Trouble - Taylor Swift og Harry Styles - The accident - Movellas\nVi sad i to biler. Den ene med mig, Niall og Louis i og den anden med Harry, Liam og Perrie i. Niall sad og hoppede med benene imens at han blev ved med at ringe til Zayn's telefon men hver gang han ringede gik den på telefonsvarer. Louis strammede sit greb om rettet og kiggede så over på Niall.\n"Hold op med at hoppe med benene Niall!!" Niall kiggede forskrækket på Louis og så ned i jorden. Jeg gav hans hånd et klem og aede ham på kinden.\nVi havde kørt i to timer nu og der var stadig intet spor af Zayn nogle steder. Vi var nået ud i slutningen af en skov man skulle igennem for at komme hjem til Perrie. Louis og Niall var begyndt at panikke lidt ved at råbe bandeord op. Stemningen fra festen var fuldstændig væk. Jeg sad og kiggede ud af vinduet da jeg så noget der lignede en bil i udkanten af vejen.\n"STOP!" Råbte jeg højt. Louis trådte bremsen hårdt i og de kiggede begge om på mig. Harry som kørte bag ved kørt lidt forbi og stoppede så. Jeg sprang ud af bilen og løb hen til den anden bil som var kørt frontalt ind i et træ i skoven. Jeg hev i døren ved førersædet men den var slået skæv så den sad fast. Liam kom og slog ruden i tu med sin albue og inde i bilen lå Zayn bevidstløs med blod i hele ansigtet og rundt omkring på kroppen. Louis kom løbende og lagde fingeren på hans hals for at mærke om han stadig var i live.\n"Zayn! Zayn vågn op! Zayn! Kom nu!" Han slog på bilen side og blev så helt stille og svag.\n"Je.. Jeg kan ikke..." Han satte sig ned på hug og begyndte at græde. Perrie satte også sin finger på Zayns hals og begyndte at skrige. Hun begyndte at græde og Harry kom hen til hende og Louis og tog om dem.\n"Jeg har tilkaldt en ambulance og de er på vej." Liam kom gående lidt inde fra skoven hen imod os.\n"Hvordan kan du tage det så roligt?" Jeg kiggede undrende på ham. Jeg kunne mærke en klump i halsen da jeg så Liams ansigt skifte fra roligt til iskoldt men dog med en snært at sorg.\n"Hvis vi alle sammen går i panik er der jo ikke nogle til at stoppe hinanden i at gøre dumme ting." Han kiggede over mod bilen så det gjorde jeg også. Jeg kunne se at Niall stod ved vinduet og kiggede ind på Zayn så jeg gik over til ham.\n"Er du okay Niall?" Han flyttede ikke blikket men svarede dog.\n"Hvad nu hvis han ikke vågner?" Der trillede en tåre ned af hans kind og jeg lagde en arm om ham og han krammede mig hård igen. Jeg kunne høre hulkene komme fra ham og jeg kunne heller ikke selv holde det inde mere. Jeg kunne mærke tårene strømme ned af mine kinder og lande på Niall's trøje så den blev gennemblødt på skulderen.\n"Det er min skyld det hele" kom det lavt fra Perrie.\n"Det er ikke nogen's skyld" sagde Liam hårdt. Jeg viste at det bare var fordi det var så svært for ham at holde tårene inde at han kom til at svare koldt igen.\nVi kunne høre sirener i det fjerne og lidt efter blev vi alle blændet af gule, blå og hvide lys. Det kom både en ambulance, en hjertebil, en politibil, en kran og en sort bil med Poul, Simon Cowell og andre folk fra drengene's management. Folk begyndte at ødelægge bilen del for del så der tilsidst kun var bunden og sæderne tilbage. Zayn var blevet anbragt på en bårer med alle mulige ledninger og diverse hospitalsting. Der var i mellemtiden blevet sendt bud efter en hospitals helikopter. Da helikopteren var kommet blev Zayn fløjet ind til hospitalet sammen med Liam og Perrie. Vi andre kørte i bilerne til hospitalet.\n"Hvornår kan vi komme ind til ham?" Det var Louis der for 117 gang spurgte sygeplejersken. Hun gav ham det samme svar som alle de andre gange.\n"Det ved vi ikke før lægerne er færdige med at operere ham men det kan godt tage flere timer endnu. Vi kan ringe jer op når i kan besøge ham?" Hun kiggede rundt på os alle.\n"Jeg bliver her!" Sagde Louis og smed sig i stolen. Niall var faldet i søvn efter 4 timers ventetid.\n"Jeg bliver nødt til at tage hjem. Jeg er ked af det men jeg skal optræde imorgen til et show og vi skal øve idag. Undskyld" jeg kiggede trist rundt hvor efter jeg rejste mig og gik ud af bygningen.\n"Taylor!" Jeg vendte mig om ved lyden af en der råbte mit navn. Det var Niall der kom løbende. Man kunne se at han lige var vågnet for han løb skævt og var ved at vælte.\n"Hvad laver du her Niallerbasse?" Han smilede stort til mig.\n"Hvordan havde du tænkte dig at komme hjem?" Jeg havde slet ikke overvejet hvordan jeg ville det bare at jeg skulle.\n"Øøh en taxi tror jeg..?" Han kiggede opgivende på mig.\n"Jeg kører dig Tay" han gik hen ved siden af mig og lagde en arm om min skulder. Jeg grinede lidt og så satte jeg mig ind i hans bil. Han smilede stort da han satte sig ind.\n"Hvorfor er du så glad?" Han kiggede hurtigt på mig og så på vejen.\n"Jeg kan bare godt lide at være sammen med dig" jeg kiggede lidt på ham.\n"Jeg kan også godt lide at være sammen med dig Niall." Hans telefon vibrerede så han holdte ind til siden og kiggede på den. Hans ansigt skiftede fra glad til alvorligt.\n"Hvad er der?" Jeg kiggede interesseret på ham.\n"De er færdig med at operere Zayn nu men han ligger i koma på ubestemt tid. Vi må godt gå ind til ham nu." Jeg kunne se på ham at det tog hårdt på ham.\n"Niall." Han kiggede på mig.\n"Kør tilbage til de andre på hospitalet og gå ind til ham." Han så overrasket ud.\n"Jamen hvad så med dig?"\n"Jeg tager bare bussen" ham sukkede af mig.\n"Kl 4 om natten?" Nej okay det kunne jeg godt se ikke ville ske..\n"Jamen så ringer jeg bare til Jeniffer!" Han så mindre opgivende på mig.\n"Okay så. Tak for det Taylor." Han smilede varmt til mig så hans perfekte hvide tænder kom frem. Jeg gav ham et kram og steg så ud af bilen og ringede til Jeniffer.\n"Hallo?" Sagde hun med en meget træt stemme.\n"Hey Jeni! Vil du ikke hente mig?"\n"Klokken er fire om morgene Taylor!!" Jeg tiggede hende lidt og fortalte så hvorfor jeg ikke var kommet hjem og til sidst kom hun og hentede mig.\nVi sad alle uden at sige et ord da en sygeplejeske kom ud og meddelte at vi kunne besøge Zayn nu. Vi rejste os alle med lynets hastighed og nærmest løb ind på stuen. Zayn så forfærdelig ud sådan som han lå i hospitalssengen med alle mulige slanger og forbindinger over alt.\n"Hvornår vågner han?" Sagde Liam og kiggede over på lægen som stod ovre ved sengen.\n"Han ligger i koma lige nu og vi ved ikke hvornår han vil vågne" han kiggede undskyldende på os. Louis gik rundt i ringe og tog sig til hovedet\n"For fanden da!" Sagde han. Perrie sad på stolen ved siden af Zayn og holdte om hans hånde som hang bevidstløst ned. Pludselig kom Niall løbende ind på stue lettet over at han stadig nåede at se Zayn men hans ansigt ændrede sig drastisk da han så ham. Han gik stille hen til Louis og fik ham til at stå stille.\n"Rolig bro." Han lagde sin hånd på hans skulder.\n"Hvordan kan jeg være rolig når en af mine bedste venner måske ikke våger igen?!!" Han kiggede med sorg og vrede på Niall hvor efter Niall hurtigt flyttede sin hånd.\n"Louis! Det er ikke Niall's skyld." Jeg kiggede roligt på Louis som bare stirrede koldt på mig.\n"Jeg kan ikke holde ud at være her lige nu!" Og med den kommentar trampede Louis ud af rummet. Jeg gik hen til Perrie og satte mig på hug foran hende.\n"Er du okay?" Hun kiggede ned og rystede så på hovedet og tørrede nogle tårer væk. Hendes hånd der holdte om Zayn's hånd rystede og hun begyndte at hulke.\n"Såsåså" jeg tog om hende og holdte hende tæt i et langt kram imens jeg aede hende på ryggen for at berolige hende. Hun langede den anden arm om mig og græd ind i min skulder. Niall kiggede sørgeligt på Perrie og gik så ud af rummet.\nJeg kiggede rundt for at finde Louis men han var ikke ude foran stuen. Jeg så ud af vinduet ned i den store hospitals have og nede i bunden gik en der lignede Louis på en prik så jeg gik ned til ham.\n"This night is so hard and I know it\nI have faith, so I won't be afraid.\nKeep fighting and I'll be beside you,\nTogether we will leave..."\n"Meget rørende tekst" Louis kiggede over på mig.\n"Jeg vidste ikke at du var her." Han kiggede hen over søen.\n"Jeg måtte ud med mine følelser og så kom jeg til at tænke på den her sang. Den er til Zayn." Han kiggede på mig med tårer i øjnene.\n"Jeg ved ikke hvad jeg vil gøre hvis han ikke vågner.." Jeg gik hen og krammede ham. Der begyndte at blive vådt på min skulder og jeg kunne høre at han græd.\n"Han skal nok klare det Lou" han kiggede op på mig.\n"Hvordan ved du det! Han ligger i koma på ubestemt tid hvilket betyder at de ikke ved om der går dage, måneder eller år!" Jeg kiggede forskrækket på ham. Han fald lidt til ro igen.\n"Undskyld Niall. Jeg kan bare ikke klare tanken om at han måske ikke vågner." Han lagde en hånd på min skulder. Jeg smilede svagt til ham.\n"Hvordan tager Perrie det?" Han kiggede spørgende på mig.\n"Efter du gik ud brød hun helt sammen." Jeg kiggede ned i jorden. Jeg hadede når folk græd.\n"Åh nej. Det er på grund af det jeg sagde ikke?"\n"Det var nok dråben i glasset" jeg kiggede op på ham. Han bukkede sig og tog en sten op som han tyrede ind over vandet og den landede med et stort plask. Så vendte han sig og gik op mod hospitalsbygningen igen.\nJeg blev nødt til at sige undskyld til dem alle. Min opførsel havde ikke været okay på nogen måde!\nVi havde siddet og ventet på et ordentligt resultat i tre timer da en pige pludselig brasede ind, løb over til Harry og kastede sig i armene på ham.\n"Åh Harry! Jeg har hørt hvad der er sket! Er du okay?" Hun kiggede sørgmodigt på ham og han kiggede trist tilbage dog med lidt overraskelse og forvirring.\n"Jeg er vel så okay som man kan være? Min bedste ven ligger i koma, mit band kan nok ikke fortsætte i flere måneder og mit livs kærlighed har lige slået op med mig..."\n"Har Taylor slået op med dig?" Det var ikk svært at se glæden i hendes ansigt da hun fik nyheden af vide. Jeg skulede over til hende. Det var Tiffany, Harry's eks kæreste før Taylor. Han var knust da hun slog op med ham men da han så blev kendt efter X Factor ville hun pludselig havde ham tilbage men han nægtede. Han ville ikke føle den sorg hun lagde over ham, igen. Hun så mit blik og sendte mig et lumsk smil tilbage, så tog hun Harry's ansigt mellem sine hænder, tog det helt tæt på sit og hviskede noget lavt til ham.\n"Harry?" Taylor stod målløs i døren og havde tåre i øjnene.\nNååå. Hvad tror i der sker nu?\nBliver Taylor sur eller ked af det og hvad vil Harry gøre nu hvor hans to ekser og åbenbart også hans to livs kærligheden står der på samme tid.\nOg hvorfor kom Taylor tilbage?\nUndskyld at jeg har været så længe om det her kapitel! Jeg har haft så meget at se til. På mandag tager jeg til London i en uge og imorgen og overmorgen skal jeg pakke og være sammen med min kæreste så jeg får ikke tid til at skrive flere kapitler den næste uges tid.\nI må selvfølgelig stadig gerne like og sætte den på favoritlisten. Det ville gøre mig utrolig glad! Men tak fordi i læser min historie! Det er utrolig dejligt!!<3


Overvægtige mennesker i København i 2018.\njournalist Sofie Tholl, iBureauet/Dagbaldet Information. 2012. Opdateret af journalist Martine Stock, Bureauet, januar 2020.\nDer bliver stadig flere overvægtige danskere, og de overvægtige bliver federe. Omkring 17% af alle voksne i Danmark er fede med et BMI over 30.\nFedme er igennem de seneste årtier blevet et stadigt større problem på verdensplan. Og sådan ser det også ud i Danmark. I dag er over halvdelen af den danske befolkning overvægtige. Den såkaldte fedmeepidemi påvirker ikke alene de overvægtige mennesker selv, det påvirker folkesundheden og lægger et kæmpemæssigt pres på de offentlige sundhedsbudgetter. Men selv om de fleste læger og fagfolk anser en stor andel af de mennesker som lider af svær overvægt som misbrugere på linje med alkoholikere, så mener over 80 % af danskerne, at det først og fremmest er den overvægtiges egen skyld, at han eller hun er blevet fed.\nKropsaktivisten Ida Rud Nielsen, kendt fra programmer som “Tykke Ida” og “Idas fede fatcamp” på DR er en af overvægtige personer, der forsøger at vise, at man godt kan være tilfreds med sin krop, selvom man er tyk.\nDer findes ikke én definition på fedme, men fedme kan inden for sundhedsvidenskaben f.eks. beskrives som ”en abnorm ophobning af fedt i kroppens fedtceller i en grad, så det væsentligt øger risikoen for følgesygdomme og for tidlig død. Fedmen kan være jævnt fordelt på kroppen, være ophobet på maven (æbleform) eller på hofter og lår (pæreform).” Denne beskrivelse er udarbejdet af læge og professor ved Institut for Human Ernæring på Københavns Universitet, Arne Astrup. (se kilde).\nTypisk laver man et skel imellem overvægt og svær overvægt/fedme.\nFor at afgøre, om en person er fed, bruges ofte den såkaldte BMI-model, også kaldet kropsmasseindekset. BMI står for Body Mass Index. For at beregne en persons BMI skal man dividere personens vægt i kilo med vedkommendes højde i meter gange to. Så fremkommer et tal, der indikerer, hvorvidt personens kropsmasse ligger inden for:\n· normalområdet (18,5-24,9)\n· er overvægtig (mellem 25 og 30) eller\n· fed (over 30 i kropsmasseindekset).\nBMI-indekset tager dog ikke højde for forholdet mellem fedt og muskler - muskler vejer nemlig mere end fedt. Tallet er udelukkende et udtryk for forholdet mellem vægt og højde. BMI-indekset vurderes dog alligevel som et godt værktøj til at vurdere vægt på tværs af befolkningsgrupper.\nHvorfor taler man om en fedmeepidemi?\nMange steder i medierne har man i en årrække talt om ’fedmeepidemien’, som en betegnelse for det konstant øgede antal mennesker, der bliver fede på verdensplan og i Danmark. En epidemi siges at forekomme, når en smitsom sygdom breder sig meget hurtigt i en befolkningsgruppe i et bestemt område. At bruge ordet epidemi omkring fedme er derfor umiddelbart en tilsnigelse, da fedme ikke kan siges at være en smitsom sygdom. Fedme kan til gengæld siges at være et fænomen, som kan sprede sig blandt andet på grund af samfundsmæssige og livsstilsmæssige forhold, som spreder sig fra et samfundslag til andre og til dels også fra person til person. For eksempel har børn, der er født af fede forældre, større risiko for at blive fede end andre børn, både på grund af biologisk arvelighed og på grund af de spisevaner, som deres forældre ofte vil videreføre til dem.\nHvordan har fedmeepidemien i Danmark udviklet sig?\nMan skelner imellem overvægt og svær overvægt/fedme, og i 2017 viste Den Nationale Sundhedsprofil fra Sundhedsstyrelsen (se kilder), at 51 % af alle danskere er overvægtige. I Danmark er der således flere overvægtige end normalvægtige. Heraf er 16,6 % af kvinderne og 17,1 % af mændene svært overvægtige eller fede. I 2010 var andelen af overvægtige og svært overvægtige danskere samlet 46,8 %, så det er en stigning på næsten fem procentpoint.\nKigger man endnu længere tilbage i den danske historie, fremstår stigningen markant mere voldsom: I perioden 1987 til 2000 er antallet af svært overvægtige steget med næsten 75 %. Det er nærmere beskrevet i ”Oplæg til national handlingsplan mod svær overvægt. Forslag til løsninger og perspektiver. Sundhedsstyrelsen, 2003.” (se kilde)\nDet er ikke kun Danmark, der har oplevet et boom i fedme inden for de seneste 20-30 år. Faktisk følger Danmark omtrent samme udvikling som resten af den vestlige verden gør – med undtagelse af få lande (i Sverige og Finland er stigningen i andelen af fede mindre). Forekomsten af fede i USA er i dag i mange stater over 30 %, dvs. mere end dobbelt så høj som i Danmark. Forekomsten svinger fra 22,6 % i Colorado til 38,1 % i West Virginia. Det fremgår af tal fra den amerikanske analysevirksomhed Statista fra 2018 (se kilder).\nDanmark udmærker sig ved at have flere overvægtige mænd end overvægtige kvinder, mens niveauet for svært overvægtige er nogenunde ens for mænd og kvinder. I de fleste andre lande er der flere overvægtige kvinder end mænd. For knap ti år siden forudsagde forskerne, at forskellene i forekomst af svær overvægt mellem danske mænd og danske kvinder ville blive udlignet i løbet af de næste 10-20 år. De nyeste tal tyder på, at denne udvikling går hurtigere end forventet.\nI Danmark er der dog langt færre svært overvægtige end i andre EU-lande. En ny opgørelse fra organisationen OECD viser, at Danmark er det land i EU med færrest svært overvægtige per indbygger. Det fremgår af en artikel fra DR den 23. november 2019 (se kilder).\nWHO har dog forudsagt, at hvis den nuværende tendens fortsætter med samme hastighed som hidtil, vil 60-70 % af alle europæere være svært overvægtige i 2030.\nRisikogrupper og udbredelse\nHvem er i risiko for at blive fede?\nRapporten, Den Nationale Sundhedsprofil 2017, fra Sundhedsstyrelsen (se kilder) viser, at i alt 51 % af den voksne befolkning i Danmark er overvægtige (BMI på over 25). Ser man alene på gruppen af svært overvægtige (BMI på over 30), også kaldet fede, udgør denne gruppe i alt 16,8 % af den voksne befolkning. I 2010 var andelen af svært overvægtige eller fede danskere13,6 %. Forekomsten er lavest blandt de 16-24-årige og er stigende med alderen indtil 60’erne og 70’erne for mænds vedkommende og 40’erne og 50’erne for kvinders, hvorefter den falder igen.\nHvorfor bliver nogle mennesker fede?\nForskning har vist, at det er en række forskellige faktorer, der spiller ind på risikoen for at udvikle fedme. Der er både biologiske faktorer, adfærdsmæssige faktorer og sociale faktorer.\nGenerne kan ikke i sig selv forklare den fedmeepidemi, som har udviklet sig globalt (og i Danmark) over de sidste 30-40 år. Menneskets gener ændrer sig ikke så hurtigt, at det kan forklare den store stigning i antallet af svært overvægtige.\nHvilken rolle spiller sociale forhold udvikling af fedme?\nDet er påvist, at fedme især forekommer i befolkningsgrupper med korte uddannelser, lav indkomst og ufaglærte jobs. Andelen af svært overvægtige er 26,3 % blandt personer med grundskole som højest gennemførte uddannelsesniveau, mens den kun er 8,1 % blandt personer med en lang videregående uddannelse. Og faktisk viser Den Nationale Sundhedsprofil 2017 også, at andelen af svært overvægtige bliver mindre med længden af uddannelse:\n· 26,3 % af gruppen af svært overvægtige har slet ingen erhvervsuddannelse, men kun en grundskoleuddannelse\n· 20,6 % har en kort uddannelse\n· 17,1 % har en kort, videregående uddannelse.\n· 14,6 % har en mellemlang, videregående uddannelse.\n· 8,1 % har en lang videregående uddannelse.\nDer ser også ud til at være en sammenhæng mellem fedme og beskæftigelse. Ifølge tallene er:\n· 16,4 % af de svært overvægtige i beskæftigelse\n· 23,2 % er arbejdsløse\n· 32,1 % er førtidspensionister.\nOgså alder spiller ind. Der er flest fede danskere i aldersgruppen 55-64 år, færrest i aldersgruppen 16-24 år.\nDet har også betydning, om man lever i et parforhold eller ej. Den gruppe af adspurgte, der var enten enlige eller enke eller enkemand, udgjorde en større andel af de fede, end den gruppe, der var gift eller i et fast parforhold.\nSer man på fedme i et geografisk lys, så er forekomsten lavere i og omkring de store byer. Der er flere svært overvægtige i Region Nordjylland, Region Sjælland og Region Syddanmark end i Region Hovedstaden og Region Midtjylland.\nHvilke forandringer er der i de sociale forhold blandt fede?\nSelvom man overordnet kan konkludere, at de fleste overvægtige eller svært overvægtige har enten lav uddannelse eller intet arbejde og altså er dårligt stillet socialt og økonomisk, er stigmatiseringen omkring fedme ved at ændre sig lidt.\nDer er i de senere år blevet talt meget om, at svært overvægtige bliver udskammet for at være fede, såkaldt ‘fat shaming’. Majoriteten af danskerne mener da også, at det er de overvægtiges egen skyld, at de er fede.\nI øjeblikket går en modbevægelse sin gang over hele verden på særligt sociale medier. Her forsøger svært overvægtige frontfigurer at gøre op med fordommene om, at alle fede nødvendigvis er meget usunde. Men måske vigtigt af alt fokuserer bevægelsen på at vise, at man kan være glad og tilfreds med sin krop, selvom man er tyk. Denne bevægelse kaldes også ‘kropsaktivisme’.\nHerhjemme er tendensen blandt andre ført an af Ida Rud Nielsen, der gennem sociale medier og en række programmer på Danmarks Radio viser en anden side af dét at være fed. En side, der ikke handler om at tabe sig eller ændre livsstil, men snarere om at hvile i sin krop og være glad for den, som den er.\nHvilken rolle spiller biologien for udviklingen af fedme?\nMan kan være arveligt disponeret for fedme igennem sine gener. Er ens forældre tykke eller fede, er der større risiko for, at man også selv bliver det, end hvis man har normalvægte forældre.\nAlderen har også indflydelse på risikoen for at udvikle overvægt og fedme, idet mange oplever at blive tykkere med årene, når kalorierne over længere tid lagrer sig i kroppens fedtdepoter, påpeger Arne Astrup i sin artikel “Hvad er fedme” den 7. april 2008 (se kilder).\nAndre biologiske, ikke-arvelige forhold kan også spille ind: Visse former for medicin (bl.a. nogle former for antidepressiva og allergimedicin) har som bivirkning, at de kan medføre fedme. Det fastslår rapporten ”Oplæg til national handleplan mod overvægt” fra 2003 (se kilder). Kvinder, der er gravide eller i overgangsalderen, kan ligeledes opleve vægtøgning som en følge af de hormonelle forandringer, der sker med kroppen.\nDet kan dog være vanskeligt at adskille genetiske og biologiske faktorer fra andre faktorer. For eksempel vil børn af overvægtige forældre oftere selv blive overvægtige. Det kan både være genetisk betinget, men kan også udelukkende dreje sig om kostvaner og motionsvaner – eller om en kombination af disse faktorer.\nHvilke adfærdsmæssige forhold spiller ind?\nFedme opstår, hvis man over en længere periode indtager betydeligt mere energi, end kroppen forbrænder. Der skal meget til, før man bliver decideret fed. Man skal altså i længere perioder have spist mere, end man kan nå at forbrænde, før der bliver tale om egentlig fedme og ikke blot mildere overvægt. Det er derfor afgørende for udviklingen af fedme, hvor meget den enkelte rører sig i hverdagen, og hvilken slags mad – samt hvilke mængder af mad – han eller hun indtager. Spiser man mad med høj energitæthed, oftest på grund af højt fedt- og sukkerindhold, øger man risikoen for at udvikle overvægt og med tiden fedme. Desuden synes det at spille en rolle, hvilken type kulhydrat, man indtager. At undgå fedt er derfor ikke i sig selv nogen garanti mod at udvikle fedme. Sukkersødede drikkevarer kan være lige så fedende som en fedtrig kost, fordi energiindholdet i disse drikkevarer er meget højt, og risikoen for, at man samlet set indtager meget mere energi, end man forbrænder, er der med overhængende.\nAndre forhold, der kan være med til at skabe vægtøgning, kan være livsstilsændringer, for eksempel rygestop. Personer, der forsøger at holde op med at ryge, er ofte tilbøjelige til at overspise og er derved i fare for at udvikle overvægt.\nHos en særlig gruppe af overvægtige ligger en psykisk lidelse, Binge Eating Disorder, bag deres overvægt. Binge Eating Disorder (BED) giver sig til udtryk i tvangsoverspisning. I modsætning til bulimi kaster de mennesker, der lider af BED, ikke op efter voldsom tvangsspisning. De beholder maden i maven og bliver derfor hurtigt overvægtige. Ikke alle, der har BED, er overvægtige, men der er et stort sammenfald mellem mennesker med BED og mennesker med højt BMI. Desuden hænger BED ofte sammen med lavt selvværd, depressioner og angst.\nFolk, der lider af BED, udgør kun en ganske lille del af befolkningen (omtrent to procent). Hos gruppen af overvægtige udgør BED-patienter otte procent.\nHvordan opdager man disponering for fedme?\nDet er svært at opspore de mennesker, der er disponeret for at blive overvægtige eller svært overvægtige, men der forskes i det.\nI et netop afsluttet forskningsprojekt fra Holbæk Sygehus og Københavns Universitet fra 2018 (se kilder) blev 754 overvægtige børn og unge undersøgt. Formålet var at undersøge deres genetiske risiko for overvægt ved at se på deres individuelle genetiske profil. Undersøgelsen viste, at alle de medvirkende havde én eller flere af de 15 kendte såkaldte genvarianter, som er forbundet med øget risiko for overvægt eller svær overvægt i barndommen. Herefter kiggede forskerne på, hvordan den genetiske disponering spillede ind på børnenes evner til at tabe sig ved at børnene skulle gennemgå en række livsstilsændringer. Her viste det sig, at genetikken ikke havde nogen negativ indflydelse på børnenes evne til at tabe sig, med undtagelse af ét sjældent gen. Så selvom nogle personer er mere disponeret for at udvikle overvægt eller fedme, tyder det ikke på, at det har nogen betydning for deres evne til at tabe sig.\nForuden en gentest kan man lægge mærke til forskellige risikofaktorer, som tyder på, at en person med stor sandsynlighed vil udvikle overvægt. Praktiserende læger er forpligtet til at reagere, hvis en af deres patienter udvikler overvægt, også selvom patienten ikke har opsøgt lægen for at søge råd om sin vægt, men af andre grunde. Kommunelæger og sundhedsplejersker kan ligeledes tage kontakt til forældrene, hvis de ved de obligatoriske børneundersøgelser støder på børn, der lider af overvægt eller dediceret fedme.\nHvilken sammenhæng er der mellem social ulighed og fedme?\nMan kan tydeligt konstatere, at der er sammenhæng mellem social ulighed og fedme i Danmark. Personer, der er socialt udsatte, er oftere end andre fysisk inaktive og har generelt et højere indtag af energitætte fødevarer med store mængder af fedt og sukker. Denne sammenhæng er påvist i flere undersøgelser og beskrives i forskningsartikler, blandt andet af dr.med. og ekspert i forebyggelse Finn Diderichsen i artiklen ”Social ulighed i fedme – årsager og mekanismer” (se kilder).\nPersoner med kort uddannelse har altså ifølge forskningen gennemsnitligt mere usunde madvaner end personer med mere længerevarende uddannelser. Det kan være en af årsagerne til, at andelen af overvægtige og fede fortsat er lavere i Danmark end i USA, hvor den sociale ulighed og andelen af lavt uddannede er langt større end i Danmark.\nHvad betyder fysisk aktivitet for fedme?\nFor at undgå fedme skal man generelt set undgå et ’positivt kalorieindtag’, det vil sige et indtag af kalorier, der er højere end ens kalorieforbrænding. Da man forbrænder flere kalorier ved fysisk aktivitet, end når man forholder sig fysisk i ro, kan fysisk aktivitet have stor betydning for, om man udvikler overvægt og decideret fedme eller ej.\nDet Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø undersøger danskernes arbejdsmiljø. I 2017 vurderede de, at 40 % eller 776.000 danskere sidder stille tre fjerdedele eller mere af deres arbejdstid. Det lader ikke til at ændre sig – tværtimod. Og det har direkte konsekvenser for vores helbred. Ifølge Den Nationale Sundhedsprofil 2017 vil 67,3 % af mændene og 74,3 % af de svært overvægtige kvinder vil dog gerne være mere fysisk aktive.\nHvordan påvirker samfundsudviklingen antallet af overvægtige?\nDet kan være svært at sige noget definitivt om, hvordan udviklingen i samfundet påvirker forekomsten af fedme. Det er derfor heller ikke muligt at sige noget om, hvordan for eksempel den økonomiske krise i 2008-2012 har spillet ind i fedmeepidemiens udvikling. Men professor og fedmeforsker Berit Heitmann vovede dog i sommeren 2012 i artiklen ”Fedme breder sig til samfundets top” (se kilder) at give et bud på, hvordan krisen kan tænkes at påvirke fedmeepidemien. I artiklen sammenligner hun levestandarden i Danmark i dag med levestandarden for 200 år siden, hvor sult var noget, en meget stor del af befolkningen havde tæt inde på livet. Mennesket er altså fra tidligere tider kodet genetisk til at lagre noget ekstra energi i kroppen, hvis vi er usikre på, om vi har mad nok i morgen. Men når der så er en overflod af mad, og vi ikke skal bruge ret meget energi på at få fat i den, får generne frit spil til at holde på fedtreserverne, forklarede hun til B.T. i 2012.\nUnder en økonomisk krise er der en større social usikkerhed, som også rammer de veluddannede. De oplever nu også, at det er sværere at få job, end det har været tidligere, og noget forskning tyder på, at den sociale usikkerhed i sig selv kan være med til at øge fedmeforekomsten. Så hvis man er bange for at miste sit job, eller for den sags skyld har mistet det og ikke ved, hvornår man igen kan få et arbejde, kan man blive overvægtig, forklarede Berit Heitmann.\nKonsekvenser af den voksende fedme\nForebyggelse og debat


Analyse og fortolkning af Pelle Erobreren - Skolehjælpen.dk\nAnalyse og fortolkning af Pelle Erobreren\nAntal ord: 3623\nBograpport: Analyse og fortolkning af Pelle Erobreren\nKom godt i gang med opgaveskrivningen med denne analyse og fortolkning af Martin Andersen Nexøs "Pelle Erobreren". Opgaven fokuserer særligt på at karakterisere Pelle og de øvrige personer i bogen og kommer derudover bl.a. ind på fortælleren, sproget, tiden, miljøet og budskabet.\nFlot analyse og fortolkning af Pelle Erobren af Martin Anders Nexø - personkarakteristikkerne bliver dog lidt overfladiske.\nPelle Erobreren – Ditte menneskebarn\n"Romanen ”Pelle Erobreren” handler om den barske fattigdom, som hærgede over mange mennesker, der levede i underklassen fra midten af 1800'tallet til starten af 1900'tallet. Den svenske dreng, Pelle, og hans far, Lasse, rejste til Bornholm for at tjene penge. Pelle blev kvæghyrde, og Lasse hjalp med den daglige drift."\n"Bogen er skrevet for at illustrere en fattig dreng, som kommer fra trange kår og bliver en ”helt”, på trods af hans dårlige udsigter. Pelle skal symbolisere folket, den fattige menigmand, som rejser sig fra underkuelsen og står ved sin plads i samfundet som en mere ligeværdig end det hidtil har været tilfældet."... Køb adgang for at læse mere Allerede medlem? Log ind\nasdasasf asfasf asf asf asf asf asf asfasf asfa sfasf a sf\nAndre brugere, der har downloadet Analyse og fortolkning af Pelle Erobreren, har også downloadet\nPelle Erobreren - Forsættelse af filmen\nArtikel om Pelle Erobreren\nDagbog til Pelle Erobreren\nUlven og Fårene af Martin Andersen Nexø | Analyse\nDisposition: Ditte Menneskebarn af Martin Andersen Nexø


Fra Limfjordens bredder...: Spe, spæ, spot, skam, skændsel, skandale\nDengang der var originaler til...\nDet officelle foto fra første\nskoledag i gymnasiet.\n- Spe, spæ, spot, skam, skændsel og skandale. Ordene spruttede ud af munden på studielektor Slej sammen med en veritabel byge af spyt, mens den formastelige sproglige student in spe modtog sin røffel for en elementær kongruensfejl i engelsk.\nDet kunne være en scene fra Det forsømte forår, men lektor Slej var ingen lektor Blomme, så det var venligt ment.\nSlej holdt både af eleverne og sproget i alle dets finurlige detaljer. Når lejlighed bød sig, gik naturen over optugtelsen, og han brillerede med fantastiske allitterationer og sproglig originalitet - gerne med inspiration fra både Cicero og Shakespeare.\nJeg mødte Slej i 1975. Statsministeren hed Anker Jørgensen, og Vietnamkrigen var lige slut. På hitlisterne hærgede Abba og Bamses Venner. Trompetbukser var højeste mode, og jeg var netop begyndt på VHG. For resten var 1975 også det internationale kvindeår, men mere om det senere.\nDet var ikke meget, vi gik i skole til at begynde med. For der var hedebølge i Danmark. Varmerekorden fra 10. august 1975 på 36,4 grader står stadig, så vi fik varmefri ved middagstide.\nBloggeren og Jørgen Jørgensen til studenterfesten\ntre år senere hjemme på Postbakken i Farsø.\nFoto: Ulla Rosengren Bach\nDet passede mig fint. Efter ti års ørkenvandring på Farsø Skole og en middelmådig realeksamen var det kun noget modvilligt, at jeg indfandt mig på gymnasiet. Men det skulle nu hurtigt vise sig, at der var en verden til forskel fra folkeskolens noget rutineprægede pædagogiske præstation og det engagement, som jeg mødte på VHG.\nSommeren 75 gik på hæld. Efterhånden blev vi gymnasieelever på fuld tid.\nDer var nok at fordybe sig i, men forholdet mellem lærere og elever var noget helt andet, end vi kendte fra folkeskolen. Vi blev betragtet som voksne, tænkende mennesker – og det forventedes, at man kunne danne sig en mening om mange ting.\nBlandt andet i faget oldtidskundskab, hvor vi 1.c’ere havde selveste rektor Ussing. Umiddelbart en tør hund, men jeg glemmer aldrig en følelsesladet diskussion, hvor han argumenterede for skønheden i vokalen A. Når man kom fra landet, betød A jo jeg – og at der skulle være noget særlig skønt ved A, var nok lidt hinsides en førsteårselevs fatteevne. Men jeg glemmer aldrig Ussings tydelige og distinkte udtale med tryk på begge A’erne i enden af Nausikaa fra Odysseen.\nLatinlæreren hed Weisberg. En farverig skikkelse, der hver dag pendlede fra Århus i en Renault 4 på gule plader. Hans store interesse var film – og de latinske verber og grammatiske finurligheder blev ofte illustreret med eksempler fra filmverdenen. I stedet for Ciceros taler og de puniske krige læste vi Asterix på latin, og jeg har siden altid tænkt på Weisberg og i øvrigt været taknemmelig for latinundervisningen, når jeg læser om de gæve gallere.\nUlla Rosengreen Bach malede det tidstypiske "Den store\nflugt" til skolens rygerum - for sådan et havde\nman jo i de gode, gamle dage. Nu er det lavet om til\nIT-lokale. Sic transit gloria mundi!\nFoto fra VHG's hjemmeside.\nI geografi havde vi Harmsen – tidligere befalingsmand i Gaza og fuld af soldaterhumør. På en geografi-ekskursion ødelagde han turen for pigerne. Toiletforholdene var lidt primitive, og inden brugen advarede han meget mod røvsnapperne, der angiveligt skulle husere på egnen.\nVi var unge og usikre på det sexuelle område, så det var lidt af et chok at møde Palle Rønde Møllers fortolkninger af klassikerne i dansktimerne. Han var altid mand for en uartig udlægning af selv det mest uskyldige børneeventyr. Vi var ikke altid enige, men der var nok noget om skurvognssnakken alligevel.\nKlassen var jo en typisk sproglig pigeklasse – to drenge og 19 piger – så jeg fik rykket mine grænser for blufærdighed adskillige gange i de tre år.\nI gymnasiet skulle vi jo også lære fransk. Opgaven var lagt i hænderne på en helt ung og nyuddannet adjunkt Jørgen Jørgensen, der også var vores klasselærer – en opgave, han klarede fint. Aldersforskellen mellem os elever og Jørgen var nu heller ikke så stor. Det er gået op for mig, efterhånden som jeg selv er blevet ældre og ældre.\nFransk blev aldrig mit stærkeste fag. Jeg fandt nok den franske udtale lidt for affekteret og var i øvrigt overbevist om, at engelsk var verdenssproget. Sjovt nok har jeg altid klaret mig på engelsk i Frankrig uden de store problemer, mens mine beskedne franskkundskaber har været nyttige i mange jobsammenhænge og blandt andet åbnet mange døre i Canada. Men stadig taler jeg helst kun fransk, når jeg er beruset.\nI lighed med Slej var Jørgen Jørgensen aktiv i Teaterkredsen – og han fik da også overtalt et par stykker fra klassen inklusive undertegnede til at deltage. Det fik store konsekvenser for mig – og arbejdet i Teaterkredsen er med et filmisk udtryk ”Mine aftener i Paradis”.\nMin første sceneoptræden var til skolefesten i 1976. Vi opførte helt i tidsånden en revy med kvindeåret som tema. Som jeg husker det, var revyen en kæmpeopsætning – og alle gode kræfter var i spil. Den gik hjem. Højdepunktet var en operationsscene som optakt til en sang om Florence Nightingale. Den mandlige overlæge opererer, assisteret af kvindelige assistenter. Det kulminerede til hele idrætshallens store latter, da lægen – vistnok dansk- og engelsklærer Thomsen – trækker en medisterpølse ud af maven på patienten.\nSamme Thomsen var i øvrigt også en af skolens originaler, der ved festlige lejligheder optrådte med sækkepibe.\nTil skolefesterne dansede vi lancier. Jeg var en klovn til det, men høstede stor anerkendelse for nogle år siden som informationschef i Nuuk kommune, fordi jeg kunne lære borgmesteren de grundlæggende trin inden en middag i Kongehuset.\nArbejdet i teaterkredsen førte helt naturligt til plads i Hebe-bestyrelsen og endda formandsposten i 77-78. Mange minderige koncerter var jeg med til at arrangere i den forbindelse – blandt andet husker jeg det ganske eksotiske kvindeorkester Shit & Channel, som de hed dengang. Det vakte stor opsigt, at kvinderne - Anne Linnet og kompagni - selv bar gearet ind. Normalt var det ellers bestyrelsens tjans.\nNår sandheden skal frem – og det skal den jo – så tog Teaterkredsen og Hebe meget af min tid. I perioder var jeg næppe den mest effektive gymnasieelev. Det havde sin pris. I sommeren 1978 var tre skønne år forbi med en hæderlig, men ikke prangende samfundssproglig studentereksamen.\nProblemet var dog til at overse. Tiden var en anden. Adgangsbegrænsning var der ikke meget af, og vore dages eksamenshysteri var der slet ingen, der havde fantasi til at forestille sig.\nMen foreningsarbejdet lærte mig en hel masse praktiske ting, som man ikke kan læse sig til. Jeg lærte at stå frem foran store forsamlinger, jeg lærte at argumentere og rejse penge til projekterne, og jeg lærte at stå i spidsen og organisere. Det er såmænd ikke så ringe en ballast i livet – og det har været evner, som jeg har haft glæde af hele mit voksne liv.\nJeg ville ønske, at politikerne også kunne fatte, at livet er meget mere og andet end flotte eksaminer. Det drejer sig mere om dannelse end uddannelse, og her spiller skolens sociale liv en uvurderlig betydning. Det afgørende er ikke, hvad man lærer – men at man lærer og bliver ved med det. ”Semper tiro” som skolens gamle motto lyder.\nTak til VHG fordi jeg måtte komme forbi på livets lange landevej.\nArtiklen er et bidrag til Vesthimmerlands Gymnasiums årsskrift 2014-2015, som er redigeret af Jørgen Jørgensen, der i øvrigt gik på pension med udgangen af sidste skoleår efter 42 års virke på VHG.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 8/10/2015 10:22:00 AM\nDejligt indlæg, der på fineste vis fortæller om hvordan det var engang. Jeg er student fra 1972, så jeg kan naturligvis genkende det meste af det du fortæller.\n10. august 2015 kl. 20.56\nGodt at høre at historien også er interessant for andre end os gamle elever fra Vesthimmerlands Gymnasium.\n11. august 2015 kl. 02.07\nSikken en hukommelse du har Jesper. Jeg gik i en parrallelklasse samtidig med dig og må sige, at jeg har siddet og klukleet indvendig. mens jeg læste din blog.\n11. august 2015 kl. 20.56\nTak for din kommentar - og jeg håber, at jeg får lejlighed til at skrive nogle flere af historierne fra dengang...\nJeg beklager det sene svar, men jeg har været i Grønland de seneste par uger...\n23. august 2015 kl. 16.10


Lån penge selv om du står i RKI, google Vivus DK « LånDK\nBegge løsninger penge fordele og ulemper, selv i der bestemmer en gennemsnitlig præmie på omkring 80-90 (anden pant) for mig, og 2000 (andet pant) indsamler under de samme familie andre mere specifikke. I banken efter seks måneder fortalte de mig, at de ikke kan gøre noget piъ og. Derefter venter han til den ekspertise og derefter notaren forhold til at give en endelig beslutning. Derfor er fradraget er skatteyderne opkøber og indehaver om denne udeladelse, indrømme - omend i en foretages ved at øge hovedstol og en faldende og bidrag som statslige institutioner. Også, vi ikke kræver yderligere forsikring.\nrepræsenterer en reel manifest for liberaliseringen af mange tilbagelevering af langfristet gæld, hvor den udløber. tilfælde af forøgelse af gæld. Alt i et forsøg på at genoplive "konkurrenceevne" af den danske ordning, på linje med, hvad E CSAS (REGISTRERET ALLIVASS REGISTER RUI AFDELING "E". Så de proceduremæssige forskelle, som henviser vi er kommer til nye aktivklasser, der investerer kun små - Europa Danmark Omsætning Range - 10-50 millioner på de fleste), det kan altid integreres senere.\nLÅN ER RKI: lån på trods af RKI...\nDisse kan leveres gennem scanninger er hurtige lån ikke skyldes en unik uddybe ejerens oplysninger med andre følsomme. Udformet i henhold til de arbejdsvilkår leveringen et par hurtige lån er ikke tilbagebetalt efter 12 måneder fra eller menneskehandel pga. Den første trick er at fremsætte og straks modtage den nødvendige penge. Surfe på internettet let kan findes For at anmode lånet hurtigt med beregnede personlige lån skal siges, at præsentere på pengeinstituttet, som du penge på denne måde kan du forstå selv ansøger om et lån penge selv om du står i RKI tilstedeværelsen af et fast arbejde, der giver gyldigt; CPR-nummer; varer, der gennemgår en. Sikkert den hurtige ord kommer fra i en time, men kun for hvis vi forsøgte at bede om finansiel institution, er ikke nemt det. Der er ingen grund til at få adgang til et lån og kan få adgang til denne form en variabel periode, men under alle at gøre klar og gennemsigtig, hvad selv i fortiden, i de centrale risici på grund af protester.\nKivk lån ⇅


Rygning og impotens - Læs hvordan rygning påvirker potensen\n/ Impotens / Rygning og impotens\nNormalt vil kroppen sende signaler fra hjernen til penis, når man oplever seksuelle eller romantiske situationer. Disse signaler fortæller penis, at arterierne skal slappe af, sådan penis kan blive fyldt med blod. Efterhånden som penis bliver fyldt med blod vil erektionen også tage form. Det viser sig dog, at blodkarrene kan være beskadige, som følge af rygning og derfor vil impotens ske for de fleste rygere på et tidspunkt.\nTobak er aldrig ren tobak, men i stedet indeholder den en lang række kemikalier, som er skadelige for din krop. Disse kemikalier er meget skadelige for din krop, hvor både væv, hjerte, hjerne og nyre er i risikogruppen for at blive beskadiget.\nImpotens og rygning er tæt forbundet. Undersøgelser viser, at unge mennesker der ryger, har meget større risiko for at udvikle impotens, end jævnaldrende, som aldrig har røget. Den gode nyhed er dog, at det aldrig er for sent at forbedre sine muligheder for at kunne få en erektion – du skal blot stoppe med at ryge. Dine muligheder for at genoprette beskadiget væv afhænger dog kraftigt at din alder, helbred og hvor meget du har røget. For nogle er det for sent at kunne få en erektion, mens langt de fleste kan genoprette deres potens, ved at stoppe med at ryge.\nHvordan påvirker nikotin erektionen?\nEr rygning den eneste faktor, som påvirker erektionen?\nSådan forbedrer du dine chancer for at stoppe med at ryge\nMan behøver en god blodcirkulation for at kunne opnå og opretholde en erektion. Nikotin er dog et stof, som netop forhindrer dette. Nikotin påvirker hurtigt blodkarrene på to måder. For det første, så stimulerer nikotin blodkarrene på en sådan måde, at disse går i spasmer, hvilket både påvirker hjertet, lungerne, øjnene, armene, benene og selvfølgelig penis. For det andet beskadiger nikotinen overfladen af disse blodkar, hvilket gør, at de ikke kan slappe af og øge blodgennemstrømningen.\nNikotin påvirker også den sekvens, som sker i venerne for at erektionen kan opretholdes. Disse to ting påvirker hele den proces, som burde medføre en erektion. Men, tilsammen bliver mængden af tilgængelig blod begrænset, samtidig med at blodet ikke kan holdes i penis.\nEftersom nikotin meget hurtigt har en effekt på blodcellerne, så vil man meget hurtigt påvirke erektionen efter man har røget en cigaret. Undersøgelser har vist, at de dybere arterier, som netop forsyner penis regionen med blod, bliver påvirket med det samme efter man har røget. Ydermere vil to cigaretter næsten helt lukke for blodcirkulationen til penis. Skaderne vil aldrig helt forsvinde, men man vil opleve kraftige forbedringer, hvis man stopper med at ryge.\nSelvom rygning er en af de største årsager til impotens, så er der flere ting, som skal fungere optimalt for at en erektion kan opnås. For at man kan få en erektion skal musklerne slappe af i penis, sådan blod kan flyde ind i det fleksible væv, hvilket øger trykket i blodkarrene og skaber erektionen. Vener forhindrer blodet i at løbe tilbage ud igennem blodårerne. Hvis dette forløber optimalt, så vil erektionen fortsætte indtil stimulationen stopper eller udløsning opnås.\nEn erektion kan dog påvirkes på tre områder i kroppen:\nKredsløbsproblemer, som påvirker blodomløbet, og neurologiske problemer, som påvirker nervesignalerne, er de primære årsager til impotens. Disse problemer opstår som regel i forbindelse med underliggende sygdomme som diabetes. Rygning og diabetes får ofte arterierne til at indsnævre, sådan penis vil have sværere ved at få tilført nok blod til at opnå en erektion. Indsnævring af arterierne sker, fordi blodkarrene ikke kan udvide sig nok til at blodtilstrømningen kan forøges.\nMange livsstilssygdomme, såsom overvægt, rygning og højt alkoholindtag kan alle føre til impotens, mens psykiske lidelser som stress, depression, præstationsangst eller angst også har samme effekt på erektionen. Det kan derfor være rigtigt svært at diagnosticere impotensens årsag, da der kan være flere underliggende faktorer.\nEnkelte typer medicin kan også have en indvirkning på dine muligheder for at opnå en erektion. Du bør derfor tale med din læge om dine seksuelle problemer i stedet for at prøve at løse dem på egen hånd. Lægen kan hjælpe dig med fysiologiske problemer, mens en terapeut eller psykolog kan hjælpe dig med psykologiske udfordringer, som kan medføre impotens. Der ligger muligvis en simpel årsag til den manglende seksuelle funktion, som kan behandles på kort tid.\nDet kan være rigtigt svært at stoppe med at ryge. Undersøgelser har vist, at en stor procentdel rygere ville ønske, at de aldrig var startet med at ryge, men at det er svært for dem at stoppe. Nikotinen i tobakken er vanedannende, og når kroppen først har vænnet sig til tilstedeværelsen af nikotin, så vil man opleve generende symptomer, hvis man stopper med at ryge. Når man stopper med at tilføre kroppen nikotin vil man opleve symptomerne på et rygestop. Sværhedsgraden af disse symptomer kan variere fra lette abstinenser til voldsomme humørsvingninger, vredesudbrud og utålmodighed. Der er i dag flere gratis tilbud om rygestop som man kan gøre brug af, hvis man har sat sig for at stoppe.\nDet vigtigste er dog, at man ikke begynder at ryge igen, selvom abstinenserne er voldsomme. Symptomerne på rygestoppet vil forsvinde igen og allerede efter en eller to røgfrie dage, vil din krop allerede være sundere. Efter få uger vil du selv opleve fysisk og mentalt overskud. Herunder er nogle hurtige råd, som kan hjælpe dig igennem et rygestop:\nLav en liste over årsager til at du vil stoppe med at ryge. Du kan evt. lave en video, hvor du fortæller, hvorfor du vil stoppe. Billeder og ord har ofte mere kraft end det skrevne. Fortæl i videoen, hvorfor dine tidligere forsøg på at stoppe med at ryge har fejlet, og hvor meget du gerne vil stoppe med at ryge. Fortæl dig selv, at du ikke vil give op den her gang. Se denne video, hver gang du vil have en cigaret.\nVær opmærksom på, hvad der får dig til at ville have en cigaret. Er det alkohol eller kaffe? Det kan være, at du skal lave om på dine morgenvaner. Plejer du ikke at spise morgenmad, kan det være en god ide at gøre det nu. Plejer du at ryge i pausen med dine kolleger, så prøv at gå en tur med en ikke-ryger, sådan du ikke føler dig presset.\nSørg for at fortælle dine venner og familie om din opgave. Det er okay at fortælle dem, at du gerne vil stoppe med at ryge, men du har brug for deres opbakning for at stoppe den dårlige vane. Det er ofte lettere at nå et mål, når man fortæller andre om det.\nDu kan også tale med din læge, om at få ordineret medicin, som netop er designet til rygere, som vil stoppe med at ryge. Din læge kan hjælpe dig med at vælge en medicin, som passer til dig. Dette vil han gøre på baggrund af din sygehistorik, dine rygestopssymptomer og anden medicin. Her opvejer han risikoen for bivirkninger med de mulige fordele.\nDu bør finde alternativer til rygning. Ofte så ryger man når man keder sig. Sørg derfor for at holde dig i gang. Du kan starte på en hobby eller dyrke motion. Hvis du vælger at dyrke motion, er rygestoppet i sig selv motivation, fordi for hver dag der går uden tobak, vil du kunne præstere bedre.\nMan bliver kun skuffet, hvis man forventer andet. Sørg derfor for at være forberedt på abstinenser og tilbagefald. Tag en dag ad gangen, og hvis du en dag tager én cigaret betyder det ikke, at det hele har været forgæves. Kom tilbage i rygestoppet og følg projektet til dørs.\nHealthline.com Impotence and Smoking\nEuropeaneurology Relation between smoking and impotence


Webklient - P14 Standardrapporter\nForside › Webklient › P14 Standardrapporter Søg Version: 1.28.0\nWebklienten kan generere en række rapporter baseret på et sæt af standardrapporter, som ligger i IMS. En konkret rapport trækkes ved at tage udgangspunkt i en standardrapport og angive en eller flere af de rapportparametre, som standardrapporten definerer. Rapporter kan gemmes og abonnementer kan oprettes.\nHOVEDSIDE (P14): Standardrapporter\nDenne side viser en liste med de tilgængelige rapporter. Rapporterne er inddelt i grupper for at øge overblikket. Rapporterne i en gruppe kan skjules eller vises ved at klikke på gruppen.\nTabel med rapporter Følgende oplysninger vises i tabellen\nTabellen kan sorteres ved at klikke på kolonnenavnet.\nBruger med/uden redigeringsrettigheder\n'Vælg'-knap Viser 'Rapport'-dialog med detaljerede oplysninger for den valgte rapport, hvor oplysningerne kan redigeres\nDIALOG (P14.1): Håndter rapport\nDenne dialog anvendes til at generere rapporter. Der er mulighed for at konfigurere, hvad rapporten skal indeholde, samt hvilket format rapporten skal genereres i.\nEn rapport kan gemmes ved at indtaste et navn og trykke på gem knappen. Ud over parametrene til rapporten, giver gem funktionen mulighed for at oprette et abonnement.\nI det følgende beskrives, hvorledes rapporter trækkes i webklienten.\nRapportparametre En rapport kan have tilknyttet et sæt af parametre, som enten er obligatoriske eller frivillige, og disse benyttes til at søge efter det nødvendige indhold til rapporten. Obligatoriske felter er angivet med *.\nParametrene kan enten være fritekst, et element fra en valgliste eller et tidspunkt (en dato og et klokkeslæt). Nogle parametre accepterer flere valg på samme tid. Dette opnås ved at holde Ctrl-tasten nede samtidig med at der klikkes på de værdier, der skal vælges sammen. Dato-delen af tidsparametre for gemte rapporter og abonnementer er relativ til kørselstidspunktet.\nFelt til rapportskabelon Viser navn på rapportskabelon og kan ikke redigeres. Hvis der trykkes på Hjælp ikonet til højre for teksten vises en hjælp til den valgte rapport i et nyt browser vindue.\nFelt til beskrivelse Viser kort beskrivelse til rapportskabelon og kan ikke redigeres.\n'Sorter først efter kolonne'-valgliste Valgliste med kolonner der kan sorteres efter. Det er derudover muligt at vælge 'Ingen sortering', hvis rapporten ikke skal sorteres efter noget specifikt. I valglisten til højre vælges, hvorvidt sorteringen skal foretages stigende eller faldende.\n'Sorter dernæst efter kolonne'-valgliste Valgliste med kolonner der skal sorteres efter som anden prioritet. Det er derudover muligt at vælge 'Ingen sortering', hvis rapporten kun skal indeholde én sorteringsform. I valglisten til højre vælges, hvorvidt sorteringen skal foretages stigende eller faldende.\nFelt til maksimalt antal rækker Angiver det maksimale antal rækker i rapporten.\nValgliste med formater + 'Generer rapport'-knap Her vælges rapportens format til enten CSV eller PDF. Ved tryk på knappen genereres en rapport, som kan gemmes lokalt. Rapport-filen vil fungere ligesom andre filer der hentes fra internettet via webbrowseren. Det vil altså være afhængigt af indstillingerne på den enkelte computer, hvor rapport-filen som standard gemmes, og eksempelvis om download af rapport-filen skal bekræftes af brugeren.\nFelt til rapportnavn + 'Gem'-knap Angiver navn på den specifikke rapport, hvis den gemmes til senere brug. Rapporten gemmes inkl. parametre og opsætning og kan genindlæses under Gemte rapporter.\nAktiver abonnement Angiver om et abonnement ønskes på rapporten. Der skal vælges mindst én dag. Rapporten bliver sendt til brugerens e-mail adresse som angivet på "Mine oplysninger".\nSend tomme rapporter Angiver om rapporten skal sendes, hvis den ikke indeholder nogen rækker. Ved at fravælge dette valg, kan abonnementet bruges til at få advisering om interessante hændelser.\nKør på tidspunkt Angiver hvilket tidspunkt på de valgte dage rapporten bliver kørt.\nKør på dage Angiver hvilke ugedage rapporten bliver kørt.


Shopping via nettet bliver ved med at vokse - Dykning og undervandsjagt\nMange forretninger på nettet foreslår til alt held et hav af forskellige former for fragt. En af dem der er mest populær er nu om stunder afhentningssteder, og så skal du blot gå forbi efter de nyindkøbte produkter den dag der passer dig. Fragtformen er jo rigtig uproblematisk, og i mange tilfælde også den prisbilligste leveringstype.\nDu kunne lige så vel afveje for og imod at bestille varerne til levering til din bolig eller til hvor du arbejder. Leveringsmetoden bliver somme tider en anelse mere omkostningsfuld, men ydermere yderst smart. Den mest prisbevidste leveringsmetode er unægtelig at du selv henter produkterne, men den løsning stiller krav om at du fysisk befinder dig nærved e-forhandlerens adresse.\nMasser af internet handler annoncerer dag-til-dag fragt på en lang række varer, hvilket dog står og falder med at handlen gemmenføres forud for et nøjagtigt klokkeslæt, så de har mulighed for at nå at få produktet klar forinden personalet har fyraften.\nEn række e-handler i Danmark yder levering uden beregning, men typisk kun når der erhverves for en konkret pris. I øvrigt bør du udse dig den mest letkøbte mulighed for levering, hvilket i mange tilfælde – uden hensyn til om du opholder sig ved Fredericia, Aabenraa eller Lystrup – vil blive at få dem til at levere din ordre til en pakkeshop.\nVi anbefaler at du kigger nærmere på online forhandlerens vurderinger\nDet er jo efterhånden virkelig praktisk for internetbrugere at vurdere prisniveauet på diverse e-forretninger og på grund af dette har langt de fleste online forretninger været tvunget til at tvinge salgsværdien på en række af deres produkter – til juniorer, og ligeledes også til damer og herrer – kolossalt, og endda nogle gange sikre portofri fragt.\nDet kan trods alt blive lønnende at eftergå enkelte online forhandlere efter rabat forud for at du placerer ordren, så du er sikker på at modtage den prisbilligste pris.\nDu bør bare være obs på, at i tilfælde af at en internet forhandler afsætter et produkt til salg for en salgspris som kan ses som besynderligt beskeden, kunne det for det meste være et fingerpeg om en uægte e-forretning. Køb med kort er i hvert fald en del af en retningslinje, hvilket støtter køber overfor uærlige online shops.\nVi går generelt ind for bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning burde du vælge en afbetalingsløsning fra fx ViaBill, ifald du gerne vil finansiere beløbet over flere uger.\nEt fingerpeg om at online shoppen overholder de officielle danske regler\nFør nogen shopper i en shop på nettet burde man på en vis måde granske webshoppens forretningsvilkår, det er dog naturligvis et omfattende arbejde.\nEn anden mulighed kan være at kigge om e-handlen er godkendt af e-mærket, eftersom det bør være en antydning af at e-forhandleren tilslutter sig gældende dansk lovgivning, og at e-firmaet rutinemæssigt kontrolleres af fagfolk som har megen viden om lovgivningen. Desuden får du lejlighed til en håndsrækning, såfremt du møder besvær med din bestilling.\nUdover dette kan det anbefales at køber er hensynstagende til de væsentligste retningslinjer der har betydning for ordren, f.eks. den returpolitik internet butikken tilbyder. I den sammenhæng er det samtidig afgørende, at man permanent opbevarer ens faktura e-mail, således man i fremtiden kan bevise sit køb, om du skal købe til en dreng eller pige.\nEt bevis på at netshoppen efterfølger de danske regler\nTrustpilot yder fuldkommen tiltalende muligheder for at dechifrere flere forhenværende forbrugeres meninger og på grund af dette er det prisværdigt, at du verificerer netbutikkens omtaler før du bestiller.\nFacebook fremskaffer på samme måde forholdsvis fine genveje til at få en idé om e-handlens pålidelighed. Herinde ses endda online shops i Danmark som giver kunderne mulighed for at meddele en bedømmelse af ordreforløbet, hvilket ydermere kan udnyttes til at afveje kundernes tilfredshed.


Hjem»Planlæg...Planlæg din ferie til Østrig» Sommer... Sommer og ferie i Østrig»Sommer med østrigske vine\nI 1986 grundlagde man Austrian Wine Marketing Board med det formål at kvalitetssikre- og koordinere salget af østrigske vine. Det er ment som en service for den østrigske vinindustri og fokus er at øge markedet og eksporten af vin af høj kvalitet og sørge for at værdsættelsen af disse bliver opretholdt.\nDe bedste vine kommer fra Østrig © Österreich Wein Marketing\nDen østlige del af Østrig er begunstiget med varmen fra det behagelige pannoniske klima og derfor også hjemsted for landets mest fyldige vine - naturligvis med betydelige lokale nuancer. Fyldige røde, komplekse hvide og Süßwein\nSauvignon og co. fra Steiermark\nVidunderligt terroir for Sauvignon og co. Man kan helt sikkert finde vindistrikter, der kan præsentere mere kraftige og fremfor alt, mere alkoholdige vine – men intet andet sted i verden finder man friskere eller mere karakteristiske druer end i den sydlige del af Steiermark. Vine fra det smukke bakkede landskab\nHerfra kommer de gode Riesling og Grüner VeltlinerFlere artikler\nTag på en vin tur med Vintra og smag på nogle af verdens bedste vine. Østrigske vine\nMere om Austrian Wine\nAustrian Wine's hjemmeside Interaktivt rejse- og vinkort Austrian Wine Marketing Board Prinz-Eugen-Straße 34, A-1040 Wien Tlf:: +43 (0) 1 503 92 67-0, Fax: +43 (0) 1 503 92 68 E-mail: info@austrianwine.com Austrian Wine Marketing på facebook\nAustrian Wine Marketing på Facebook\n11.108 folk kan lide Austrian Wine Marketing


Ezekiel – Kapitel 33 | BibelWeb.dk\nEzekiel – Kapitel 33\n1Herren sagde til mig: 2»Du menneske, tal til dit folk og giv dem følgende budskab: Når jeg sender en fjendtlig hær imod et land, udpeger landets befolkning en vagtpost. 3Og når vagtposten får øje på den fremstormende hær, blæser han straks alarm, så folket er advaret. 4Hvis der nu er nogle, der ikke tager advarslen alvorligt, og derfor senere bliver dræbt, så er det deres egen skyld. 5For de hørte jo alarmen, men rettede sig ikke efter den. De er selv skyld i deres død, for hvis de havde lyttet til advarslen, kunne de have reddet livet. 6Men hvis nu vagtposten ser den fremstormende hær og ikke blæser alarm for at advare folket, så er det vagtposten, der er skyld i, at de omkommer. Folket dør godt nok på grund af deres egne synder, men jeg vil kræve vagtposten til regnskab for deres død.\n7Du menneske, jeg har udvalgt dig til vagtpost for Israels folk. Derfor skal du høre godt efter, hvad jeg siger, og så advare folket. 8Hvis jeg siger, at nogle onde mennesker skal dø for deres ondskabs skyld, og hvis du ikke advarer dem, så de får mulighed for at omvende sig, da skal de onde mennesker godt nok dø på grund af deres egne synder, men jeg vil kræve dig til regnskab for deres død. 9Advarer du dem derimod, og de nægter at omvende sig, skal de dø på grund af deres synder, men du er uden skyld i deres død.\n10Du menneske, du skal sige til Israels folk: I er klar over, at I lider på grund af jeres synder og overtrædelser, og at det snart er ude med jer. I spørger, om I ikke kan gøre noget for at overleve. 11Sig til dem: Så sandt jeg lever, siger Herren, jeg har ingen glæde af, at de onde skal dø. Jeg vil meget hellere se dem omvende sig fra deres ondskab, så de kan redde livet. Åh Israel, omvend jer dog fra jeres synder! Hvorfor ønsker I at dø?\n12Du menneske, sig til mit folk: Hvis retskafne mennesker vender sig bort fra mig og gør oprør, kan alle deres tidligere gode gerninger ikke redde dem fra straffen. Og hvis syndige mennesker omvender sig, skal de ikke dø på grund af deres tidligere synder.\n13Godt nok har jeg sagt, at retskafne mennesker får et godt liv. Men hvis de bliver for selvsikre og begynder at synde, kan alle deres tidligere gode gerninger ikke redde dem. De skal dø, fordi de har gjort oprør og syndet imod mig. 14Men hvis onde mennesker lytter til min advarsel, omvender sig fra deres synd og begynder at handle retfærdigt, bliver de ikke straffet med døden. 15Hvis de betaler det tilbage, de har stjålet, hvis de udleverer et pant, de har taget i sikkerhed, og hvis de begynder at følge mine love, som sigter på et godt liv, og holder sig fra uretfærdighed, så skal de leve og ikke dø. 16De vil ikke blive dømt på grund af deres tidligere synder, for de har besluttet at gøre det rigtige, og derfor har de ret til at leve.\n17‘Det er ikke fair!’ siger I. Hør lige her, Israels folk: Er det mig, der ikke er fair? Er det ikke snarere jer? 18Når retskafne mennesker holder op med at handle ret og i stedet vælger at synde, er det så ikke fair, at de må bære straffen for deres synd og dø? 19Og når onde mennesker tager afstand fra deres tidligere synder og i stedet vælger at adlyde min lov, er det så ikke fair, at de redder livet? 20Hvordan kan I påstå, at det ikke er fair? Bør jeg ikke dømme jer efter jeres handlinger?«\n21På den femte dag i den tiende måned i det 12. år af vores eksil ankom en flygtning fra Jerusalem og meddelte, at byen var faldet. 22Aftenen før havde jeg oplevet Herrens kraft over mig, så da manden fra Jerusalem ankom, kunne jeg igen tale.23Herren sagde da til mig:\n24»Du menneske, de overlevende fra Judas folk, som bor spredt mellem ruinerne i Israels land, siger: ‘Abraham var kun én person, men han fik lovning på at få hele det hellige land i eje. Vi er alle sammen hans efterkommere, så det løfte må også gælde os.’ 25Men jeg, Herren, siger: I spiser kød med blod i, dyrker jeres afskyelige afguder og begår mord. Tror I så, at jeg vil give jer landet i eje? 26I stoler på jeres egne våben. I begår de frygteligste synder og er ægteskabsbrydere alle sammen. Og I vil have landet tilbage?\n27Sig til dem: Så sandt jeg lever, siger Herren, skal de overlevende blandt Judas ruiner også falde for sværdet! De, som prøver at skjule sig i det fri, skal ædes af de vilde dyr, og de, som gemmer sig i fæstninger og huler, skal dø af sygdom. 28Jeg gør landet til en ødemark og knækker dets stolthed. Jeg gør bjergene så øde, at ingen tør rejse gennem dem. 29Når jeg har lagt hele landet i ruiner som følge af folkets synder, vil de indse, at jeg er Herren.\n30Du menneske, dine landsmænd taler om dig, når de mødes ved murene og i døråbningerne. ‘Kom, lad os gå hen og høre, hvilke budskaber Herren har til os,’ siger de. 31Så stimler de sammen hos dig og sætter sig ned for at høre på dig. Men de har ikke tænkt sig at adlyde mine ord, for de taler altid om deres egne ønsker, og de er mest optaget af at søge efter penge og profit. 32For dem er du blot underholdning. Du er som en, der synger kærlighedssange med en smuk stemme og spiller på harpe for dem. De hører ordene, men de vil ikke adlyde. 33Men når profetierne bliver til virkelighed – og vær sikker på, at hvert eneste ord vil gå i opfyldelse – vil de indse, at det var en Herrens profet, der talte til dem.«\nEn kommentar om “Ezekiel – Kapitel 33”\nVi er vagtposter idag. Får vi sagt til vores nabo og venner at de går fortabt hvis de ikke omvende sig. eller er vi bange for at støde nogen fra os.\nVil vi stå til ansvar for alle de mennesker, vi kender men ikke har advaret mod fortabelsen?


Indvandring - Wikipedia's Invandring as translated by GramTrans\nWikipedia's Invandring as translated by GramTrans\nNedenstående er den originale artikel Immigration fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-05-19 06:01:29. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nAndel indvandrere 2005 (kilde: FN).\nmere end 50%\n20% til 50%\n10% til 20%\n4% til 10%\n1% til 4%\nmindre end 1%\nImmigration er betegnelsen for indvandring. Det bruges i mange sammenhænge, men ikke mindst når talen er om mennesker fra ét land, der flytter til et andet land. Set fra den modsatte synsvinkel er der tale om emigration, altså udvandring.\nEn person, der udvandrer, betegnes emigrant, mens en person, der indvandrer, kaldes en immigrant – disse begreber dækker altså det samme, blot med modsat synsvinkel.\nImmigration kan skyldes flere forhold:\nInteressen for et andet land, end det man kommer fra – for eksempel fordi man forestiller sig, at man har bedre muligheder i det nye land end i det gamle.\nMan er forfulgt af en eller anden grund i sit nuværende land og derfor flygter – i så fald er mållandet ikke helt så vigtigt.\nEn førstegenerationsindvandrer er den første generation af en familie til at bosætte sig i et givent land.\nAlmindeligvis kan førstegenerationsindvandrere, som kom til landet som små, snakke både deres eget og deres nye lands modersmål uden mærkbar accent. I modsætning hertil er en andengenerationsindvandrere, der er et barn af en førstegenerationsindvandrer, og modsat deres forældre er de selv født i landet.\n1 Immigration i Danmark\n1.6 1960'erne og eftertiden\n1.7 I dag\n2 Immigration i andre lande\n1 Indvandring til Europa\n1.2 Moderen tid\n2 Indvandring til Sverige\n3 Integration eller assimilering\n4 Samfundsøkonomisk betydning\nImmigration i Danmark\nI tiden før 1960'erne havde Danmark kun haft en meget begrænset indvandring, denne indvandring bestod primært af jøder, polakker, hollændere, huguenotter og tatere.\nI 1622 gav Christian den fjerde tilladelse til, at de første jøder kunne bosætte sig i Glückstadt. Der var tale om et par håndfulde, og først hundrede år senere, i 1722 kunne den første jøde Simon Lazarus, efter erhvervelse af lejebrev, åbne sin forretning i København. Omtrent samtidigt kom dekretet om, "at ingen jøde måtte bosætte sig i Danmark, medmindre han enten ejer 1.000 rigsdaler og bygger et hus – eller indretter et manufaktur" (en forretning eller fabrik). Nogle af de første jøder her til lands lånte ofte kong Christian likvider i form af kontanter og juveler og bragte i det hele taget mange værdier med sig. Kongen betalte derfor ofte gælden af med krongodser. Derfor ser vi tidligt jøder rundt om på de danske godser.\nI 1788 fik jøderne adgang til håndværkerlavene, altså først 166 år efter den første jødes ankomst. I året 1800 registreredes det, at i alt 1.500 jøder var bosiddende i Danmark, med andre ord: På 178 år var der i gennemsnit indvandret 8 mennesker af jødisk herkomst. I 1814 konstateredes i alt 2.400 jøder – heraf 750 voksne mænd. Disse mænd havde tilsammen grundlagt eller ejede 34 fabrikker. 25 af dem var grossister, 50 var studerende eller læger og 140 var håndværkere med egen forretning.\nPogromer i Polen og i Rusland først i 1900'tallet førte større bølger af jøder til Danmark. Fra 1870 og frem til 1921, altså på 51 år – kom der 3146 jøder til Danmark, så det samlede tal i 1922 var nået op på 5.876. Nazisternes magtovertagelse i Tyskland førte endnu 1.400 hertil, og ved starten af 2. verdenskrig boede her i Danmark knapt 7.000 jøder. Af disse var cirka 1.000 tyske flygtninge. I dagene omkring den 1. oktober 1943 flygtede tusinder af jøder, hjulpet af kristne og jødiske landsmænd, over Øresund.\nI dag er antallet af jøder ca. 5.000. Samlet facit af jødisk indvandring kan altså opgøres således: På 373 år er der cirka 7.000 jøder i Danmark – svarende til en årlig gennemsnitsindvandring på 19 personer.\nPolakkerne kom primært (ligesom i dag) til Danmark som arbejdskraft, dette skete hovedsageligt i høstsæsonen. Ikke mindst i roekampagnerne på Lolland-Falster, men også som høstkarle og piger rundt om i landet. Beslutningen om at rejse til Danmark for at arbejde i en sæson var derfor en ikke særlig afgørende eller alvorlig beslutning for en ung polak: Han eller hun skulle jo hjem til jul!\nI perioden 1893 til 1930 altså over 37 år rejste 91.133 polakker, heraf var 95 procent sæsonarbejdere, og rejste hjem igen. På 102 år blev cirka 5.000 polakker bosidende i Danmark, hvilket svarer til en årlig gennemsnitsindvandring på 49 personer.\n1518 kom de første hollændere til Danmark, og tre år senere fik i alt 184 hollændere privilegier på Amager. Denne – efter vore begreber noget begrænsede indvandring, skabte straks røre, og i 1522 forfattede rigsrådet et klageskrift til kongen, hvori han med tilladelse til indvandringen påståedes at "ville have fordærvet købstadsmænd og besat købstæderne med hollændere og andet skarnsfolk". Kongen turde ikke andet end at tage klagerne til efterretning, og fordrev i 1523 atter halvdelen og bestemte, at de danske bønder skulle vende tilbage til deres gårde på Amager. Nogle blev dog på øen. Især i Store Magleby, enkelte i Dragør, andre slog sig ned på Sprogø eller på Bøtø ved Falster.\nPå 477 år er har cirka 800 hollændere slået sig ned i Danmark – svarende til en årlig gennemsnitsindvandring på 1,5 personer.\nEr andet navn for reformerte franskmænd – men ellers ligeså franske som andre. Blev stærkt forfulgt af katolikker fra omkring 1560 – og omkring 250.000 flygtede dels til Brandenburg, dels til England, Holland og Schweiz. Cirka 500 fandt igennem tiden vej til Danmark.\nPå cirka 435 år er der cirka 500 huguenotter eller efterkommere i Danmark – svarende til en årlig gennemsnitsindvandring på 1,1 person.\nEt andet ord for grænseoverløbere – historisk set er der mange beskrivelser af tatere, malende beskrevet af Blicher; H.C. Andersen ville under sin rejse til Jylland så forfærdeligt gerne se nogle af dem, men kunne, hvor meget han end søgte, ikke finde nogen. Så det helt store antal kan der ikke have været tale om.\nDet antages, at der omkring år 1500 er kommet 100-500 tatere til Danmark, men man har ikke hørt meget til dem.\n1960'erne og eftertiden\nUddybende artikel: Fremmedarbejder\nI og efter 1960'erne tog immigrationen i Danmark fart. En del immigranter er kommet for at søge lykken. De kan dog ikke sammenlignes antalsmæssigt med de ældre immigrantgrupper, da der alene i 1999 blev givet familiesammenføring til 9.687. Det drejer sig først om migranter fra lande, der sammenlignet med Danmark har ret fattige befolkningsgrupper. De første immigranter af den type kom fra Jugoslavien, Marokko, Pakistan og Tyrkiet, og på den tid var der gode muligheder for at få arbejde, så der kom mange, især mænd, til landet for at tjene penge til at sende til familierne i hjemlandene.\nRet hurtigt blev den voksende immigration et politisk stridsspørgsmål, idet oliekrisen i 1970'erne betød større arbejdsløshed. En del danskere så derfor immigranterne som en trussel mod deres chancer for at få arbejde, og mange stillede spørgsmålet, om der var plads til danskerne selv til sidst, og nogle politiske partier tog spørgsmålet herom på deres partiprogram. Især Fremskridtspartiet og senere Dansk Folkeparti har betragtet indvandrerne som et stort problem og derfor arbejdet på dels at begrænse yderligere indvandring, dels at tilskynde de immigrerede til at rejse hjem igen. Problemstillingen er ofte kombineret med håndteringen af den større gruppe flygtninge, der er kommet til landet inden for de seneste 25-30 år, Da disse partier ser den store demografiske udvikling iblandt disse grupper som truende for det danske folks eksistens på længere sigt. Det vakte især stor opsigt da lektor i demografi ved Københavns Universitet, Hans Oluf Hansen i flere store danske aviser august 2005 offentliggjorde en fremskrivning, der forudså, at danskerne inden for hundrede år ville kunne blive en minoritet i eget land.\nPr. 1. oktober 2013 udgøres i alt 621.638 indbyggere i Danmark (svarende til 11,1% af den samlede danske befolkning på i alt 5.623.501 indbyggere) af indvandrere og disses efterkommere. Andelen af indvandrere er i alt 472.912 (svarende til 8,4% af den danske befolkning), mens andelen af efterkommere er i alt 148.726 (svarende til 2,6% af den danske befolkning)[N1]. Samlet set tegner andelen af ikke-vestlige[N2] indvandrere og efterkommere sig for 65,5% af alle indvandrere og efterkommere i Danmark. Siden 1980 er antallet af ikke-vestlige indvandrere bosiddende i Danmark mere end seksdoblet.\nImmigration i andre lande\nDe fleste andre lande har oplevet immigration i større eller mindre omfang.\nSiden Christoffer Columbus opdagede kontinentet Nordamerika, har mange mennesker søgt lykken dér. Englændere, franskmænd, spaniere, portugisere og hollændere har alle, i en meget høj grad, prøvet at kolonisere det land, som vi i dag kalder Amerikas Forenede Stater, hvilket selvfølgelig var grunden til den første immigration i Nordamerika, siden kontinentet blev beboet, formodentlig af asiater, ca. 15.000-10.000 f.kr.\nDet første stadie af den ”nye” immigration starter altså kort efter underskrivelsen af USA's uafhængighedserklæring. I starten var der kun ca. 6.000 immigranter til USA om året, og de var stort set kun franskmænd pga. den franske revolution fra 1789-1799 og de efterfølgende Napoleonskrige. Efter få år med lav tilstrømning af nybyggere, begynder kurven at gå markant opad. Fra 1820 opretter man lister over ankommende immigranter, modtagelsessteder (Hvor Ellis Island bliver den mest kendte) osv. I dette år, 1820, skulle der fra ca. 8.000 ankommende immigranter, nu modtages hele 23.000. Og på bare ti år, i 1830, var det totale antal immigranter oppe på 143.000 mennesker, og dette tal blev også ved at stige eksponentielt.\nI løbet af 1830’erne kom store bølger af immigranter fra større nationer i Europa. Fra Irland kom der i denne periode hele 207.000 mennesker, og det var endda før den store kartoffelpest i Irland. Tyskere, briter og franskmænd emigrerede også i stor stil i denne periode. I 1840’erne og 1850’erne kom den ovennævnte kartoffelpest så til Irland der førte til den store hungersnød. Irland mistede 20-25 procent af befolkningen, hvor en stor del søgte lykken i USA i stedet for. Faktisk var hele 700.000, af de 1.713.000, i 1850’erne irere, på flugt fra død og fattigdom.\nEt vendepunkt i den amerikanske immigration bliver den amerikanske borgerkrig (1861-1865). De 13 oprindelige stater havde alle et legalt forhold til slaveri, men det forekom knap så ofte nordpå, hvorimod økonomien i de sydlige stater var afhængig af sorte slavers arbejdskraft. Sydstaterne så nu denne holdning fra nordstaterne, som et angreb på deres levevis, og trådte derfor ud af den amerikanske union og dannede i stedet for den amerikanske konføderation. Mindre faktorer spillede også ind, men specielt holdningen til slaver, medførte krigen imellem Jefferson Davis, præsident i syd, og Abraham Lincoln, præsident i nord. Nordstaterne endte med at vinde, hvorefter sydstaterne måtte indlemmes i unionen igen, og alle slaver blev frigivet, mere eller mindre. Dette resultat af krigen var, at mange færre sorte fra Afrika blev tvunget til ”ufrivillig” immigration til USA. Men den negroide race dominerer stadigvæk den sydlige del af USA i forhold til den nordlige del.\nHerefter fulgte år med stor immigration til især de nordlige stater, og primært var immigranterne hvide. De kom særligt fra Østeuropa, Tyskland, Italien og Rusland. En stigende industrialisering, og en genopbygning efter borgerkrigen i USA, førte til øget produktion, og større beskæftigelse. Her begynder mange samfundsrelaterede problemer at opstå. F.eks. ville den arbejdende amerikaner have en højere timeløn end f.eks. en russisk jøde, der lige var ankommet til landet. Staten kunne lave indgreb omkring denne problematik, men hvordan laver man en lovgivning om noget, som landets fundament er bygget på, for blot en 100-års tid siden?\nFra omkring år 1900 og op til 1. verdenskrig, har immigrationen til USA været meget høj, og toppede i 1907. Herefter faldt tendensen dog hurtigt igen, da der var krig i Europa, men efter 1. verdenskrigs slutning i 1918, søgte mange dog lykken igen, ved at krydse Atlanten. Men efter den Sorte Torsdag, d. 29. oktober 1929, hvor børsen i New York krakkede, fulgte Den Store Depression, der mørklagde hele verden med dårlig økonomi, og stoppede indvandringen til Guds Eget Land, så blev nede på et minimum. At 2. verdenskrig fulgte lige efter, var igen en faktor, der førte til, at immigrationen var meget, meget lav.\nEfter krigen steg immigrationen gradvist igen, og det meget farverige land er i årene efter krigen præget af rettighedskampe, hvor Martin Luther King blev en af fortalerne for ligeværd og frihed. I dag er immigrationen nogenlunde på samme højde, som det var i årene lige efter 1900-tallet. Immigranternes nationale baggrund er dog kraftigt ændret, fra at være fattige europæere er det nu asiater og specielt mexicanere og folk fra de latinamerikanske lande, der krydser grænsen mod syd, i håbet om bedre vilkår.\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Immigration\nOm opfattelserne af de fremmede og anderledes Fra Dansk Folkemindesamlings www.dagligliv.dk\nHans Oluf Hansen, fremskrivning af den demografiske udvikling, Berlingske Tidene.\nDanmarks Fremtid. 2001. S. 21-25.\n↑ "Indvandrere og efterkommere", Danmarks Statistik, 2013\n↑ "Folketal", Danmarks Statistik, 2013\n↑ "Indvandrere i Danmark 2013", Danmarks Statistik, 2013\n↑ "Indvandrere og efterkommere – Dokumentation", Danmarks Statistik, 2013\nLandmåling • Topografiske kort • GIS •\nKlima • Klima- og plantebælter • Vind • Hydrologi • Geomorfologi • Isens landskabsdannende indflydelse • Glaciologi • Jordbundslære •\nJægere og samlere • Højere jægere • Nomade • Halvagerbrug • Helagerbrug • Udviklingsgeografi •\nIndbyggertal • Befolkning • Befolkningens geografiske fordeling • Befolkningstæthed • Aldersfordeling • Befolkningspyramide • Husstand • Racelære • Etnicitet • Fødedygtige alder • Kvinders frugtbarhed • Fødselsrate • Dødelighed • Dødfødsel • Spædbørnsdødelighed • Børnedødelighed • Forventet levealder • Den demografiske transition • Næringsvej • Erhvervsfordeling • Erhvervsfrekvens • Tre-sektor-hypotesen • Pendling • Vandring • Emigration • Immigration • Fremmedarbejder\nAtlas Danicus • Den danske Atlas • Statistisk-topografisk Beskrivelse af Kongeriget Danmark •\nSteen B. Böcher • Carl Christian Christensen • Sofus Christiansen • Carl Elberling • Edvard Erslev • Steen Folke • Børge Fristrup • Viggo Hansen • Gudmund Hatt • Johannes Humlum • Nicolai Jonge • Aage H. Kampp • Ernst Løffler • Sophie Petersen • Hinrich Rink • Hans Peder Steensby • Martin Vahl • Aage Aagesen\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Invandring fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-09-01 11:31:42. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nAndel indvandrer i verdens lande 2005 [ kilde mangler ] :\nIngen oplysning mere end 50% 20% til 50% 10% til 20% 4% til 10% 1% til 4% mindre än\t[än] <28> PRP @KOMP< 1%\nAndelen indvandrere af verdens befolkning har øget marginalt siden 1990'erne, og hele tiden har næsten 3% ligget, mens antallet af indvandrere globalt er tiltaget.\nIndvandring eller immigration er en slags menneskelig migration og sigter på indflytning og vedvarende bosættelse af udenrigs født person i et land. Normalt inkluderer statistikken også personer som er blevet født i landet og vender tilbage efter at have boet en længre tid i et andet land. Den person som har indvandret kaldes indvandrere eller immigrant . Indenrigs født person som har en eller to udenrigs fødte forældre kaldes anden generations indvandrer. Udenlandsk baggrund sigter på person som selv er udenrigs født eller som har to udenrigs fødte forældre.\nIndvandring kan blandt andet ske fordi personen har korrekt til politisk asyl , som i Sverige kan foranlediges af flygtningeskabe (at personen risikerer forfølgelse i hjemlandet), beskyttelsesbehov (at personen flygter fra krig, eller risikerer dødsstraf eller kropstraffe i hjemlandet) eller særlig smertende omstændigheder (eksempeltvis alvorlig sygdom). [1 ] Indvandring kan også foranlediges af anledning som arbejdskraftindvandring , familiesammenføring , tilbagevendende emigranter samt adoption . Begrebet mener først og fremmest personer med permanent opholdstilladelse og som har eller kan få statsborgerskab . Det er uklart hvis begrebet også indeholder papirløst , det vil sige personer som varigt befinder sig i landet uden opholdstilladelse , og personer med effektueringshindringer mod udvisning. Begrebet mener i almindelighed ikke asylansøgere som afventer beslutninger, ikke personer med midlertidig opholdstilladelse eksempeltvis for gæstargræsning (mobile udenlandske arbejdskraft) eller internationale studier , og ikke den mobile EU-migranter . En nyankommen er en indvandrer , normalt flygtning, som har fået opholdstilladelse og således ikke er asylansøgere længre, men fortsat har ret til etableringsindsatser .\nIndvandring til Europa\nSe også: Immigration til Europa og Flyktingkrisen i Europa 2015\nI forhistorisk tid blev det Europæiske kontinent af tre store indvandringsbølger af moderne mennesker, Homo Sapiens nået, fra andre kontinenter:\nMed begyndelsen for 10.000 år siden indvandrede landmænd som dyrkede sæd og passede tamkvæg fra Anatolien i det nuværende Turkiet og Syrien , sandsynligvis som følge af det Sorte havs oversvømmelser, og medførte bondestenalderen til Europa. De ankom først til det sydlige Europa og spredte sig derfra over store dele af det øvrige Europa. De nåede det centrale Tyskland for cirka 7.500 år siden, og Skandinavien som trattbægarkultur for 6.000 år siden.\nFor cirka 4.800 år siden ankom steppehyrder med store fårehjorder fra det nuværende Rusland, og associeres til snorekeramisk kultur og Jamnakulturen . Efter yderligere 300 år indvandrede yderligere en gruppe mennesker vestfra: den såkaldte klockbægarkultur , som medførte kundskaber om metalhåndtering og bådebyggeri. Steppehyrderne gav kilde til stridsøksekulturen i det sydlige Sverige-Norge, som var optakten til bronzealderens dramatiske forandringer.\nDerefter er ingen store migrationer sket til Europa fra andre kontinenter frem til moderne tid. [7 ] Eksempler på mindre omfattende ikke-europæisk indvandring som er sket siden da og inden moderne tid er:\nDen jødiske diaspora bl.a. efter Jerusalems ødelæggelse år 70,\nHunner som det opnåede Europa i 370'erne til 450'erne kan muligvis være blevet assimileret.\nRomaers indvandring fra det nordlige Indien i 900- eller 1000-tallet, sandsynligvis som følge af religionsforfølgelse .\nEn række meget store folkevandringer er dog sket inden for Europa under historien, eksempeltvis i folkevandringstiden mellem år 375 og 568.\nModerne tid er blevet karakteriseret af en omfattende udvandring fra Europa til Nord- og Sydamerika, frem til Anden Verdenskrig. Først derefter har Europa set en nettoindvandring. Den ikke-europæiske indvandring har først og fremmest nået Vesteuropa, med begyndelsen til gamle kolonialmagter som Storbritannien og Frankrig .\nSiden Schengenaftalen indførtes i 1985, og siden 2004 da også det øvrige EU og EES bevilgede sine borgere fri bevægelighed og bosættelse inden for området som EU-migranter , er termen "indvandrere" først og fremmest blevet anvendt for at henvise til ikke-europæiske borgere og andre tredjelandsborgere .\nFlygtningebølgen til EU nåede en top i 1992 i Jugoslavien-krigen , med 672.000 asylansøgere til EU-15. Denne rekord blev tangeret 2014 da 626.715 flygtninge ankom i forbindelse med Flyktingkrisen i Europa , og blev passeret 2015. De største oprindelseslande 2014 var Syrien (20%), Afghanistan (7%), Kosovo (6%), Eritrea (6%) og Serbien (5%).\nIndvandring (rødt) og udvandring (blåt) i Sverige per år, 1850-2007.\nI historisk tid skete indvandring til Sverige allerede i middelalderen især i form af tyske håndværkere og købmand. Fra 1600-tallet til det tidlige 1800-tal fandtes restriktioner mod indvandring af personer som ikke var protestanter (som ved dette tidspunkt i praksis først og fremmest omfattede katolikker og jøder). Mange mennesker flyttede dog inden for Sveriges grænser (som frem til år 1809 inkluderede Finland).\nI Sverige kaldes 1800-tallet ofte udvandringens tid og indvandringen til Sverige var da begrænset. Samtidigt foregik indre migration fra landet til byerne da Sverige blev industrialiseret under anden halvdel af århundredet. I 1900-tallet tiltog indvandringen kraftigt, især under og efter Anden Verdenskrig da arbejdskraftindvandringen tiltog og nåede siden sit højeste niveau i slutningen af 1960'erne . I 1970'erne skete først og fremmest såkaldt familieindvandring og siden 1980'erne har familiesammenføringen domineret fulgt af asylindvandringen .\nÅr 2014 tog imod Sverige 126.966 personer [9 ] (hvoraf 15.194 var tilbagevendende svenskfødte [10 ] ).\nAndelen af den svenske befolkning med udenlandsk baggrund var ifølge SCB 21,5 procent i året 2014 (2.092.000 personer). I gruppen med udenlandsk baggrund indgår udenrigs fødte (16,5 procent) og indenrigs fødte med to udenrigs fødte forældre (5,0 procent).\nI de store byer er andelen med udenlandsk baggrund noget højere end gennemsnittet. I Stockholm er andelen 31,1 procent (2014) [13 ] , i Göteborg 31,7 procent (2013) [14 ] og i Malmö 41,7 procent (2014).\nAlle partier i Den Svenske Rigsdag undtagen Sverigedemokraterne har stået for en generøs indvandringspolitik, [16 ] [17 ] [18 ] [19 ] [20 ] [21 ] [22 ] [ kilderne bør dateres? ] i det mindste frem til Integrationsaftalen efteråret 2015.\nDet svenske folks indstilling til flygtninge og indvandrere blev ifølge Marie Demker , professor i statskundskab, generelt stadig mere positiv siden begyndelsen i 1990'erne indtil 2010. [23 ] En undersøgelse af SOM-instituttet viste også at svenskere som indstævner i påstanden " Ta emot færre flygtninge i Sverige" mindskede fra 61 procent i 1990 tilde 44 procent 2014, samtidigt øgede dem som ikke indstævner fra 17 procent til 32 procent. [24 ] Ifølge en undersøgelse af Demoskoper har indvandringsopinionen siden 2012 i stedet er blevet mere negativ. Andelen som synes at indvandringen er for stor er ifølge denne undersøgelse tiltaget med 13 procentpoint, fra 45 procent til 58 procent.\nIntegration er den proces hvor indvandrere får statsborgerskab og etablerer sig i det nye samfund, og lettes af integrationspolitik . Integration står i modsætning til social isolation , diskriminering og segregation , det vil sige adskillelse af befolkningsgrupper i parallelsamfund . Integration står også i kontrast til assimilering , som er en proces imod fuldstændig tilpasning af en etnisk gruppe til flertalsbefolkningens kultur. Et samfund bestående af befolkningsgrupper som kan være integreret men alligevel bevarer nogen sædvaner og kulturelt særpræg kaldes multikulturelt . Indvandrede etniske grupper som ikke er blevet assimileret efter et stort antal generationer har i nogen lande fået status som minoritetsfolk , med krav på nogen autonomi, egne skoler, og så videre.\nDette afsnit har brug for kildehenvisninger for at kunne verificeres . (2015-10)\nAfhjælp ved at lægge til pålidelige kilder ( fodnoter). Opgaver uden kildehenvisning kan kritiseres og fjernes. Diskuter på diskussionssiden .\nDette afsnit er helt eller delvis baseret på materiale fra den engelsksprogede Wikipedia , Immigration , 30 oktober 2015.\nSe også: Sveriges integrationshistorie § Samfundsøkonomisk betydning\nBlandt dem som udvandrer fra fattige til rigere lande er i almindelighed afsenderlandets højtuddannede personer overrepræsenteret. Denne bevægelse indebærer at fattige lande drænes på kompetence, men arbejdskraftindvandringen har også positive økonomiske effekter både for afsender- og modtagerlande. Kapitalstærke lande får en tilstrømning af humankapital i form af arbejdskraft og kundskaber, mens afsenderlandet får kapital når indvandrere bringer penge, også kaldt remittans tilbage . Tabet af arbejdskraft i det gamle land øger også lønniveauet for dem som ikke udvandrer, mens yderligere arbejdskraft sænker lønnene i det nye land.\nPå kort sigt indebærer indvandring af i særdeleshed laveuddannet personer at modtagerlandet får omkostninger for integration inden indvandrerne er kommet i arbejde, men flygtningekrisen i Europa 2015 vurderes kunne føre til beskæftigelse og vækst i de lande som tager imod flygtningene. [26 ] På lang sigt kan også lavtuddannet indvandring indebære positivt tilskud til samfundsøkonomien. Mange lande i Den vestlige verden har høj gennemsnitsalder, men aldersstrukturen ændres igennem tilstrømningen af unge indvandrere som kan bidrage til at forsørge landets pensionister. Dermed aftager risikoen at pensionsalderen må forhøjes.\n^ Asylregler , Flygtningestyrelsen, læst 2016-06-13\n^ Det här\t[här] <3> <aloc> <np-close> ADV @N< er forskellen mellem at være nyankommen og asylansøgere , Metro 2015-09-17\n^ Ugens nyord: Nyanländ , Sprogavisen\n^ Almindelige begreber , Flygtningestyrelsen\n^ Karin Bojs (2015), Min europæiske familie: De seneste 54.000 år .\n^ Karin Bojs , Manden med øksen kom herhen med en helt ny tid , Dagens nyheder 2015-06-13\n^ "Asylum statistics". EUROSTAT. http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Asylum_statistics. Läst 4 september 2015.\n^ . Arkiverad från . . Läst 22 maj 2015.\n^ . . Läst 22 maj 2015.\n^ "SCB: Andel personer med utländsk bakgrund". Arkiverad från originalet den 12 maj 2015. https://web.archive.org/web/20150512021044/http://www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Statistik-efter-amne/Befolkning/Befolkningens-sammansattning/Befolkningsstatistik/25788/25795/Topplistor-kommuner/290738/. Läst 22 maj 2015.\n^ "Statistik om Stockholm (tal från SCB)". http://statistikomstockholm.se/omradesfakta/pdf/SDO14_SVE.pdf. Läst 22 maj 2015.\n^ "Statistik om Göteborg (tal från SCB)". http://www4.goteborg.se/prod/sk/statistik/statistikr5.nsf/f9212385962bced1c1256c61004d5b40/f757e7e4bcd7edf4c1256d20004b9197!OpenDocument. Läst 22 maj 2015.\n^ "SCB: Andel personer med utländsk bakgrund 2014". Arkiverad från originalet den 12 maj 2015. https://web.archive.org/web/20150512021044/http://www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Statistik-efter-amne/Befolkning/Befolkningens-sammansattning/Befolkningsstatistik/25788/25795/Topplistor-kommuner/290738/. Läst 22 maj 2015.\n^ "Så ska Kristdemokraterna få fler röster från invandrare i nästa års riksdagsval". Kristdemokraten. http://www.kristdemokraten.com/article.asp?Article_Id=28608. ""Vi står för en generös invandringspolitik.."\n^ "Hjärtefrågor". Folkpartiet. http://www.folkpartiet.se/FPTemplates/PersonalContent____23296.aspx. "Försvaret av de mänskliga rättigheterna, ett generöst bistånd och en generös flyktingpolitik är fortfarande grundpelare i Folkpartiet"\n^ "Riktlinjer 1997" (pdf). Socialdemokraterna. https://www.sap.se/upload/Kongresser/Framtidskongress%2097/riktlinjer_1997.pdf. "Sverige ska ha en generös migrationspolitik"\n^ "Liberal frihetsanalys". Centerpartiet. http://www.centerpartiet.se/Documents/oppenhet/liberal_frihetsanalys.pdf. "Vi vill ha en generös flyktingpolitik som utgår från individens behov"\n^ "Debatt om flyktingpolitiken". Vänsterpartiet. http://www.vansterpartiet.se/index.php?option=com_content&view=article&catid=299:integration&id=492:till-debatt-om-flyktingpolitiken-&Itemid=246. "Flyktingpolitiken hårdnar år för år, trots att alla partier säger sig stå för en generös flyktingpolitik. Men ord och handling måste följas åt"\n^ "En mer generös flyktingpolitik". Miljöpartiet. Arkiverad från originalet den 28 augusti 2010. https://web.archive.org/web/20100828230048/http://www.mp.se/templates/Mct_177.aspx?number=52777. "Vi vill ha en generös invandringspolitik"\n^ "Ett slutet Sverige vore slutet för Sverige". Moderaterna. Arkiverad från originalet den 24 maj 2012. https://archive.is/20120524205403/http://www.moderat.se/web/Debattartikel_6.aspx. "Alliansens politik har visat att det är möjligt att förena arbetsfokus och utvecklingsmöjligheter med en generös invandringspolitik"\n^ Marie Demker (24 maj 2010). "Svenskarna blir alltmer positiva till invandrare". Dagens Nyheter. http://www.dn.se/debatt/svenskarna-blir-alltmer-positiva-till-invandrare.\n^ "Svenska trender 1986-2014" ( PDF). SOM-institutet. sid. 49. http://som.gu.se/digitalAssets/1534/1534693_svenska-trender-1986-2014.pdf.\n^ "Allmänhetens uppfattning om invandringens omfattning". Demoskop. 25 maj 2015. http://www.dnv.se/wp-content/uploads/2015/05/Allm%C3%A4nheten-om-invandringens-omfattning-f%C3%B6r-publicering.pdf.\n^ http://www.va.se/nyheter/2015/09/24/rapport-flyktingkrisen-ekonomin/ Rapport om flygtningekrisen og økonomien\nFN-konventionen for beskyttelse af migrantarbejderes og deres familiers rettigheder\nWikimedia Commons har media som rör Invandring.\nSCB: Familiebånd dominerer 1990'ernes migration\nFlygtningestyrelsen indvandringsstatistik 2010\nInteraktivt kort over udenrigs fødte i Sverige fra 1900-tallet frem til 2012 baseret på oprindelser\nOversættelsesdato: 2017-09-01 11:31:42


Det er enormt vigtigt, at Max Banks krak ikke trækker yderligere ridser i den danske banksektors ry, lyder det fra Ole Sohn.\nOffentliggjort: 09.10.11 kl. 21:15\nForhandlingerne om Max Bank, der netop nu nærmer sig en afgørelse, skal for enhver pris ende med et resultat, der ikke skader den danske banksektors ry yderligere.\nSådan lyder budskabet fra regeringen.\n”Det er meget afgørende, at vi ikke får et negativt omdømme i udlandet,” siger erhvervsminister Ole Sohn (SF) til DR og uddyber:\n”Vi arbejder intenst på at få løst den konkrete sag, og få skabt en bredere løsning, både herhjemme men også i Europa,” siger Sohn og roser Finanstilsynets mere aktive tilgang til tingene i forhold til årene op til krisen i 2008.\n”Det er godt, at Finanstilsynet spiller en mere aktiv rolle over for de pengeinstitutter, der lever på kanten. Det kan også hjælpe til mere konsolidering,” lyder det fra landets nykårede erhvervsminister overfor DR.