Хрушчовско (френско) маслено тесто | PlanTip.com\nМазнини (г) : 17.95\nВъглехидрати (г) : 41.4\nКалории (ккал) : 351.6\nОригиналната рецепта е с маргарин, но по същия начин може да се направи и с краве масло. Според някои, така става дори по-вкусно. В рецептата се използва прясна мая, но става и със суха (количеството в грамове е 5 пъти по-малко). Добавянето на яйчни жълтъци в тестото не е задължително, но с тях то става по-пищно. И още нещо. В тестото може да се добавят заедно с жълтъците за аромат по малко ванилия и настъргана лимонова кора. Това също не е задължително и когато плънката е солена не се прави.\nДа се върнеме към оригиналната рецепта.\nРазтривате маята заедно със солта и захарта. Добавете при нея прясното мляко. Става и със студен мляко, но по-добре е да бъде леко подгрято до температура 40-45°C. Разбъркайте. Пресейте брашното - така то поема повече кислород и после сладкишите стават по-пухкави и въздушни. Размесете маргарина (омекнал на стайна температура, но не разтопен) с яйчните жълтъци. Добавете го при маята и разбъркайте. Като добавяте по малко брашното, замесете тестото. Трябва да отчитате, че различните брашна имат различно съдържание на глутен. От някои брашна е достатъчно да добавите 400 грама, а от други ще ви трябват 600 грама. Тестото не трябва да се претоварва с излишно брашно. Добавяте по малко брашно и месите - докато тестото стане меко и еластично, приятно на пипане и не лепне по ръцете.\nТестото ви е готово. Оставете го да почине за 20 минути. Не се притеснявайте, че тестото не се много раздува - истинското бухване на сладкишите ще стане след това във фурната. После може да го използвате веднага или да го приберете в хладилника увито в стреч фолио или в плик (изстискайте въздуха около него, тестото не залепва). Така може да се съхранява с дни и до 1-2 седмици, без да превтаса или прокисне. От студа леко се стяга, но след като го извадите на стайна температура бързо се отпуска, става нежно и се използва по същия начин.\nОт хрушчовско тесто се правят пирожки, кифлички, открити пирози и много други сладкиши с най-различни плънки. Винаги стават меки и пухкави. Хубавото им е, че и на следващият ден те не стават сухи и твърди, а сладкишите по-дълго остават меки и пухкави.\nВъглехидрати (г) : 374.5\nПротеин (г) : 46\nКалории (ккал) : 1710\nмая за хляб - прясна\nВъглехидрати (г) : 4.25\nКалории (ккал) : 54.5\nМазнини (г) : 158.8\nКалории (ккал) : 1444\n40.00 gram (2 броя)\nМазнини (г) : 12.48\nКалории (ккал) : 140.8\nПечени замразени картофени кнедли Röstinchen\nСъставки: картофи (88%), слънчогледово олио, нишесте, йодирана сол, декстроза, ароматизатор, подправки\nДивечов Петрохан "Молерите" КФМ\nБио сирене за печене Провансал Zuger Bratkase Provencal\nКокосов ориз с лайм и кориандър Рецепта\nСодена питка с кисело мляко Рецепта


6 „убийци“ на имунната система в нашето ежедневие | Вестник СТРУМА\nДата: 24.11.2019 / 17:44\nПържени картофи, чипс, шоколад – ако ядем твърде много от тях, на тялото започва да му липсват важни хранителни вещества. В резултат на това основните процеси, включително функционирането на имунната система, вече не могат да работят на 100% и човек става по-податлив на вируси и бактерии.\nФактът, че тялото на хора с постоянна липса на сън има намалена способност да образува антитела, които са важни за имунната защита, многократно се потвърждава от проучвания, пише zdrave.to.\nТова води до факта, че тялото реагира по-лошо на вируси, които ни атакуват, а болестите, които вече съществуват в него, се изострят.\nПредишна : Коледните светлини превърнаха Кюстендил в Шанз-Елизе\nСледваща : Първата жена планински спасител и алпинист Ирина Климова от Разлог навърши 90 години


АРДА изигра втора контрола в Турция (ВИДЕО+СНИМКИ) | ФК АРДА\nФК АРДА > НОВИНИ > Клуб > АРДА изигра втора контрола в Турция (ВИДЕО+СНИМКИ)\nАРДА изигра втора контрола в Турция (ВИДЕО+СНИМКИ)\nФутболистите на АРДА изиграха втора контрола от подготвителния лагер в Алания. Съперник бе казахстанския Кизилжар, а проверката се игра на стадион Евренсеки в Сиде. Двубоя изгледаха новият национален селекционер Ясен Петров и този на младежите Александър Димитров.\nСлед почивката при една атака Караджов се намеси добре извън наказателното поле, но при добавката гостите отбелязаха трети гол. Николай Киров извърши няколко промени в нашия състав. В разстояние на няколко минути Иван Коконов и Желев отправиха удари към вратата на Кизилжар. В 80-та минута Иван Коконов получи топката в наказателното поле, след което намери отлично Жуниньо, който бе точен и оформи крайния резултат АРДА – Кизилжар 2:3.\n12. Караджов, 4. Стоев, 22. Русакис, 20. Лозев, 21. Костадинов, 19. Руменов, 27. Мартинов, 33. Тилев, 11. Георгиев, 17. Коконов, 37. Жуниньо


Страхотна вода за уста\nДоволна съм от покупката си :) Водата е много добра и вече изпозвам поредно шише. Надявам се с времето да успее да задържи пародонтита ми, да не се усложнява. Успехи Ви желая!\nВода от смрадлика\nПерфекта вода за уста от естествени продукти. Силно препоръчвам.\nОбратно към Продукти Inaessentials


Заимов: Финансовата система стана опасно голяма - Последни - www.pariteni.bg\nЗаимов: Финансовата система стана опасно голяма\n13 май 2010 10:53\nФинансовата система надрасна своята човешка полезност. Заради големината, която имат вече, финансовите пазари създават системен риск. Не съм убеден обаче, че те предизвикват кризите.\nТова каза в интервю за предаването ИконоМикс по Дарик радио Мартин Заимов, бивш подуправител на Българска народна банка и шеф на валутния борд, един от експертите с личен принос за финансовата стабилизация на страната след 1997-ма година, специализирал "Глобални финансови кризи" в Харвард.\nЗаимов няма амбиция за професионална реализация в институциите на българския капиталов пазар, тъй като според него в този им вид от тях няма смисъл. Бъдещето е на окрупняване с голяма европейска борсова организация и регулатор.\nСпоред него еврото има потенциал да просъществува дълго като единна валута в страните от еврозоната, спасителният план за стабилизирането й ще проработи, а колкото по-голяма е кризата, през която еврото преминава, толкова по-силно ще бъде то в бъдеще.\nНапоследък има все повече мнения, че еврото като единна валута няма да успее да просъществува. Вие съгласен ли сте с това?\nТакъв тип организация и такъв тип софистикация на институциите, сложност на законодателството, никога не е имало в човешката история. В този смисъл еврото може да се разглежда като един продукт на човешкия гений и като нещо абсолютно уникално. Трудно е да се предвижда неговото бъдеще на база историята, защото в много голяма степен бъдещето му зависи именно от адаптирането на неговата основна институция, която е ЕЦБ, но и всички други, свързани с икономиката и финансите в Европа институции към кризи като сегашната.\nТ.е. да се твърди, че понеже има криза, еврото не може да просъществува, понеже между Гърция и Германия има прекомерно голяма разлика, това няма да сработи, не е логически обосновано, напротив, колкото по-сериозна криза бъде преодоляна, толкова по-сериозна би била валутата в бъдеще. Този въпрос е главно и основно политически въпрос.\nПланът за спасение на еврото беше изработен буквално за една нощ. Размерът на този план е значително по-голям от очакваното от повечето анализатори. Това сигнал за какво е, според Вас, че европейските политици са твърдо решени да спрат всякакви спекулации или че нещата са много по-зле, отколкото мислим и са наложителни екстремни мерки?\nМоже да се тълкува като двете едновременно, което е най-вероятно в различна степен. Аз мисля, че повече хора с влияние са работили и са произвели този резултат, заради първата Ви хипотеза. Според мен това е най-вече немски проект. За мен лично германската стопанска политика е една от най-добрите в света и това, което те успяват да наложат или да съгласуват с европейските си партньори е вероятно най-добрият избор за Европа.\nТака както винаги съм защитавал МВФ като институция, която в крайна сметка в дългосрочен план допринася повече и върши повече добро, по същия начин съм убеден, че и германското Министерство на финансите и германските политици като цяло са хора, които могат да осъществяват една от най-добрите възможни икономически политики в рамките на днешното общество. Т.е. да се опрем на това решение за мен днес е по-скоро обещаващо, отколкото - не. Аз по-скоро смятам, че това нещо е, за да се демонстрира, че политическата власт в крайна сметка е най-силна от всички.\nКак ще коментирате факта, че ЕЦБ вече може да изкупува държавни ценни книжа на вторичен пазар, като тя ще го прави не за да вкарва ликвидност на пазара, защото проблемите в Европа сега не са ликвидни, а за да поддържа цените на тези облигации?\nАко ЕЦБ не беше мултинационална институция с много голямо влияние на германската централна банка това действие на мен би ми изглеждало много притеснително. Но понеже е мултинационална институция, тя вгражда в себе си, разбира се, както и недостатъците на мултинационална институция - може би бавност на взимане на решения, бюрократичност понякога, но тя вгражда също и естествени контролни механизми.\nЕЦБ не е институция, която може лесно да бъде използвана за подкрепа на едно или друго правителство. И понеже ще е много трудно, съм склонен да разглеждам това решение като техническо, т.е. вид ограничение за свободата на пазара. По-скоро това, отколкото подкрепа на правителствените финанси. Никак не е добре, когато емитентът на парите подкрепя харчещия парите.\nКакъв е Вашият коментар на това, което се случи в четвъртък на финансовите пазари в САЩ?\nДнешният свят според мен има много сериозен дефект, индиректно Ви отговарям, защото в конкретния случай мисля, че никой не е съвсем наясно какво точно се е случило. Днешният свят има много сериозен дефект и този дефект е ясен от, може би, вече повече от 20 години и той е, че финансовата система и в частност дори банковата система, чиято роля е да бъдат нещо като смазка за функционирането на всички останали пазари, са се превърнали едва ли не в сърце на системата.\nТ.е. дори Вие в момента във вашия въпрос използвате понятието пазари, говорейки за финансовите пазари, като че ли това са всеобхватните пазари, но това не е така. Финансовите пазари по никакъв начин, в много голяма част от своя обем, нямат ясно разбираема полза за човечеството. Разбира се има хора, които смятат обратното, смятат, че това е теоретично погледнато най-добрият механизъм за генериране на икономически растеж.\nАз съм убеден, че това не е така. Аз съм абсолютно убеден, че финансовата система е многократно надраснала своята човешка полезност. Големината на пазарите спрямо останалата част на човешкото съществуване е толкова голяма, че за мен ги прави безсмислени и освен това опасни. Такъв размер инструментариум, машинария, ако щете и институция, не е добра за хората. Всяко нещо, което е прекалено голямо е лошо за хората.\nТова, което се случи в четвъртък е сигнал, независимо каква е причината, за много сериозен недостатък в устройството днес на икономическия свят. И когато се говори за регулация на финансовите пазари, на банковия сектор, от моя гледна точка, има няколко начина на разсъждение. Един от тях е, ами трябва регулаторът да се погрижи някак си по-добре да функционират. Моят начин на разсъждение, който не се харесва никак на голяма част от колегите ми във финансовата сфера е, че напротив, регулаторът трябва много енергично и болезнено да свие дейността на голяма част от финансовия сектор.\nФинансовите пазари създават системен риск, заради вида, който имат. Не съм убеден, че те предизвикват кризите. Кризата, такава, каквато я живеем в момента, се предизвиква от хората и техните емоции и техните неограничени желания. Фундаменталният въпрос с кризите е, че това е елемент от живота, корекция на дадено поведение или движение в дадена посока. Един от причинителите на кризата без съмнение е желанието на огромното мнозинство американци и не само, да притежават собствен дом. Не е възможно дори и 30% от хората, живеещи по света да живеят и консумират, така както консумират хората в САЩ. Трябва нещо да се коригира и в този смисъл кризата е много хубаво нещо.\nДа погледнем сега малко към България и къде сме ние в тази криза? Кога реално бихме могли да влезем в еврозоната?\nНие имаме много ниско самочувствие и нуждата нещо да ни доказва, че сме като другите, може би с основание. Ние сме де факто в Еврозоната. Наистина аз от много години си мисля, че имаме голям капацитет. Много бавно се променяме, много неща има и в публичната сфера, държавното управление, а и в бизнеса, които си остават същите каквито са били и в комунизма, дори и преди това. За това нещо ме боли, защото това, което се случва в България през последните 15 години, да не кажа 20, е една много болезнена трансформация, много трудна за всички, в един момент би трябвало да се берат плодовете на това нещо.\nСега наближаваме този момент и се тормозя, че не можем някак си да осъзнаем, че имаме много добър потенциал благодарение на това, което тук сме направили. Един от ключовите тестове е това, което успее или не успее да направи министър Игнатов. Там е разковничето, в управлението на образованието. Въпросът за качеството на средното образование на първо място, качеството за висшето образование на второ място и чак на трето място финансирането на науката. Тази идея, че ние можем да имаме Академия на науките, в която има всички тези институции, т.е. да покрием едва ли не целия спектър на световната наука, това не си го позволява Дания, Швеция, Швейцария, страни, които са много по-развити в научно отношение от нас.\nНо по отношение на средното и висше образование има действия, които са много важни, за да може качеството на нашето образование поне да се доближи до някакъв европейски или световен стандарт.\nИ другото нещо, това, което се прави по отношение на природата. Ние имаме уникален шанс да сме относително запазено място в Европа и това има огромен потенциал. Хората ще имат нарастваща нужда от природата в бъдеще, а ние имаме много голяма стойност в нашата природа, което, обаче, изисква грижа.\nСпоменахте, че едно от големите ни постижения е финансовата дисциплина, която има в България, която до голяма степен се дължи на валутния борд. Можем ли до безкрай да си стоим във валутен борд?\nАко имате предвид можем ли да стоим 100 години във валутен борд, да можем.\nСпрягат името Ви за следващ шеф на Комисията за финансов надзор. Предизвикателна ли е за вас тази институция?\nЩе Ви отговоря много просто – не. Не виждам нищо предизвикателно. От моя гледна точка нашите регулатори най-доброто нещо, което може да им се случи е да се влеят в европейски регулатори. Не виждам никаква специална полза за български фондов пазар или български регулатор на фондов пазар или на финансовите посредници.\nНе виждате смисъл от Българска фондова борса?\nНе. Трябва БФБ да бъде част от някаква европейска фондова борса. Разбира се тук трябва да има някой да управлява системите, базирани в София, но точно Българска фондова борса…. ами то се вижда какво струва, това не е сериозно. Много по-добре би било за всички, ако тези листвания се правят по професионален начин на много по-развит пазар. Така както много голям брой китайски листвания примерно се правят на борсите в Канада. По същата логика българските компании биха могли да се листват в Германия или Виена. Въпросът е, че тук вече има и политически елемент. Имайки предвид днешните технологии, ще има същите посредници, просто тяхното регулиране и функциониране ще бъде на един много по-голям пазар и ще трябва да говорят и английски. Това е.