavaju da u kućnim uslovima u programu koji je neka vrsta virtuelnog studija, snime pesmu i zvučno je obrade.\nKako je govorio Bezuha, kurs je vrlo koristan i edukativan, a mladima pruža način da se muzički izraze i budu kreativni.\n„Kod nas dolaze mladi ljudi koji pre svega znaju za međusobnu podršku, strpljenje, razumevanje i poštovanje, umeju da stvaraju i čuvaju prava prijateljstva. Iako živimo u državi u kojoj smo odavno preopterećeni egzistencijomi drugim problemima, nadam se da će u budućnosti biti više ulaganja u kulturu i da će mediji ovakvim temama znatno više posvetiti pažnju i na taj način dobrineti pozitivnom razvoju mladih”, smatra organizatorka Petrović.\nVeoma svestrana i dinamična dama Dragana Petrović je nakon upisa mastera iz komunikologije, nekoliko godina radila u dnevnim novinama „Glas javnosti“ kao novinarka, da bi šest godina provela u produkciji „Vesta“, sa porodicom Čelić, na proizvodnji gledanih emisija „Beograđani“ i „Porodični lekar“ za RTV Studio B. Kasnije je saradjivala sa raznim privatnim producentskim kućama snimajući emisije za televizije Prva TV, RTS 1 i 2 gde je, na medijsko tržište, uspešno marketinški afirmisala nove TV formate.\nPrvi posao je imala još u vreme studiranja, nakon prakse u modnoj agenciji koja je se bavila organizacijom izbora za Mis Balkana, gde je dobijala kratko upustvo za rad, brzu raspodelu zadataka i u hodu učenje i rad.\nSa radionice Muzičke produkcije\n“U dobrom muzičkom timu kuca jedno srce. Tokom priprema za nove aktivnosti u komunikaciji za starim učesnicima moglo se zaključiti da naše radionice ispunjavaju glavni cilj – okupljaju mlade u jednu prelepu akciju punu optimizma, radosti i smeha. Iako se fizički nismo viđali za vreme korone, polaznici su jedni drugima bili velika podrška, a ne konkurencija, što samo pokazuje da ih je muzika spojila ne jedan nesebičan način”, zaključila je Dragana Petrović.\nFotoPromo arhiva Dragane Petrović, Wood


Lučić: U drugoj polovini sledeće godine biće aktivna 5G mreža u Srbiji\n17.12.2021 | Info\nU drugoj polovini sledeće godine biće aktivna 5G mreža u Srbiji, izjavio je danas generalni direktor Telekoma Srbija Vladimir Lučić i najavio da da se sredinom sledeće godine očekuje raspisivanje tendera za uvođenje 5G mreže.\nNaš cilj je da cela teritorija Srbije bude pokrivena 4G signalom, a da u prvoj fazi 60 odsto teritorije bude pokriven 5G signalom, rekao je Lučić za TV Prva i naglasio da je Telekom Srbija već sa 1.400 4G stanica obezbedio pokrivenost 4G signalom na 85 odsto teritorije, odnosno za 98 odsto stanovništva.\n"Kada je reč o 5G mreži, prvo će biti pokriveni veliki gradovi, gde najviše ljudi koristi 5G telefone, ali brzo ćemo je proširiti i na ostale delove Srbije", najavio je Lučić.\nOsvrćući se na kredit vredan 70 miliona evra, koji je Telekomu Srbija odobrila Evropska investiciona banka (EIB) za proširenje 4G i uvođenje 5G mreže, Lučić je ocenio da je to dobra vest za državu i tu kompaniju, kao i da sama EIB smatra da će takvo ulaganje u Telekom pomoći Srbiji da brže uđe u digitalnu transformaciju.\n"U drugoj polovini sledeće godine biće aktivna 5G mreža u Srbiji, što znači veću brzinu interneta, ali manje kašnjenje signala mašina kojima se upravlja preko 5G mreže - što je od značaja za industriju", ocenio je Lučić.


Kovačica primer sloma medijskih reformi\nBeta 6. septembra 2016. 12:55\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) ocenili su danas da primer RTV OK iz Kovačice predstavlja dokaz tvrdnje da su medijske reforme u Srbiji doživele slom kao i da su, pored medijskih sloboda ugroženi položaj novinara i opstanak medija, ali i prava gradjana.\nPrema navodima dva novinarska udruženja, zaposleni u RTV OK iz Kovačice, u skladu sa Zakonom o javnom informisanju i medijima, ostvarili su pravo na besplatne akcije, a država, odnosno Ministarstvo privrede, „izbegava da se prenos tih akcija i realizuje“.\n„To se dešava najverovatnije zbog činjenice da novi vlasnici nisu politički podobni. U medjuvremenu je taj medij postao propagandno sredstvo u rukama nove lokalne vlasti, predvodjene Srpskom naprednom strankom, a ‘nepodobni novinari’ ne primaju platu i onemogućeno im je da profesionalno obavljaju posao“, piše u saopštenju.\nNavodi se da je prema saznanju NUNS i NDNV, RTV OK trenutno u teškoj finansijskoj situaciji, te da postoji pretpostavka da je „cilj novog menadžmenta njegovo gašenje, kako bi se onemogućilo da novinari postanu vlasnici medija i oslobodio prostor za novu, partijsku radio-televiziju“.\n„Više je nego jasno da je vlast, odnosno vodeća vladajuća stranka učinila sve da napravi potpunu konfuziju u sprovodjenju medijskih zakona sa ciljem da zadrži ili uveća svoj enormni uticaj na medije, a da je Kovačica samo jedan od mnogobrojnih primera“, naveli su NUNS i NDNV.\nUdruženja su ocenila i da Opština Kovačica „drastično krši“ medijske zakone, jer odbija da objavi ko je dobio sredstva na konkursu za sufinansiranje medijskih sadržaja od javnog interesa koji je raspisan početkom ove godine.\n„Niko ne zna kome je ova lokalna samouprava dodelila 17,5 miliona dinara i po kojim kriterijumima, iako je bila dužna da po Zakonu o javnom informisanju i medijima tu informaciju objavi na svom veb-sajtu, kao i da je dostavi svakom učesniku konkursa u elektronskoj formi“, dodaje se u saopštenju.\nNUNS i NDNV su istakli i da RTV OK ima poseban značaj i kao višejezični medij, te da zbivanja u toj opštini mogu „veoma negativno da se odraze i na medjunacionalne odnose“.


Direktorka Krušika najavila potpisivanje novih poslovnih ugovora | Patak Online – Valjevo vesti\nVALJEVO- Direktorka valjevske vojne fabrike „Krušik“ Jovanka Božić izjavila je za „Politiku“ da su ključni problemi koji su uzrokovali trenutno stanje smanjene likvidnosti fabrike negativna medijska kampanja vođena protiv „Krušika” više od dve godine, zatim broj zaposlenih koji prevazilazi realne potrebe, kao i dugovanja prema dobavljačima koja su dostigla kulminaciju u poslednjem kvartalu 2019. godine.\nOna je navela da zaposleni, menadžment fabrike i reprezentativni sindikati u ovom trenutku imaju isti cilj, a to je rešavanje problema overe zdravstvenih knjižica radnicima koji su bez zdravstvenog osiguranja od kraja aprila.\n„U prethodnom periodu pokrenute aktivnosti preko nadležnih državnih organa da se premosti trenutno stanje i obezbedi overa zdravstvenih knjižica u narednih tri do šest meseci. Stigle su ohrabrujuće vesti da najviše državno rukovodstvo intenzivno radi na iznalaženju konkretnog rešenja koje će u vrlo kratkom roku pomoći da se prevaziđe ovo osetljivo socijalno pitanje“, rekla je direktorka „Krušika“.\nOna je dodala da je lošoj situaciji u vojnoj fabrici doprinela i pandemija korona virusa, koja je negativno uticala na poslovanje tokom prethodne i ove godine, zbog čega je izostalo zaključenje brojnih ugovora, ali se nada da će rukovodstvo fabrike uspeti da obezbedi dovoljno posla za naredni period.\n„Ovih dana je ugovoreno ili u završnoj fazi ugovaranja poslova u vrednosti od 20 miliona dolara, a do kraja godine očekuje se potpisivanje ugovora vrednih dodatnih 40 miliona dolara. Na bazi dosadašnjih i očekivanih komercijalnih ugovora, čiji je potencijal preko 100 miliona dolara, ohrabruju procene da će fabrika tokom prvog kvartala 2022. godine krenuti sa urednim izmirivanjem tekućih i ujedno pronaći prihvatljiva rešenja za reprogram neizmirenih obaveza nastalih u proteklih godinu dana. Aktuelna poslovna politika usmerena ka uštedama, racionalizaciji poslovanja kroz oslonac na sopstvene kapacitete, aktivnoj komunikaciji sa dobavljačima radi servisiranja ranijih dugova i pronalaženju novih i vraćanju poverenja kod dosadašnjih kupaca“, istakla je direktorka „Krušika“ za dnevni list „Politika“.\nU „Krušiku“ navode da je dug prema dobavljačima je smanjen za 30 odsto , kao i da su sva dosadašnja dugovanja za nabavku nove opreme iz perioda od 2016. do 2019. godine izmirena.\nU vojnoj fabrici je trenutno zaposleno oko 2.500 radnika, od toga u stalnom radnom odnosu oko 1.200, dok su ostali po ugovoru.\nPrethodni članak Mionički Dom zdravlja dobio rendgen aparat\nSledeći članak Nemačka kompanija u Valjevu otvara fabriku sa 1.000 novih radnih mesta\n1 komentar na “Direktorka Krušika najavila potpisivanje novih poslovnih ugovora”\nRadnik: 15. oktobra 2021. at 10:49\nHvala ti Vucicu


Peruanski ljiljan | SerbianForum\nLiljan moze da naraste preko jednog metra, ima cvrstu stabljiku i cvetove raznih boja. Voli osuncana mesta, a previse zasenjene mesto daje visoku i mlitavu stabljiku na kojem se nerazvijaju pupoljci. Ljiljan cveta u toku proleca i leta, ali ukoliko temperature prelazi 25 stepeni cvetovi ce izostati, ali ce mu se ubrzano razvijati koren. Najbolje je ljiljan gajiti u vlaznom zemljistu, ali mu je potrebno dobro drenirano zemljiste, da ne bi doslo do truljenja i razvoja bolesti. Bilo kakva bolest da zahvati biljku, uvek se prvo odstrane bolesni listovi a ostale delove prskamo fugicidom ili insekticidom u zavisnosti od bolesti.\nPodzemni delovi biljke se veoma brzo razmnozavaju, i ako biljku gajite u saksiji moracete cesce da je presadjujete jer prerasta za veoma kratko vreme, najbolje je peruanski ljiljan gajiti u basti. Rasadjivanje je najbolje obaviti pocetkom jeseni na dubini od 20 cm do 30 cm, biti veoma pazljiv sa korenjem ljiljna jer je veoma osetljiv. Biljka najbolje uspeva u mesavini ilovace, treseta i peska jer mu je potrebna dobro drenirana podloga. Pre sadnje u rupu koju smo iskopali treba takodje staviti organsko djubrivo kako bi se biljka sto bolje privikla na nove uslove. Ukoliko zelimo da imamo prelepi zbun ljiljna treba ga ostaviti na istom mestu nekoliko godina.\nPeruanski ljiljan prezimljava u basti , zbog cega je pozeljno oznaciti mesto na kome se nalazi kako ga u prolece ne bi slucajno prekopali. Posto ne podnosi jako niske temperature i moze doci do smrzavanja, neophodno ga je prekriti slamom, liscem ili piljevinom, pa preko toga staviti najlon.\nUkoliko raste u suvom i toplom mestu, peruanski ljiljan cesto je na meti grinja. Ovi insekti razmnozavaju se veoma brzo, a njihovo prisustvo odaju zuti listovi koji venu i opadaju, ukoliko se ne primeni odgovarajuca nega bljka moze i da ugine. Redovno treba odstranjivati korov kao i zarazene delove biljke, biljku je neophodno redovno zalivati i kontrolisati donje delove biljke gde se insekti najcesce nakupljaju.\nPored toga ovo cvece napadaju i gljivice koje se javljaju u vidu svetlonarandzastih, zutih ili braon tackica na donjim listovima. Gljivicama pogoduje visoka vlaznost, pa je neophodno obezbediti dobru cirkulaciju vazduha, a cvece zalivati u popodnevnim casovima kako bi se lisce osusilo pre nego sto padne noc. Ukoliko je bolest vec zahvatila biljku potrebno je odstraniti zarazene delove biljke, i pritom isprskati celu biljku fungicidom.


Na Kosovu trenutno živi 40 osoba kojima je dijagnostifikovan ovaj virus, a prvi slučaj je zabeležen 1986. godine (ilustrativna fotografija)\nTekst: Ariana Kasapolli Selani\nMeđunarodni dan borbe protiv AIDS-a (1. decembar) Kosovo obeležava bez ijednog HIV pozitivnog slučaja tokom ove godine jer na Infektivnoj klinici pri Univerzitetsko kliničko bolničkom centru, od pojave korona virusa sredinom marta, ni jedna osoba nije testirana.\nTo je za Radio Slobodna Evropa (RSE) potvrdio Aljban Đonbaljaj (Alban Gjonbalaj), predsednik kosovskog Udruženja osoba koje žive sa HIV-om a koji je i sam inficiran tim virusom.\nInfektolog Murat Mehmeti, koji leči zaražene HIV-om na Infektivnoj klinici u Prištini, priznaje da je zbog pandemije došlo do kašnjenja u rutinskim testiranjima ali izražava nadu da će se takva situacija promeniti u decembru.\n"Nije problematično to što smo do sada odlagali testiranje. Oni bi bili izloženi većem riziku ako dođu na kliniku, gde već imamo inficirane korona virusom", kaže Mehmeti.\nOn napominje da osobama inficiranim HIV virusom tokom pandemije nije bila potrebna hospitalizacija, te da su dobili terapiju koju uzimaju kod kuće.\n"Niko nije imao problema", tvrdi Mehmeti.\nProces testiranja na HIV virus vrši se u laboratoriji koja funkcioniše u okviru Nacionalnog instituta za javno zdravlje Kosova preko Infektivne klinike.\nMikrobiolog sa ovog instituta Dževat Jakupi (Xhevat Jakupi) navodi da je ta laboratorija sve vreme bila spremna da izvrši analizu uzoraka ali da Infektivna klinika nije poslala nijedan jer je preopterećena.\n"Nisu uspeli da prikupe uzorke od ljudi koji žive sa HIV-om. Institut je spreman, laboratorija je na raspolaganju i imamo materijal", rekao je Jakupi.\nAljban Gjonbaljaj navodi da su su poslednji testovi na HIV urađeni u martu ali da ni jedna osoba nije rezultirala pozitivno na taj virus.\n"Bilo je lečenja ali se javila briga da bismo mogli da ostanemo bez terapije. Na sreću, izvršeno je snabdevanje i nije bilo nedostatka lekova. Trenutno nemamo jednu vrstu leka ali verujem da ćemo ih uskoro dobiti", kaže Gjonbaljaj.\n"Nadamo se da će se poboljšati sutacija u vezi pandemije jer je zbog nje naš problem bio u senci", dodaje on.\nHIV virus i dalje predstavlja globalni zdravstveni problem koji je, prema podacima Svetske zdravstvene organizacije (SZO), do sada odneo skoro 33 miliona života i sa kojim živi 38 miliona ljudi. Zahvaljujući efikasnoj terapiji i lečenju, HIV infekcija je postala hronična bolest koja može da se kontroliše. Ovaj virus napada imunološki sistem pa su ljudi podložniji mnogim infekcijama i nekim vrstama karcinoma.\nNa Kosovu trenutno živi 40 osoba kojima je dijagnostifikovan ovaj virus, a prvi slučaj je zabeležen 1986. godine.\n'Živim sa HIV-om'\nHIV ne treba zanemariti zbog pandemije\nEvropski centar za kontrolu i prevenciju bolesti i SZO su 26. novembra zatražili dodatno testiranje na HIV, jer se mnogim ljudima prekasno dijagnostifikuje prisustvo ovog virusa koji izaziva AIDS. To se, prema navodima ovih organizacija, najčešće dešava u Istočnoj Evropi i Centralnoj Aziji. Takođe, prema Evropskom centru za kontrolu i prevenciju bolesti, kasna dijagnoza prisustva HIV-a doprinosi kontinuiranom prenošenju tog virusa dok inficirane osobe ne dobijaju adekvatan tretman.\nDirektorka Evropskog centra za kontrolu i prevenciju bolesti Andrea Ammon je napomenula da zemlje ne bi smele da ignorišu pitanja poput HIV / AIDS-a zbog pandemije COVID-19.\n"Rana dijagnoza HIV-a je prioritet", rekla je ona.\nZašto su oboljeli od COVID-19 stigmatizirani?\nNa Kosovu slučajevi pozitivni na HIV i korona virus\nInače, dve osobe koje su pozitivne na HIV na Kosovu inficirane su i korona virusom. To su podaci infektologa koji navode da je jedna osoba bila hospitalizovana na Infektivnoj klinici Univerzitetskog kliničko bolničkog centra, dok se druga osoba lečila kod kuće po preporuci lekara.\nJedan od njih je Berat (pravi identitet poznat redakciji) koji je u maju bio pozitivan na korona virus.\nIspričao je kako je bilo teško izboriti se sa COVID-19, iako je već inficiran HIV-om.\n"Kada sam saznao da sam inficiran korona virusom, setio sam se straha koji sam imao kada sam saznao da sam zaražen HIV-om. Usledio je strah da ne zarazim članove porodice, jer sam sve vreme bio kod kuće", rekao je on.\n"Naravno da je na početku bilo naporno, bolovi po celom telu, gubitak ukusa i mirisa, što je neprijatno. Jedem a ne uživam u hrani i to je doprinelo mršavljenju. Ali nije bilo posledica iako živim sa virusom HIV", dodaje.\n'Mislio sam da se HIV dešava drugima'\nIzvršna direktorka UNAIDS-a Vinnie Bianiina je povodom Svetskog dana borbe protiv AIDS-a pozvala na jačanje zajednica, dodajući da svet ne može napraviti grešku dok se bori protiv COVID-19, ostavljajući po strani borbu protiv HIV-a. Ukazala je da milioni ljudi u zemljama u razvoju umiru dok čekaju na lečenje na HIV.\nOna je dodala da preko 12 miliona ljudi pozitivnih na HIV čeka lečenje zbog čega UNAIDS snažno zagovara vakcinu protiv korona virusa za sve.


Kravate će nestati za 50 godina\nKravate su izgleda počele da "guše", čak i biznismene! Čak 74 odsto ljudi smatra da kravate neće preživeti u firmama za pola veka! Čak i u formalnijim radnim sredinama raste popularnost nošenja raskopčanih košulja.\nDva-tri odkopčana dugmeta na košulji više ne furaju samo frajerčići, već i poslovni ljudi. Smatra se da je bum neformalnijeg oblačenja u firmama krenuo u kreativnim biznisima, kao što su Fejsbuk i Gugl, gde su dopustili ležernije oblačenje.\nAnketa koju je proveo britanski DealJungle.com, koji pomaže u poslovanju malim i srednjim firmama, pokazala je da više od pola ispitanika veruje da će kravate potpuno nestati iz poslovnog sveta za 20 godina, a čak četvrtina njih misli da će iščeznuti već za 10 godina.\n- Čini se da su kravate oduvek sa nama i da će tu zauvek i ostati, ali neprestano raste broj onih koji odbijaju da ih vežu oko vrata. Kad prate ogroman uspeh Gugla i Fejsbuka, gde čak i direktori nose farmerke i majice sa kapuljačom, uviđaju da su norme nametnute i da polako labave. U svakom slučaju, za poslovne sastanke muškarci i dalje nose odela, ali kravate više nisu nužan deo poslovnog izgleda, kaže PR jedne britanske kompanije.


Austrija se u Briselu zalaže za Zapadni Balkan: Pristup mora biti isti za sve Austrijski kancelar Karl Nehammer govorio je danas uoči samita EU - Zapadni Balkan o evropskoj perspektivi država regije te je pozvao na intenziviranje procesa pridruživanja u Evropsku uniju.\n23. 06. 2022. u 12:57 Face.ba\nKao država susjed Zapadnog Balkana, Nehammer ističe kako Austrija ima posebnu odgovornost za države regije.\n"Austrija ima posebnu odgovornost za Zapadni Balkan. Naša sigurnost i stabilnost su povezani sa Zapadnim Balkanom. Austrija ima također jake ekonomske veze sa Zapadnim Balkanom, što osigurava desetine hiljada radnih mjesta u Austriji", rekao je Nehammer.\nIako je pozvao na što brži ulazak zemalja Zapadnog Balkana u EU, austrijski kancelar je naglasio kako pravila moraju biti jednaka za sve.\n"Stoga je napredak u pristupnom procesu EU Zapadnog Balkana u našem vlastitom interesu i mi ćemo i dalje nastaviti da imamo aktivnu ulogu kako bismo to postigli. Također, ne smijemo imati dvostruke kriterije kada je u pitanju proces pristupa u EU. Ista pravila za sve", poručio je austrijski kancelar.\nPodsjetimo, u Briselu se od jutros održava samit na kojem učestvuju predstavnici zemalja Evropske unije te šest zemalja Zapadnog Balkana.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Šefik Džaferović predstavlja našu zemlju na ovom sastanku, a uoči početka zvanično dijela razgovora sastao se sa nizom zvaničnika uključujući Emmanuela Macrona, premijera Nizozemske Marka Ruttea, predsjednicu Evropske komisije Ursulu von der Leyen i druge.


Ljubić ponovo pokreće pitanje Herceg Bosne\nM. K. 31. avgusta 2016. 07:14\nBožo Ljubić, kandidat za izbore u Hrvatskoj 11. septembra iz BiH ponovo je aktuelizovao pitanje obnavljanja Republike Herceg Bosne, istakavši da je s obzirom na situaciju u BiH to aktuelnije nego ikada u poslednjih 20 godina.\nDa nije reč o nekoordinisanom istupu, potvrdio je hrvatski član Predsedništva BiH Dragan Čović, koji je za Hrvate u toj državi rekao da treba da se okupe oko jedne ideje, pa neka to bude „ideja Hrvatske Republike Herceg-Bosne“, preneo je zagrebački Jutarnji list.\nLjubić je o obnavljanju Herceg Bosne govorio prošlog vikenda, a sada je kao predsednik Glavnog veća Hrvatskog narodnog sabora BiH, čestitao „svim Hrvaticama i Hrvatima 23. godišnjicu nekadašnje paradržave, Hrvatske republike Herceg-Bosne“.\nInače, predsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je sinoć za RTS da je BiH nefunkcionalna država, ali da taj entitet ne bi imao ništa protiv da to bude unija tri države, odnosno naroda – bosnjačkog, srpskog i hrvatskog.\nJutarnji potencira da je Ljubićev istup značajan jer je on bio zastupnik HDZ-a u rapuštenom sazivu Sabora, a u sadašnjoj kampanji je prvi na HDZ-ovoj listi za dijasporu, u 11. jedinici.\nMozgalica namučila sve, hoćete li vi rešiti misteriju?\nDakle, očito osoba od poverenja predsednika HDZ-a Andreja Plenkovića, koji je, nešto ranije, na predizbornom skupu u Mostaru izbegao na bilo koji način da spomene Herceg Bosnu.\nŠtaviše, piše ovaj zagrebački devnik, Plenković je izrazio podršku Hrvatske reformi Ustava BiH, a potom istakao i da je za Hrvatsku strateško spoljnopolitičko pitanje – pravo Hrvata u BiH i celovitost BiH.\n„BiH mora postati funkcionalna država, uz osiguranje pune ravnopravnosti sva tri konstitutivna naroda I građana. Za to je nužna ustavna reforma koja će se zasnivati na načelima federalizma, decentralizacije, supsidijarnosti i legitimnog predstavljanja, kao što naglašavaju i rezolucije Evropskog parlamenta“, rekao je šef HDZ-a.\nZa razliku od Plenkovića, Ljubić je javnosti uputio javni proglas u kojem nije samo glorifikovao Herceg Bosnu, nego i najavio da nije isključena obnova te tvorevine.\nHerceg Bosna je, napisao je, ugrađena u temelje i Federacije i današnje BiH, na osnovu Vašingtonskih i Dejtonskih mirovnih sporazuma.\nKako su ti međunarodni sporazumi prekršeni na štetu Hrvata, politički predstavnici Hrvata imaju političko utemeljenje da traže rešenja za uređeje države o meri tri konstitutivna naroda.\nJutarnji podseća da zatim sledi upozorenje: „Međutim, ako za to nema volje ni spremnosti kod naših partnera iz druga dva naroda, onda u skladu s međunarodnim pravom, imamo pravo da tražimo vraćanje na stanje “status quo ante“, tj. na stanje pre sklapanja tih sporazuma, a to je Hrvatska Republika Herceg Bosna“, napisao je glavni izborni kandidat HDZ-a.\nI za kraj je usledilo Ljubićevo optimistično obrazloženje prema kojem „Hrvatska Republika Herceg-Bosna nije ugašena niti je napuštena, a s obzirom na stanje države BiH i sve što se danas događa i sa strane političkog Sarajeva i sa strane Banjaluke, Herceg-Bosna je danas aktualnija nego ikada zadnjih 20 godina“.


1993 Septembar - Rodjendan.net\nPozicija: Rodjendan.net > 1993 > Septembar >\nOd početka meseca Septembar 1993. prošlo je oko 318 meseci (317.9). Prvi dan ovoga septembar meseca je bio Sreda (35. nedelja u godini) a poslednji dan je pao na Četvrtak (39. sedmica). Septembar je u 1993. godini imao 30 dana od kojih je 4 nedelja. Na dnu stranice možete pogledati kalendar za Septembar 1993.\nDogađaji u mesecu Septembar 1993.\nU našoj bazi podataka smo našli 8 događaja iz meseca Septembar 1993.\n• 1 Septembar 1993. (Kategorija: Događaji), U Ženevi su propali pregovori o okončanju 17-mesečnog rata u Bosni i Hercegovini, pošto su predstavnici bosanskih Muslimana odbacili mirovni plan međunarodnih posrednika.\n• 9 Septembar 1993. (Kategorija: Događaji), Izrael i Palestinska oslobodilačka organizacija sporazumeli se o međusobnom priznanju, otvarajući put ka okončanju sukoba Arapa i Jevreja.\n• 13 Septembar 1993. (Kategorija: Događaji), Izrael i Palestinska oslobodilačaka organizacija (PLO) potpisali su u Vašingtonu mirovni sporazum kojim je predviđena palestinska samouprava na okupiranim teritorijama.\n• 21 Septembar 1993. (Kategorija: Događaji), Predsednik Rusije Boris Jeljcin raspustio je parlament pod optužbom da poslanici u parlamentu blokiraju ustavne reforme i izbore. Pobunjeni poslanici zabarikadirali su se u zgradi parlamenta, odakle su isterani uz pomoć vojske 4. oktobra.\n• 22 Septembar 1993. (Kategorija: Događaji), U jeku jedne od najvećih inflacija zabeleženih u svetu, Jugoslavija donela zakon o denominaciji nacionalne valute, prema kom je od 1. oktobra milion dinara vredeo jedan dinar.\n• 24 Septembar 1993. (Kategorija: Događaji), Kralj Norodom Sihanuk ponovo preuzeo kambodžanski presto i potpisao nov Ustav prema kome je Kambodža postala ustavna monarhija. 1970. Sihanuk oboren sa vlasti u državnom udaru desničara Lon Nola, a Kambodža proglašena republikom.\n• 29 Septembar 1993. (Kategorija: Događaji), Jedan od komunističkih veterana i predstavnik tvrde linije evropskih komunista Žorž Marše povukao se, zbog lošeg zdravlja, sa mesta predsednika Komunističke partije Francuske, na čijem čelu je bio dve decenije.\n• 30 Septembar 1993. (Kategorija: Događaji), U seriji jakih zemljotresa u jugozapadnoj Indiji razoreno 36 sela, a poginulo najmanje 22.000 ljudi.\nKalendar za Septembar 1993.


Prvi čovek Boša poručuje: Koronavirus će oboriti globalnu proizvodnju automobila - Biznis Telegraf.rs\n29/01/20 | 13:01\nPostoje predviđanja koja kažu da će se virus povući tek krajem februara ili čak marta, što će se negativno odraziti na lanac snabdevanja auto opremom\nFoto: Wikimedia/Bosch Corporate Communications\nNove vesti nam stižu iz Štutgarta. Naime, Volkmar Dener, izvršni direktor kompanije Robert Bosch, koja je lider u proizvodnji i distribuciji opreme za automobile, kaže da bi koronaviurs mogao da utiče na globalni lanac snabdevanja, koji se ponajviše oslanja na Kinu.\n- Prirodno je da smo zabrinuti, ali na osnovu aktuelnih činjenica, nema negativnih uticaja na naše poslovanje ili na lanac snabdevanja - rekao je Dener na konferenciji za novinare u Felbahu (Štutgart).\nRobert Bosch se oslanja na Kinu, kao na globalnog proizvođača za električne motore, prenos i električnu elektroniku za ovaj tip vozila. - Moramo da sačekamo da vidimo kako će se stvari odvijati, a ako se one nastave ovim tokom, to će nepovoljno uticati na lanac snabdevanja. Postoje predviđanja koja kažu da će se virus povući tek krajem februara ili čak marta - kaže prvi čovek ove nemačke kompanije.\n- Bosch u Vuhanu ima dve fabrike za upravljanje sistemima i termotehnologiju, sa oko 800 zaposlenih. Tamo nije bilo izveštaja o zaraženosti koronavirusom - kaže Dener, i dodaje da fabrike nisu radile za vreme Kineske nove godine, a "odmor" će biti produžen do 3. februara. Ipak, ovaj prekid neće uticati na globalno poslovanje kompanije.\nRobert Bosch, koji na ukupnom nivou zapošljava 403.000 ljudi, u Kini posluje od 1909. i ima 23 automobilska proizvodna pogona na 60 lokacija ovog najvećeg svetskog tržišta za automobile. Kina je ujedno i dom najvećem broju radnika ove kompanije, izvan Nemačke.\nProšle godine, prodaja ovog nemačkog giganta je u Aziji dostigla iznos od 22,5 milijarde evra, a više od 10 milijardi je došlo iz Kine. Bosch očekuje da proizvodnja opadne za 2,6 odsto (na 89 miliona kola) u 2020. godini.\nVideo: Ulice Pekinga puste zbog straha od koronavirusa\n(UŽIVO) Bomba Marka Gobeljića, Zvezda vodi 2:0!


Protest "Svi kao jedan - 1 od 5 miliona" održan u Beogradu - Radio Kontakt Plus\nProtest "Svi kao jedan - 1 od 5 miliona" održan u Beogradu\n20:13, 13.04.2019Izvor: N1, Beta, FoNet\nProtest "Svi kao jedan - 1 od 5 miliona" održan je u Beogradu. Na skupu ispred Narodne skupštine govorile su javne ličnosti i lideri opozicije, održana je i protestna šetnja do Vlade. U Skupštini Srbije prisutni su pripadnici policije i poslanici vladajuće većine.\nOrganizatori protesta izneli zahteve\nJeremić: Pada mrak, ali u Srbiji se upalilo svetlo\nPredsedik Narodne stranke i funkcioner Saveza za Srbiju Vuk Jeremić poručio je na protestu da se u Srbiji konačno upalilo sveto, i da je zemlja počela da se "budi iz košmarnog sna u koji su je gurnuli njeni najlošiji izdanci".\n"Srbija je danas brod čije su kormilo zaposeli ludaci. Žele sve da nas izlude, da od Srbije naprave brod ludaka gde pametan nema izbora nego da beži. Mi nećemo da bežimo, ovo je naša zemlja, i nećemo dozvoliti da nas vode ludaci", rekao je Jeremić.\nPredsednik Narodne stranke osvrnuo se i na istoriju Srbije, ocenivši da je srpski narod, s obzirom na svoju veličinu, ostavio dubog trag.\n"Mi smo narod Tesle, mi smo narod Pupina, mi smo narod Dositeja, Ive Andrića, mi smo sinovi ratnika, mi smo sinovi pesnika, mi smo sinovi prvaka sveta, i zaslužujemo bolje od Vulina i Ane Brnabić", poručio je on.\nLutovac: Vučićeva fabrika laži jedina radi punom parom\nJedan od lidera SzS i predsednik DS Zoran Lutovac je, obraćajući se na protestu u Beogradu, poručio da predsednik Srbije Aleksandar Vučić stalno govori o nasilju, a da ga sam on sprovodi.\nObradović: Nećemo odustati dok Srbija ne bude slobodna\nPredsedavajući Saveza za Srbiju Boško Obradović ponovio je okupljenima na protestu ispred Skupštine Srbije da opozicija traži slobodne medije i izbore i poručio da neće odustati dok Srbija ne bude slobodna.\n"Veliko hvala za hrabro srce da danas budete ovde i pokažete zube režimu. Vi ste lideri protesta 'Jedan od pet miliona'. Ovo je slika ujedinjene opozicije bez obzira na ideološke razlike. Svi protiv lopovske, izdajničke vlasti", izjavio je Obradović.\nTagovi: SrbijaProtestRegion i Svet\nSrbija na desetom mestu "najbednijih" ekonomija\nÐukanović protiv korekcije granice između Srbije i Kosova\nNovinarstvo u Srbiji nebezbedno i bez podrške vlasti


Srbija i rat u Ukrajini: Pritisak EU preko tabloida - Komentar - Nedeljnik Vreme\nUjedinjeni u sankcijama protiv Rusije: Evropska unija\n2. 3. 2022. / 14.51\nSrbija i rat u Ukrajini: Pritisak EU preko tabloida\nEvropska unija koja zabranjuje na svojoj teritoriji ruske propagandne medije kakvi su RT i Sputnjik, istovremeno u sličnom takvom mediju u Srbiji šalje poruku da Srbija treba da osudi agresiju Rusije u Ukrajini koja je plasirana posle teksta pod naslovom „Licemerje, Zapad osuđuje Rusiju za agresiju, a isto je NATO uradio Srbiji 1999“\nDanas se u tabloidu "Kurir“, na duplerici na 8. i 9. strani, pojavio tekst pod oznakom "ekskluzivno“ i sa naslovom "Ujedinjeni protiv ruske agresije na Ukrajinu“. Ovaj jedinstveni tekst potpisuju svi ambasadori država EU u Srbiji i šef delegacije EU Emanuel Žiofre.\nTekst se pojavljuje u danu kada se od Srbije očekuje da da svoj glas u Generalnoj skupštini UN-a Rezoluciji koja bi trebalo da osudi napad Ruske Federacije na Ukrajinu. Ambasadori u Srbiji pišu o tome kako oni vide događaje na istoku Evrope i, važnije, kako su ti događaji promenili politiku EU.\nKažu da je politika promenjena, ali se to još uvek ne vidi osim u činjenici da je Ukrajini obećana pomoć za kupovinu naoružanja i da je Savezna Republika Nemačka opredelila 100 milijardi evra za jačanje svoje vojne moći.\nEU je uvela kontrolisane sankcije Ruskoj Federaciji i najavljuje nove. EU je pozdravila stav Srbije od 25. februara u kome je Srbija izrazila stav da je protiv kršenja međunarodnog prava, ali i protiv uvođenja sankcija. Međutim, čini se da to nije dovoljno i da se sada na ovaj način od Srbije traži da jasno i glasno podrškom Rezoluciji osudi napad Rusije na Ukrajinu.\nEU to objavljuje u novinama koje su etalon za neetičko izveštavanje od trenutka kada su napravljene pre 15 godina. U novinama koje služe kao oruđe u ratu vlasti protv neistomiüljenika. EU koja u isto vreme zabranjuje na svojoj teritoriji ruske propagandne medije kao što su RT i Sputnjik, u sličnom takvom mediju u Srbiji šalje svoje poruke javnosti.\nOvakav stav ambasada i delegacije teško da ikoga može da uveri da oni zaista veruju kada govore da je sada neophodno jednistvo svih koji veruju u neke vrednosti. Koje su to vrednosti opredelile ambasadore EU država i EU delegacije da se srpskoj javnosti obrate preko tabloida koji je na stotine puta prekršio Etički kodeks, to je pitanje na koje danas nemamo odgovor.\nMožemo da nagađamo da je ideja da se "obrate“ publici koja nije za EU, koja podržava stanovište svog predsednika, pa će valjda ova jedna objava da napravi razliku. I to objavljena posle teksta na 7. stranici istog broja koji potpisuje redakcija Kurira i u kome se govori o licemerju EU i zapadnih država pod naslovom "Licemerje, Zapad osuđuje Rusiju za agresiju, a isto je NATO uradio Srbiji 1999“.\nKo god prati politiku u Srbiji zna da ovakvi napisi nemaju nikakvog uticaja na način na koji će Vučić da donese neku odluku, niti menjaju "svest“ građana o tome šta se u svetu dešava.\nNaprotiv, ova objava govori nešto drugo: EU je dala legitimitet tabloidu, stavila ga u rang sa medijima koji se profesionalno bave novinarstvom i imaju nezavisnu uređivačku politiku, a Vučiću je dala materijal da kaže da, eto, i on i država pate zbog ponašanja tabloida kao i svi oni koji se žale na laži i uvrede koje tabloidi svakoga dana objavljuju, pa će Vučić moći da poruči da nikada neće pristati na takve pritiske i ucene.\nI mi ga u tome podržavamo. Ne treba ništa da menja u stavu Srbije, ne treba da osuđuje napad Rusije i nikako ne sme da uvodi sankcije Ruskoj Federaciji.\nEU se pokazala toliko slabom da im zaista ne preostaje ništa drugo nego da pišu tekstove za tabolide. Priču o jedinstvu, solidarnosti i vrednostima mogu tamo da plasiraju zajedno sa ostalim neistimana i opscenostima koje tabloidi neprestano objavljuju.


Izvor: Večernje novosti/Politika arhiva vesti 16.03.2018 - Naslovi.net\nPentagon: "Dezinformacije" navele Vulina na kritike\nPentagon saopštio da su "dezinformacije" navele srpskog ministra odbrane Aleksandra Vulina da kritikuje visokog američkog generala Kurtisa Skaparotija, koji je upozorio da se Rusija meša u pitanja ove balkanske zemlje. Pentagon je danas saopštio da su… »\nVučić međunarodnoj zajednici: Više vam ništa ne verujem - nagovorite vaše mezimče da ispuni dogovore!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da međunarodnoj zajednici, koja je garant briselskog sporazuma, a ne samo Albancima, više ništa ne veruje po pitanju formiranja Zajednice srpskih opština. BEOGRAD - Predsednik Srbije Aleksandar… »\nBugajski: Uticaji SAD na Zapadni Balkan pozitivni, ruski negativni\nInteresi SAD za region Zapadnog Balkana su pozitivni, dok su interesi Rusije negativni, izjavio je Januš Bugajski, visoki zvaničnik Centra za evropsku politiku i analizu (CEPA) u Vašingtonu. BRISEL - Interesi SAD za region Zapadnog Balkana su… »


Kuburović:Tribunal ide u istoriju-ostavlja selektivnu pravdu - Studio B\nKuburović:Tribunal ide u istoriju-ostavlja selektivnu pravdu\nKuburović:Tribunal ide u istoriju-ostavlja selektivnu pravdu Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 06. 12. 2017. 21:10:43\nMinistarka pravde Nela Kuburović ocenila je danas da će, iako Haški tribunal odlazi u istoriju, iza njega ostati nasleđe koje se ogleda u deljenju „selektivne pravde“, kao i zaključak da su srpske žrtve njemu bile manje važne.\nObraćajući se članicama Saveta bezbednosti Ujedinijenih nacija na sednici posvećenoj poslednjem Izveštaja o radu Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ – Haškog tribunala) koji je 30. novembra okončao svoj rad, Kuburović je ukazala da je pred Tribunalom najveći broj optuženih i osuđenih bio sprske nacionalnosti.\nOd ukupnog broja pravnosnažno osuđenih lica 70 odsto je osuđenih Srba, Hrvata 19 odsto, Bošnjaka 6 odsto i Albanaca svega odsto.\n„Ovi podaci svedoče o selektivnom postupanju MKSJ, naročito kada se ima u vidu mandat suda u utvrđivanju pune istine o oružanim sukobima u bivšoj Jugoslaviji i pomirenju“, ocenila je ministarka pravde Srbije.\nPodsestila je da se izveštaju Komesara za izbeglice i UNHCR-a navodi da je po završetku sukoba iz 1990-tih u Srbiji bilo 330.000 srpskih izbeglica iz Hrvatske, 266.000 iz Bosne i Hercegovine i 287.000 lica interno raseljenih sa KIM, posle bombardovanja SR Jugoslavije 1999. godine.\n„Da li smo u pravu, ako zaključimo da je srpska žrtva bila manje važna za Haški tribunal“, rekla je Kuburović obraćajući da se članicama Saveta bezbednosti.\nOcenjujući da „selektivno gonjenje predstavlja legitimno pravno pitanje“, ona je navela da u nekim od najrazvijenijih pravnih sistema, selektivno gonjenje predstavlja i odbranu, kao u slučaju Sjedinjene Američke Države protiv Armstrong-a, 517 US 456 1996.\n„Tribunal odlazi u istoriju, ali njegovo nasleđe ostaje. Pitanje je da li je ispunio svoju svrhu. Nažalost, statistički pregled njegovih odluka, iz naše perspektive, dodatno pojačava utisak “selektivne pravde““, navela je Kuburović.\n„Za Republiku Srbiju, kao i mnoge druge zemlje sa razvijenom svešću o nezamenljivosti pravosudnog sistema kao najsavršenijeg poznatog mehanizma za poštovanje i zaštitu osnovnih ljudskih prava, slučaj 13-godišnjeg procesa protiv gospodina Vojislava Šešelja, koji se dobrovoljno predao Tribunalu i koji je okončan nepravnosnažnom oslobađajućom presudom, svakako predstavlja mrlju u radu ovog suda“, napomenula je Kuburović.\nOna je članicama Saveta bezbednosti UN ukazala na stanovište Srbije prema kojem Tribunal, nakon više od dve decenije rada nije uočio dve bitne činjenice.\nPrvu, da je na proslavi prve godišnjice nezavisnosti Hrvatske 1992. godine, na trgu u Zagrebu pred više od 100.000 ljudi tadašnji predsednik Hrvatske Franjo Tuđman javno priznao da je rat mogao biti izbegnut, ali da on to nije želeo.\nDrugu, da je Alija Izetbegović, tadašnji predsednik BiH, povukao potpis sa „Kutiljerevog plana“ 1992. godine, koji su prvobitno potpisale sve tri strane, čime je, kako je navela Kuburović, propuštena prilika da se okončaju ratna dejstva i izbegnu žrtve građanskog rata u BiH.\n„Te činjenice MKSJ u svom radu nije uzeo u obzir, iako se radi o nepobitnim i javnim istorijskim potezima. Stoga je ovaj sud, za koji svi verujemo da je osnovan sa ciljem da nepristrasno deli pravdu, bio vođen nesumnjivo vanpravnim motivima i propustio je da suštinski doprinese bilo pomirenju u regionu, bilo ostvarenju načela pravičnosti i jednakosti, koja predstavljaju osnov svakog pravnog poretka“, ocenila je ministarka.\nMinistarska pravde Srbije je članicama SB takođe ponovo skrenula pažnju na inicijativu Srbije da osuđena lica pred Tribunalom služe kazne zatvora u zemljama porekla, ukazujući na stanovište naše države – da je teško postići svrhu kažnjavanja i resocijalizaciju u slučajevima kada osuđene osobe služe kaznu zatvora u dalekim zemljama.\n„U državama u kojima izdržavaju kaznu im nije omogućeno sporazumevanje na maternjem jeziku niti imaju priliku za susret sa porodicama ili sa bliskim osobama.\nNeka od osuđenih lica drže se u neadekvatnim uslovima i sa neadekvatnom zdravstvenom negom“, navela je Kuburović.\n„Time je Srbija dokazala posvećenost borbi protiv nekažnjivosti, koja se jasno vidi kroz ukupan broj i rang optuženih koji su procesuirani pred MKSJ“, navela je Kuburović i podsetila da je Srbija izručila Tribunalu 45 od ukupno 46 optuženih lica čije se izručenje zahtevalo, pošto je jedan optuženi izvršio samoubistvo pre nego što je mogao biti izručen Tribunalu.\nNeki su, kako je podsetila, bili visoko rangirani zvaničnici, neki sa vodećih funkcija u srpskoj vojsci, neki i u izvršnoj vlasti.\n„To je nesumnjiv znak da je Srbija sarađivala sa MKSJ na sveobuhvatan način. Nisam sigurna da se isto može reći za bilo koju drugu državu“, napomenula je Kuburović.\nPored toga, kako je napomenula, Srbija je omogućila tužiocu MKSJ slobodan pristup važnim dokazima, dokumentima, arhivama i dozvolila da 759 svedoka slobodno svedoči, uprkos pravu koje su ti svedoci imali da se uzdrže od svedočenja zbog poštovanja državnih, vojnih ili službenih tajni.\nMinistarska pravde Srbije je još jednom izazila najdublje žaljenje zbog svih žrtava oružanih sukoba na prostoru bivše Jugoslavije, bez obzira na njihovu nacionalnu, versku ili političku pripadnost i podvukla nezamenljivu potrebu za zajedničkim radom na međusobnom razumevanju, budućoj saradnji i pomirenju u regionu.\n„Osnov buduće regionalne stabilnosti leži u naporima svih zemalja u regionu da se angažuju u aktivnom, otvorenom, konstruktivnom dijalogu i saradnji, okrenutom budućnosti, stabilnosti, ekonomskom razvoju i normalizaciji odnosa u svakom pogledu“, navela je Kuburović.\nOna je istkla da će Srbija nastaviti da procesuira ratne zločine te da isto očekuje i od drugih zemalja u regionu.\nUnapređenje nacionalnog pravosudnog sistema u skladu sa smernicama koje su, između ostalog, definisane i Nacionalnom strategijom za procesuiranje ratnih zločina, usvojenom 2016. godine, ostaje jedan od prioriteta Srbije, napomenula je Kuburović.\n„Smatramo da će ovaj mehanizam doprineti efikasnosti progona svih lica odgovornih za ratne zločine“ zaključila je Kuburović.\nSednica Saveta bezbednosti UN o Haškom tribunalu\nSavet bezbednosti Ujedinjenih nacija danas će, na redovnoj sednici u Njujorku, razmotriti 24. Izveštaj o radu Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, koji je ujedno i poslednji izveštaj o radu tog tribunala. Srbiju će, pred Savetom bezbednosti UN, predstavljati ministarka pravde Nela Kuburović.\nNa sednici, sazvanoj uoči zatvaranja Haškog suda za zločine počinjene na području bivše Jugoslavije, biće predsednik tribunala Karmel Ađijus, glavni tužilac Serž Bramerc, kao i Teodor Meron, predsednik Mehanizma za međunarodne krivične sudove, koji nastavlja rad Haškog tribunala.\nUoči sednice, ministarka Kuburović sastala se u utorak sa glavnim tužiocem Bramercom, koji je pozdravio stav Srbije i izjave srpskih zvaničnika povodom prvostepene presude generalu Ratku Mladiću.\nOna je istakla da Tužilaštvo za ratne zločine u Srbiji vodi postupke protiv počinilaca najtežih dela protiv čovečnosti bez obzira na njihovu nacionalnost i etničku pripadnost, što nije slučaj kod ostalih država bivše SFRJ.\nZa hrvatski državni vrh je, naime, neprihvatljiva optužujuća haška presuda bivšim liderima takozvane „hrvatske republike Herceg-Bosne“, kao i utvrđivanje postojanja udruženog zločinačkog poduhvata, zbog čega su najavili i njeno osporavanje pred Savetom bezbednosti UN.\nU skladu sa time, na današnjoj sednici Saveta bezbednosti UN Hrvatsku će predstavljati njena predsednica Kolinda Grabar Kitarović.