AirTrack Nordic Gym Wide er det tykeste (30 cm) airtrack i vores sortiment, der opfylder kriterierne for den mest krævende entusiast. Gym Wide airtracks er ideelle til klubber, motionscentre og professionelle brugere. Hjemmebrugere kan også nyde de høje bounces fra denne madras! Gym Wide fås i fire længder: 3m, 5m, 8m og 12m. Den er 2 meter bred og 30 cm tyk.\nElektrisk pumpe 600W (CE-certificeret) med 3/5m / 1200W (CE-certificeret) med 8/12m\ntykkelse 30 cm


Troels Kløvedal – læs forfatterens bøger online | Bookmate\nTroels Kløvedal er kendt for sine lange sejlture med Nordkaperen. Han har viet sit liv til at formidle sine oplevelser og tanker i foredrag, på TV og i sine bøger. Udgangspunktet er rejsen, men det kommer ofte til at handle om meget mere end det; om verden, om eksistensen og om den måde vi er i verden på.\nleveår: april 1943 – nu\nmå svare for sig, når han møder udenlandsdanskere, der halvhånligt snakker om det gamle land, tit for at forsvare over for sig selv, at de forlod det\nMen som den gode rejsende digteren også er, ved han, at tungsindet, hjemlængslen er dødsensfarlig, at kunsten ved at rejse er at være, hvor man er, fuldt ud, uden ustandseligt at drømme sig et andet sted hen.\nFrihedens farefulde ensomhed og hjemløshedens melankoli står for mange som et mareridt, men sådan er det ikke ustandselig at skulle sætte sig i den situation, hvor man unægtelig er en fremmed. Det får tankerne til hele tiden at koncentrere sig om at fylde ud, hvor man er. At være i en fuldstændig fremmed verden, gør uvægerligt dig selv til et centrum, man er fri af den sociale hverdag, som man hjemmefra er en del af, i den sidste konsekvens er man fuldstændig alene under stjernerne. Man er i en form for fravær, som for en forfatter godt kan være en grusom, men frugtbar situation.\nPeter Korsholm Nielsenhar delt en vurderingfor 10 måneder siden\nJan Barrit Knudsenhar delt en vurderingfor 10 måneder siden\nVild god bog\nMaja Diget Jepsenhar delt en vurderingsidste år\nTroels Kløvedal var en klog mand. ❤❤


Guide: Opsætning af trådløst internet\nHer er en guide til hvordan du selv kan opsætte trådløst Internet. Vi har forsøgt at undgå for mange fagtermer og nørdede udtryk, så alle kan være med.\nMed denne guide skulle du gerne kunne sammenkoble dit første trådløse Internet\nFørst: Tjek om du betaler for meget\nSimpel og nem opsætning af trådløs Internet\nHar du tjekket din hastighed og pris?\nVideoguide fra YouSee\nVideoguide fra Fullrate\nTjek din adresse på 2 min her..\nWaoo – tjek din adresse her\nTelia – tjek din adresse her\nNogle leverandører medsender noget udstyr som skal bruges, og andre overlader det til dig selv eller en tekniker. Men mange af os sætter pris på selv at kunne opsætte det.\n>> Læs også: Få 100 Mbit internet for 199 kr per måned…\nVi vil se på en nem og simpel måde at opsætte trådløst internet på, da det giver en god basal forståelse for, hvad de forskellige dele gør.\nDin internetudbyder har formodentlig givet dig et modem. Det er den boks, som kobler dig på deres internetforbindelse. Den kobles sammen med stikket i væggen, og så er du koblet på nettet. Læs også: Hvad er et modem.\nFor at lave et trådløst netværk skal du have dette modem koblet sammen med en router. Først slukker du for modemet, og så kobler du det sammen med en router via et netværkskabel:\nRouter og modem kan du kende fra hinanden ved, at routeren har antenne(r) og det har modemet ikke.\nI routeren skal du sætte kablet i den indgang der hedder “internet” eller “WAN”. Når du har koblet de to sammen, skal du tænke for modemet.\nNu tager du et andet netværkskabel, og sammenkobler det til en af routerens udgange (LAN) og til en computer. En router har en default IP-adresse, som du nu skal bruge til at konfigurere den.\nÅben kontrolpanelet > Netværk og Internet > netværk og delingscenter\nMarker dit netværk og vælg: “Opret en ny forbindelse eller et nyt netværk” og dobbeltklik på “Opret forbindelse til internettet” og følg guiden derfra.\nLæs også her om hvornår du kan bruge mobilt bredbånd til deling i hjemmet.\nPriserne på internet falder konstant, få lande har så meget konkurrence på markedet som Danmark. Så tjek MINDST priserne en gang hver 6. måned, så du får det du betaler for.\nHer er de seneste priser (opdateres automatisk hver måned):


FAGLIGHED OG FLEKSIBILITET. På sporet af administrationsbacheloruddannelsens professionsidentitet - PDF\nFAGLIGHED OG FLEKSIBILITET. På sporet af administrationsbacheloruddannelsens professionsidentitet\nDownload "FAGLIGHED OG FLEKSIBILITET. På sporet af administrationsbacheloruddannelsens professionsidentitet"\n1 FAGLIGHED OG FLEKSIBILITET På sporet af administrationsbacheloruddannelsens professionsidentitet\n2 Forord September 2008 blev en ny forvaltningsuddannelse oprettet med den officielle titel: Professionsbachelor i offentlig administration. Uddannelsen blev i starten udbudt ved flere professionshøjskoler i landet her under VIA University College og de første studerende dimitterede januar Uddannelsen lægger ifølge bekendtgørelsen op til at levere en kernemedarbejder, som fagligt og teoretisk kan håndtere kompleksiteten i den offentlige sektors opgaveløsning på et administrativt niveau, og henvender sig til store dele af den offentlige sektor, som f.eks. kommuner, regioner, folkeskoleområdet, sygehus- og sundhedsområdet. Studerende, undervisere og andre ansatte på Administrationsbacheloruddannelsen er dagligt optaget af professionsspørgsmål som f.eks.: Hvad er en administrationsbachelor? Hvilke særlige kendetegn har denne profession? Er det muligt at identificere en faglig kerne og har professionen nogle særlige fortrin i forhold til andre professioner? Artiklens hovedopgave er at besvare spørgsmålet: Hvad er en profession og hvad kendetegner professionsidentiten ved den nye administrationsbacheloruddannelse? Et spørgsmål der er yderst nærværende og aktuelt for uddannelsesinstitutionen, de studerende og for aftagerfeltet. Preben Rehr. Århus d\n3 I n d h o l d INDLEDNING... 5 Fakta om den nye uddannelse Behovet for en ny forvaltningsuddannelse... 7 Marius Ibsen Udvalget... 8 Administrationsbacheloruddannelsen v/s Socialrådgiveruddannelsen Uddannelsens indhold og struktur Den nye profession og omverden PROFESSION OG IDENTITET Design og metode Hvad er en profession? Professionsforskningen Professionsidentitet hvad er det? På sporet af en professionsidentitet Identitet ifølge forarbejdet Identitet i forhold til andre Identiteten i følge Studieordningen Opsamling PROFESSIONSFAGLIGE PERSPEKTIVER LITTERATUR\n4 Indledning I September 2008 blev der oprettet en ny mellemlang uddannelse med den officielle titel: Professionsbachelor i offentlig administration her efter kaldet administrationsbacheloruddannelsen 1, som i dag udbydes ved 5 professionshøjskoler i landet, her under VIA University College (VIA-UC). Uddannelsen kom forsigtig fra start og havde første år 53 studerende fordelt på udbudsstederne Århus, Odense og København. Tre år senere optog de samme 3 uddannelsessteder i alt 221 studerende og uddannelsen udbydes nu også i dag både i Viborg 2, Esbjerg og Aalborg. De første administrationsbachelorer er således efter 3 ½ år uddannelsesforløb blevet færdiguddannet januar Oprettelsen af den nye uddannelse er blandt andet begrundet i en mangeårig udvikling i store dele af den offentlige sektor, med øget krav om f.eks. kvalitetssikring, effektivisering og en tilpasning af service til borgernes ændrede behov. I det lys blev det anset for afgørende, at det nuværende uddannelsessystem på forvaltningsområdet blev udredt med henblik på oprettelsen af en ny uddannelse, der kunne imødekomme den aktuelle og fremadrettede efterspørgsel på kvalificeret arbejdskraft. 3 Ideen til at skrive denne artikel er opstået hos Administrationsbacheloruddannelsen VIA University College i Århus og Viborg. 4 Det er ikke overraskende, at interessen for den nye profession er opstået indefra; opstarten af en ny uddannelse har været en udfordring for alle involverede parter fra undervisere, studieadministration til uddannelsesledere og ikke mindst for de studerende. Udfordringerne med udviklingen af studiet har i høj grad pendlet mellem helt lavpraktiske opgaver som f.eks. indretning af undervisningslokaler og kontorer - til fortolkningen af studieordninger og en efterfølgende tilrettelæggelse af undervisning, eksamen og praktikforløb. Efterhånden som uddannelsen har fået mere substans, er der opstået en øget interesse og forventning udefra fra praksisfeltet ifm de studerendes praktik men også en øget interesse fra relevante faglige og politiske organisationer. 1 I forbindelse med udviklingen af studiet er der gjort flere forsøg på at finde en mere mundret titel til uddannelsens originale og meget lange titel. I daglig tale er der opnået udbredt konsensus om at anvende administrationsbachelor forkortet til PBOA. 2 Uddannelsen udbydes sammen med uddannelsen i Århus af VIA UC 3 Arbejdsgruppe om fremtidens videregående forvaltningsuddannelser. Rapport. UVM Støttet af VIA-UC forsknings- udviklingsmidler. 5\n5 En tilbagevendende diskussion på uddannelsen har omhandlet det lidt uklare begreb professionsidentitet: Hvad er de specielle kendetegn ved en administrationsbachelor? Svaret på det spørgsmål bliver undersøgt i denne artikel, som er delt i tre dele og som har en ambition om at informere, undersøge og perspektivere identificerbare karaktertræk ved den nye forvaltningsuddannelse i offentlig administration. Det første skridt mod denne identificering, er en udredning af de faktuelle historiske forløb og bevæggrunde forud etableringen af uddannelsen. I forlængelse heraf beskrives uddannelsens studiemæssige indhold og struktur i henhold til studieordningens bestemmelser. Endelig gives der nogle bud på uddannelsen i forhold til aftagerfeltet og forholdet til omverdenen. Den første del af artiklen er tiltænkt som en faktuel del, der kan læses uafhængigt af de efterfølgende kapitler, men vil dog være en væsentlig forudsætning ved læsningsudbyttet af de to efterfølgende kapitler. Den anden del af artiklen redegør for relevante professionsrelaterede begreber - og i forlængelse her af, undersøger mulige spor af en professionsidentitet hos den nye administrationsbachelor. I den undersøgende del foretages der nedslag i udvalgte rapporter, som har bidraget til at udforme udannelsen, som den foreligger i nuværende form/i sin nuværende form Endelig vil den afsluttende del af artiklen anlægge et forsigtigt fremtidsrettet perspektiv på den nye profession og rejse nogle nye arbejdsspørgsmål, som forhåbentlig vil inspirere og kvalificere fremtidige diskussioner om professionens identitet og særlige kendetegn. Som repræsentant på undervisersiden har jeg været med i udviklingsarbejdet næsten helt fra begyndelsen. Det har været et meget lærerigt og udfordrende forløb og på tidspunkter også temmelig krævende. En oplevelse som jeg deler med såvel underviserkolleger, ledelse og studieadministration og ikke mindst med de studerende. I den forbindelse skal lejligheden benyttes til at takke for et inspirerende og støttende samarbejde med kolleger og ledelse - lige som jeg på vegne af uddannelsen skal rette en særlig tak til de tålmodige og engagerede studerende, som har været med i den tidlige udviklingsfase af studiet og hele vejen hen mod en uddannelse jeg tror vi sammen kan være stolte af. Fakta om den nye uddannelse. De seneste år har udviklingen på uddannelsesområdet her hjemme gennemgået store forandringer i forbindelse med diverse reformer, som blandt meget andet har medført et uddannelses løft for de mange mellemlange uddannelser. Siden 1990'erne blev flere af de mellemlange videregående uddannelser (MVU) gjort mere forskningsorienterede og i 2001 blev professionsbachelorgraden netop indført som en del af en større uddannelsesreform. Et helt 6\n6 afgørende element ved reformen var et opgør med de lukkede uddannelsessystemer og etablering af fleksible meritordninger. Som uddannelsessøgende undgik man f.eks. at havne i en uddannelsesblindgyde, men kunne nu opnå videreuddannelse på kandidat og phd-niveau, uden at skulle begynde forfra på en uddannelse. Med indførelsen af professionsbachelorbegrebet opstod der en sproglig tydeliggørelse af uddannelsernes egentlige ærinde; nemlig koblingen mellem praksis (= profession) og det teoretiske eller akademiske (= bachelor). Når ordet profession forbindes med bachelor understreger det sprogligt ønsket om, at de mellemlange uddannelser måske kan gøre sig håb om, at blive opfattet som en ægte profession. Professionsbachelorbegrebet er således blevet kædet sammen med et kvalitetsløft og et begyndende opgør med universiteternes monopol på bachelorstatus 5 (Weicher. 2003). Senest har udviklingen på uddannelsesområdet medført, at næsten 100 studiesteder blev slået sammen til otte uddannelsesenheder i med betegnelsen professionshøjskoler/university colleges, der omfatter mere end studerende og over undervisere. (UVM:2008) Behovet for en ny forvaltningsuddannelse Store dele af nyere velfærdsforskning (Mogensen 2010, Greve 2005, Torfing 2004, Hood 1995) har i årenes løb beskrevet en udvikling i den offentlige forvaltning, der siden 1980 erne har været præget af en såkaldt New Public Management 7 (NPM) tænkning. NPM er i nogen grad inspireret af den private sektors organisations- og ledelsesprincipper med fokus på konkurrence og frit valg, effekter og resultater. NPM-begrebet er imidlertid ikke nogen præcis definition på, hvordan de offentlige virksomheder skal drives men er mere sammensat af mange forskellige ideer og strømninger hentet fra managementbevægelsen. 8 En ideologisk forandring fra en universalistisk til en liberalistisk inspireret velfærdsideologi om driften af offentlig forvaltning, som blandt andet har medført 9 : Indførelse af forskellige former for privatisering og udlicitering Omlægning af den måde det offentlige styres og organiseres 5 Der skelnes mellem den akademiske bachelortitel og professionsbachelortitlen som er en faglig titel for en mellemlang videregående uddannelse, der er målrettet et praksisfelt. 6 Fra 2012 reduceres enhederne til syv 7 Det var den britiske professor Hood, der første gang satte ord og begreber på den forandring af offentlige sektor og anvendte fællesbetegnelsen New Public Management (Hood, 1991). 9 Jensen, Per H. Social Kritik\n7 Fokus på mål og resultater som dokumenteres gennem service-deklarationer og servicemål. I en AKF rapport 10 fra november 2006 opgøres et samlet billede af, hvorledes mønsteret for anvendelsen af uddannet arbejdskraft inden for offentlig forvaltning har udviklet sig gennem de senere år. Rapporten havde til opgave at indkredse den fremadrettede kvalifikationsefterspørgsel i den offentlige forvaltning og fastslår, at udviklingen har medført et ændret behov for rekruttering af den administrative arbejdskraft med et deraf øget behov for at kunne løse komplekse arbejdsopgaver, og for at kunne indgå i et fleksibelt og tværfagligt samarbejde. Der efterspørges f.eks. et behov for en tydeligere opdeling mellem de ledelsesmæssige opgaver og opgaver på frontlinje niveau, således at ledelsen kan fastholde mere fokus på styring, visioner og værdier, mens frontlinjemedarbejderen i højre grad specialiseres og overlades et stor råderum for beslutninger og detailfastlæggelse. Derfor vil akademisk arbejdskraft i fremtiden ifølge rapporten komme til at spille en langt større rolle inden for dansk offentlig forvaltning. Personale med et mellemlangt, men ikke akademisk, uddannelsesniveau vil fortsat spille en stor rolle, mens arbejdsfunktioner, der er kendetegnet ved begrænsede kvalifikationskrav, udfases ifm indførelse af mere effektive automatiseringer (AKF:2006:11). Udviklingen vil og har ganske givet fået betydning for den måde professioner opfattes på; professionsbegrebet er koblet til vores forestilling om at tilhøre et vidensamfund. Over for de øgede kvalifikationskrav har de professionelle omvendt også forventninger om, at deres kompetencer kan omsættes med mulighed for at sætte præg på de virksomheder som de ansættes i. Det bliver i den forbindelse interessant at følge udviklingen med indsættelsen af den nye Administrationsbachelor uddannelse i den offentlige sektor; har de offentlige arbejdsgivere det fornødne mod til at frigive et øget råderum for den nye forvaltningsprofession, og kan professionen leve op til de forventninger der stilles fra praksis? Marius Ibsen Udvalget Som et led i den daværende regerings strategi for Danmark i den globale økonomi samt Trepartsudvalget om livslang uddannelse om opkvalificering, nedsatte Undervisningsministeriet i maj 2006 i alt 8 arbejdsgrupper, som fik til opgave at drøfte og vurdere udækkede og fremtidsrettede kompetence- og uddannelsesbehov, samt formulere anbefalinger til justering af eksisterende- og nye videregående uddannelser. En af disse 8 arbejdsgrupper Arbejdsgruppe om fremtidens 10 Anvendelsen af uddannet arbejdskraft i dansk offentlig forvaltning. AKF-rapport\n8 videregående forvaltningsuddannelser - også kaldet Marius Ibsen Udvalget 11 - udkom i december 2006 med en rapport, der havde til formål at afdække nuværende og fremtidige udfordringer på forvaltningsområdet, herunder behovet for en eventuel justering af de nuværende professions- og praksisrettede forvaltningsuddannelser, samt at fremkomme med forslag til nye uddannelser. Baggrunden for arbejdsgruppens kommissorium var den før omtalte erkendelse af udviklingen i den offentlige forvaltning med flere nye og mere komplekse opgaver, der stiller krav om stadig mere effektiv og professionel opgavevaretagelse. Arbejdsgruppen fremkom med flere anbefalinger, dog først og fremmest en anbefaling om, at der blev oprettet en ny professionsuddannelse inden for forvaltningsområdet; og som bliver en af de første byggestene til administrationsbacheloruddannelsen. Nedenfor er der skitseret nogle af de centrale anbefalinger, som arbejdsgruppen kom med 12 : At en ny professionsbacheloruddannelse inden for forvaltningsområdet skal være bred og fleksibel At uddannelsen skal indeholde en fællesmængde i form af forvaltningsmæssige kernekompetencer dvs med mulighed for, at de studerende kan tone deres uddannelse inde for et fag- eller funktionsområde At der tages højde for at der gives adgang til relevante efteruddannelser. Endvidere lagde arbejdsgruppen i konklusionen vægt på, at den nye uddannelse skulle tilgodese aktuelle arbejdsmarkedsbehov og samtidig være attraktivt over for ansøgerne til studiet. Arbejdsgruppen havde en forventning om, at der i fremtiden fortsat ville være brug for såvel akademiske bachelorer som professionsbachelorer i forvaltningen og peger på, at der vil være behov for en udredning af det fremtidige professionsbehov med f.eks. eventuelle berøringsflader til den eksisterende socialrådgiveruddannelse, navnlig under henvisning til mulige potentialer for synergi, samspil og eventuel tilpasning uddannelserne imellem. 11 Arbejdsgruppen var sammensat af forskellige repræsentanter fra 12 forskellige organisationer11 med relevans og interesser i uddannelser inden for forvaltningsområdet. Resultatet og de synspunkter som fremføres gennem udvalgets arbejde må antages at repræsentere en bred vifte af forventninger som vil være at finde hos uddannelsens aftagerfelt. 9\n9 Det skal bemærkes, at udvalgets arbejde foregik på et tidspunkt, som var præget af en udbredt samfundsøkonomisk optimisme og ikke mindst af VK regerings beslutning om gennemførelsen af strukturreformen, der trådte i kraft i Forhold som ganske givet også har haft indflydelse på arbejdsgruppens ambitioner og forventninger. Den øgede decentralisering af ansvar og opgaver fra stat og amt til kommunerne og fra kommunerne til institutionerne og offentlige organisationer stiller nye krav til personalet, såvel ledelse som medarbejdere. Det medfører, at den overordnede ledelse i højere grad vil fokusere på målsætninger, værdier, visioner, strategi og analytiske opgaver og derved arbejde mere målog rammesættende. (UVM:2006:10) Administrationsbacheloruddannelsen v/s Socialrådgiveruddannelsen. I første halvår af 2008, blev der i forlængelse af anbefalingerne fra Marius Ibsen udvalget, udarbejdet en rapport 13 som havde til opgave at undersøge eventuelle snitflader mellem de to professioner. Rapporten skulle afdække forskelle og ligheder og samarbejdsmuligheder mellem de to uddannelser og de beskæftigelsesområder de retter sig mod, og konkluderer blandt andet: At de to uddannelser har en tydelig selvstændig faglig profil, der relaterer til det genstandsfelt, de retter sig imod men med et naturligt overlap inden for det juridiske og samfundsfaglige område. At de to professioner vil komme til at arbejde tæt sammen omkring en række opgaver f.eks. implementering af politiske indsatser, dokumentation, evaluering/måling, forskning og udvikling både indenfor beskæftigelsesområdet, børne- og familieområdet og det sociale område generelt. De beskrevne snitflader fik betydning for oprettelsen og driften af administrationsbacheloruddannelsen, da uddannelsen såvel i København, Odense og Århus kom til at dele adresse og/eller ledelse med socialrådgiveruddannelsen, ligesom der blev trukket på underviserkræfter, administration og andre driftmæssige ressourcer. Det er min erfaring fra uddannelsen i Århus, at det omtalte slægtskab med socialrådgiveruddannelsen under tiden har givet anledning til en del diskussioner blandt de studerende, navnlig i forhold til deres faglige identitet. De studerende har haft særlig opmærksomhed på, at deres undervisning og pensum klart repræsenterede en selvstændig faglig tilgang eller en faglig tilgang, som netop markerede en forskellighed fra socialrådgiveruddannelsen. Snitfladerne er måske i dag mest synlige ift de institutionelle rammer mens det sociale og kulturelle forhold mellem de studerende på henholdsvis socialrådgiveruddannelsen og Administrationsbacheloruddannelsen efter alt at dømme er ret beskeden. Et forhold, der måske kan kædes sammen med et behov for at kunne identificere en faglig identitet via en øget opmærksomhed på forskelligheder til 13 Udredning af snitflader mellem professionsbacheloruddanelserne i socialrådgivning og i offentlig administration. Intern Rapport. juni\n10 andre professioner. Hvordan fremtidens samarbejde og fordeling af opgavevaretagelsen mellem de to professioner vil udforme sig vil tiden snart vise. Uddannelsens indhold og struktur Af uddannelsens studieordning (2010) fremgår det, at uddannelsens formål er at uddanne professionsbachelorer, der kan indgå som kernemedarbejdere i den offentlige forvaltning og opgavevaretagelse. Der findes ikke nogen leksikal definition af begrebet kernemedarbejder, men begrebet anvendes ofte af virksomheder, der beskæftiger sig med HR og rekruttering, og beskrives som ansatte der arbejder i nøglefunktioner centralt i organisationens særlige arbejdsområde 14. I studieordningen er der lagt vægt på, at den studerende gennem uddannelsen kvalificerer sig til en offentlig sektor, der er præget af en øget decentralisering, brugerinvolvering, mål-/rammestyring og ansvarsområder og opgaver som går på tværs af sektorer og faggrænser. Forhold som stiller særlige krav til, at den studerende opnår et indgående kendskab til den offentlige sektor og den politiske arena, samarbejde mellem den offentlige sektor og det private marked, fokus på mål, standarder samt opfølgning og kontrol gennem dokumentation og evaluering. Uddannelseskravet til denne kernemedarbejder er målrettet håndteringen af kompleksiteten i den offentlige sektor, på et administrativt niveau. Uddannelsen er bygget op om et grundforløb fra 1 4 semester, der svarer til en 2-årig basisdel og som herefter videreføres i 6 forskellige valgfrie studieretninger. 15 Studieretningerne er et særligt specialiseringselement i uddannelsen, der har til formål at give de studerende mulighed for at få en faglig og funktionsmæssig toning af uddannelsen. På 5 semester gennemføres studieretningerne på de forskellige uddannelsessteder, hvor de studerende fra hele landet samles om deres valgfrie studieretning. Undervisningen er indrettet som blended learning; en undervisningsform der kombinerer netbaseret undervisning med ansigt til ansigt undervisning. Studieretningernes popularitet blandt de studerende er fra semester til semester svingende og denne uforudsigelighed er en stor udfordring for uddannelserne både i forhold til planlægning og økonomi. De sidste 2 semestre af 14 Kernemedarbejderne beskrives ofte i private jobannoncer som de højtuddannede og de vellønnede, der arbejder i nøglefunktioner og i hjertet af virksomhedens særlige kompetencer, hvorimod de ad hoc ansatte rekrutteres efter behov til løsning af tidsbegrænsede (projekt)opgave. 15 Human ressource (HR), der giver viden om personaleadministration. Økonomi, der giver viden om økonomistyring og budgetlægning. Velfærd, der giver viden om lovgivning og administration af velfærdsområdet. Beskæftigelsesindsats, der giver viden om beskæftigelsespolitik og arbejdsmarkedets organisering og udvikling. Uddannelses- og erhvervsvejledning, der giver viden om vejledningens historie samt dens teorier og metoder. Skatte- og afgiftssystemet, der giver viden om relevant lovgivning i relation til skatte-, moms- og afgiftsområdet. 11\n11 uddannelsen foregår på den uddannelsesinstitution, hvor den studerende oprindelig er indskrevet, med et halvt års praktik på 6 semester og et afsluttende bachelorprojekt 16 på 7 semester. Figur 1. Fra studieordningen 2010 Den nye profession og omverden Der er grund til at antage, at den nye professionsuddannelse vil indvirke på, hvordan den offentlige sektor fremover rekrutterer administrativt personale inden for en lang række nøgleområder 17 og administrative niveauer (fig. 2), og det må forventes at uddannelsen bliver en seriøs konkurrent eller supplement om man vil - til blandt andet HK og AC fagområderne og andet forvaltningsansat personale. 16 Se fig Eks.: økonomi controller, HR-konsulent, skattesagsbehandler, beskæftigelsesrådgiver og vejleder, socialfaglig sagsbehandler, uddannelses- og erhvervsvejleder, skolesekretær, borgerservicemedarbejder, toldkontrollør, trivselskonsulent, uddannelseskoordinator, udviklingskonsulent mv. 12\n12 Figur 2. Administrative niveauer og funktioner i offentlig sektor. Antallet af forvaltningsuddannede personale er øget med 68% siden 1996, gældende for tilvæksten i de sociale institutioner. Akademikergruppen har haft den stærkeste stigningstakt; gruppen er mere end blevet fordoblet i løbet af den beskrevne periode. (AKF:2006) Tager man HK faggruppen som eksempel er der ansat, hvad der svarer til godt HK ere i kommuner og regioner (2008). Udviklingen for HK uddannet personale viser, at antallet af gruppens årsværk samlet set har været faldende, mens det samlede årsværk i kommuner har været stigende. 18 Den nye administrationsbacheloruddannelse vil uden tvivl på sigt udfordre den traditionelle opfattelse af hvad et HK fagområde er, og samtidig tilbyde HK muligheden for et professionsløft. HK har således også erhvervet retten til at forhandle overenskomsten for de nye administrationsbachelorer, og har på forskellig vis været en medvirkende aktør i forbindelse med oprettelsen af uddannelsen. I forhold til AC-ansat personale vil administrationsbachelorerne ganske givet også kunne konkurrere om jobfunktioner, men antagelig på en mere differentieret og måske knap så konkurrerende måde, som det vil være tilfældet for HK-området. Administrationsbacheloren beskrives i uddannelsens forarbejder som en administrativ generalist, der kan løse forvaltningens mangeartede opgaver på forskellige niveauer; fra det rutineprægede til det projekt- og implementeringsrettede, mens ACéren beskrives som en faggruppe, der i højere grad varetager specialiserede stabsfunktioner. 18 Kilde: Den nødvendige viden To analyser af HK ernes rolle i velfærdsproduktionen i kommuner og regioner. Hertz Bogtrykkergården a/s Udgivet i forbindelse med HK/Kommunals kongres, januar\n13 Af andre konkurrerende faggrupper bør her også nævnes socialrådgiverne 19, hvor der som allerede nævnt ses funktionsmæssige snitflader det gælder f.eks. på beskæftigelsesområdet og velfærdsområdet, 20 og i nogen grad også i forhold til uddannelse- og erhvervsvejledning. 19 Af Dansk Socialrådgiverforenings hjemmeside fremgår det, den har cirka medlemmer (2007). Medlemsskaren i Dansk Socialrådgiverforening består primært af kvinder. Kun en sjettedel af alle socialrådgivere er mænd. Cirka halvdelen af medlemmerne er ansat i kommuner landet over, en anden stor andel er ansat på institutioner i amterne, mens resten fordeler sig på statslige og private arbejdspladser. 600 socialrådgivere har oplyst, at de sidder i ledende stillinger. 20 Velfærdsretningen har flere elementer af der peger i en retning, der også indeholder centrale uddannelses- og beskæftigelsesområder for socialrådgivere. Begrebsmæssigt er velfærd imidlertid et flertydigt og usikkert begreb til at identificere en særlig faglig funktion. Velfærdsretningen er i dag bygget op om 3 faglige søjler: velfærdsret, Offentlig projektledelse og praksisforskning, samt Profession, organisation og borger 14\n14 Profession og identitet I dette kapitel vil jeg kort indlede med at introducere professionssociologiens opfattelser af professionsbegrebet og fremhæve nogle vigtige positioner og udviklings tendenser inden for professionsforskningen. I forlængelse heraf vil jeg diskutere begreberne profession og identitet i et forsøg på nå frem til en operationel syntese af det sammensatte ord professionsidentitet. Herefter følger en diskurskritisk analyse af udvalgte fortællinger, som kan læses ud af forarbejderne til oprettelsen af uddannelsen, og som leder hen mod særlige træk eller spor ved administrationsbachelorens professionsidentitet. Analysen bygger oven på den forudgående begrebsafklaring af profession og identitet og arbejder med følgende spørgsmål: Hvad er en profession og hvad kendetegner professionsidentiten ved den nye administrationsbacheloruddannelse? Professionsbegrebet er temmelig central for denne artikel, og det kunne næsten se ud som om der er taget forskud på en definition, når jeg konsekvent har omtalt administrationsbacheloren som en profession. Valget er først og fremmest truffet af hensyn til læsevenligheden, da ordet profession bekvemt kan anvendes synonymt med ordet erhverv eller fag. Jeg er i udgangspunktet åben over for, at professionsbegrebet defineres forskelligt afhængigt af konteksten, hvilket også understøttes i afsnittet profession og identiet. I faglige debatter og i forskningen ses under tiden forskellige forslag til at kalde mellemlange videregående uddannelsers professionsstatus, for f.eks. en semi-profession, en relationsprofession, en velfærdsprofession eller det endnu mindre attraktive en wannabe. Begreberne synliggør aktuelle kampe om retten til at de mellemlange uddannelser kan kalde sig for en profession. Den sproglige sammensmeltning af ordene profession og bachelor til ordet professionsbachelor er, som jeg også var inde på i forrige kapitel, i sig selv en ganske effektfuld måde at skrive professionsbegrebet ind i sproget på, og dermed et forsøg på at tiltvinge sig en begrebsmæssig ret til at identificere en professionsbachelor som en profession. Design og metode Det empiriske grundlag er her afgrænset til at omhandle 3 tekster; heraf 2 rapporter: "Arbejdsgruppe om fremtidens videregående forvaltningsuddannelser" (UVM 2006) og "Udredning af snitflader mellem professionsbacheloruddannelserne i socialrådgivning og i offentlig administration" (UVM 2008), samt den aktuelle studieordning (2010). Empirien er udvalgt under 2 hensyn dels som en afgrænsning af undersøgelsens omfang, og dels ud fra et relevanshensyn, da de udvalgte tekster indgår som et grundlæggende forarbejde og beslutningsgrundlag for oprettelsen af uddannelsen. De 15\n15 to første rapporter bidrager således med at levere forskellige undersøgende og redegørende betragtninger, der til sammen definerer nogle begrebsmæssige essenser om den nye profession. Forarbejdet er på flere måder det frø uddannelsen er vokset ud af. Studieordningen anses for at være den instrumentelle omsætning af blandt andet rapporternes forarbejder og bidrager med definitioner om det formelle indhold gennem beskrivelser af uddannelsens moduler, fag, studieretninger og aktiviteter. Analysen af administrationsbachelorens identitetsprojekt undersøges med teoretisk og begrebsmæssig inspiration af Norman Faircloughs diskurs-kritiske tilgang, som jeg vil redegøre nærmere for på side 23*. Valget af den diskurskritiske tilgang er truffet ud fra et ønske om at undersøge og udfordre de eksisterende beskrivelser og opfattelser eller diskurser, som præger fortællingen om professionen. Den teoretiske tilgang leverer efter min vurdering det nødvendige brændstof og kan tilføre analysen mere kant. Undersøgelsen er ikke sandhedssøgende, men mere optaget af dekonstruktion af eksisterende sandheder, hvor jeg forholder mig nysgerrigt og kritisk- undersøgende over for teksten. Valg, som er betinget af min forforståelse, dvs. mine erfaringer og mit kendskab til uddannelsen gennem udviklingsarbejdet med at fortolke og omsætte studieordningen, udfærdige undervisningsplaner, deltagelse i forskellige faglige fora, og ikke mindst i den daglige dialog med kolleger og studerende. Hvad er en profession? Den leksikale definition af begrebet profession, forklares bredt som et arbejde, en person lever af eller er uddannet til at udføre. Professionsbegrebet anvendes i den forstand som et erhverv eller fag, hvis udøvere har baggrund i en bestemt formel uddannelse og faglig autoritet. En profession er i øvrigt kendetegnet ved faglige normer, etik og standarder, og har opnået en samfundsmæssig status 21. Imidlertid er der ved nærmere eftersyn tale om et omstridt begreb, som i det følgende skal udfoldes her. Professionsbegrebet blev introduceret i første halvdel af det 20 århundrede, 22 men har været under fremvækst siden tallet med oprettelsen af de første universiteter, som førte til en akademisering af f.eks. præsten, lægen og juristen. Med folkevandringen fra land mod by i slutningen 21 Den Store Danske. Gyldendals åbne encyklopædi Blandt andet Emilie Durkheim og Max Weber beskrev omkring år 1900 om professionerne og deres funktion i samfundet 16\n16 af 1700-tallet, blev de tidligere afgrænsede familie og samfundsstrukturer opløst og dermed også evnen til selvforvaltning og forsyning. Derved opstod der et behov for specialiserede fagpersoner, først og fremmest håndværkere, som solgte deres ekspertviden inden for områder som vareproduktion, service og forarbejdning. (Hjort:2004). Ved introduktionen af professionsbegrebet for hundrede år siden, blev professioner således anset for at være værdifulde erhverv, som leverede betydningsfulde ydelser til samfundet og modtog en udstrakt frihed og rimelig indkomst. Først i nyere tid, dvs efter Anden Verdenskrig i forbindelse med velfærdsstatens opblomstring, opstår der efterhånden et voksende behov for at løse velfærdstatens opgaver professionelt, navnlig inden for områder som behandling, pleje/omsorg og børnepasning, og der opstår nye faggrupper som f.eks. socialrådgiver og pædagog. (Hjort 2004). De nye faggrupper har hidtil ikke formået at legitimere deres professionsstatus på niveau med de traditionelle professioner og betegnes f.eks. ofte som semi-professioner. Men udviklingen det seneste 10-år på uddannelsesområdet, har måske fået de såkaldte semi-professioner til at vejre morgenluft og til at understrege deres professionsstatus: Det kan diskuteres og bliver det - hvilke fag, der kan definere sig som professioner. Det er der mange meninger om. Vi har besluttet, at vi definerer os som en profession, uanset hvad andre måtte mene om dette. Vi har en bestemt uddannelse, vores fag har en fælles kerne, vi har særlige kompetencer, arbejdsfunktioner, værdier og mission. Vi har et særligt brand, som gør, at når nogen siger socialrådgiver, så ved de fleste, hvad det er. Hertil kommer, at vores uddannelse er en professionsbachelor, og vore uddannelsesinstitutioner kommer til at indgå i de nye professionshøjskoler - (Dansk Socialrådgiverforening. 2008) Professionsforskningen De seneste 10 år har der været en stigende forskningsmæssig interesse for professioner og professionsbegrebet. (Molander: 2008, Weicher: 2003, Moos: 2004, Hjort:2004, Hansen Juul:2010). En interesse som de nye koncernledede professionshøjskoler i høj grad også har taget del i, blandt andet gennem organisering af udvikling- og forskningsafdelinger med fokus på positionering over for en konkurrende omverden i kampen om uddannelserne : Når viden gøres til en central produktivkraft bliver spørgsmålet om retten til at producere viden centralt. I Danmark er situationen ikke sammenlignelig med de øvrige lande i EU( ) og selvom billedet på europæisk plan er præget af stor forskellighed, så er der tale om at Danmark indtager en særstilling når det gælder organisering af bachelor, master og kandidatuddannelser, derved at professionsuddannelserne i Danmark er afskåret fra at være forskningsbaserede, forstået på den måde, at underviserne udover at udøve deres undervisningsopgaver også er ph.er der samtidig forsker som en naturlig del af deres samlede arbejdsforpligtigelse. (Søren Gytz Olesen. Forskningsdirektør VIAUC. 2010) 17\n17 Professionsforskningen har vel først og fremmest været optaget af at identificere, hvad der kendetegner en profession og hvad der adskiller professioner fra andre erhverv eller fag. Men særlig 2 forsknings positioner skal indledningsvis fremhæves her: En funktionalistisk tilgang repræsenteret ved den amerikanske sociolog Talcot Parson, 23 som anså professioner for at være et absolut samfundsmæssigt gode, og en kritisk tilgang, repræsenteret ved blandt andet Andrew Abbott, Pierre Bourdieu, Donald Broady mfl.- med rødder tilbage til Max Weber. Kort sagt fokuserer den funktionalistiske tilgang på relationen mellem profession og klient mens den kritiske fokuserer på forholdet mellem professioner og andre sociale grupper. Den funktionalistiske tilgang fremstiller f.eks. den praktiserende læge, advokat eller ingeniør som prototypen på en profession, og udemærker sig ved en række afgørende kvaliteter: For det første er professionen fri af markedskræfternes profit og bureaukratiets magt og kontrol og i stedet præget af en fundamental serviceorientering med klienten i centrum. For det andet er professioner styret af en professionsetik, der indebærer flere specifikke træk, som f.eks. ikke at lade sig involvere følelsesmæssigt i klienten eller give særbehandling pga social status. For det tredje er professioner forpligtet i forhold til faglighed og er derfor ikke underlagt organisatoriske krav til regler og økonomiske interesser. For det fjerde handler professionen fornuftigt og effektivt, og for det femte, er relationen mellem klienten og professionen grundlæggende gensidigt tillidsforbundet. (Hjort:2004: 26) Den kritiske tilgang er et opgør med Parsons konsensusprægede opfattelse af professionsbegrebet en professionsopfattelse, som kan sammenfattes på følgende måde: Professionsdannelsen er en strategi for social udelukkelse og forbedring af konkurrenceposition. Udelukkelse finder sted ved at begrænse medlemskabet af professionen gennem krav om erhvervede kompetencer fra en formel uddannelse. Behovet for at professioner vil akkrediteres medfører imidlertid et pres på befolkningens almindelige uddannelsesniveau og dermed udvikling af uddannelsesinflation, hvor tidligere erhvervet uddannelse mister sin relative værdi. Det forhøjede uddannelsesniveau medfører endvidere et skel mellem de professionelles ekspertviden og almindelige menneskers livserfaringer og dermed lægmands afhængighed af eksperterne (Hjort:2004:24). Halvor Fauske 24 leverer en nyttig gennemgang af professionsforskningens historiske traditioner og konflikter med afsæt i Europæisk og navnlig Nordamerikansk sociologi (Molander:2008). Han inddeler professionsforskningens i 3 forskellige tidsperioder begyndende med den første og længste periode\n18 der strækker sig fra begyndelsen af 1900-tallet til og som er optaget af at identificere særtræk ved professioner og deres samfundsposition. I den anden fase, som varede fra 1970 og frem til 1990, var forskningen præget af en kritisk tilgang med interesse for professionernes monopol- og magtudøvelse, og endelig en tredje periode, hvor elementer fra de forskellige forskningstraditioner ledes hen mod en helhedsforståelse eller nyfortolkning af professionsbegrebet. Med henvisning til Eliot Freidson m.fl. hævder Fauske, at professionsforskningen antagelig er på vej mod en mere åben og syntetiserende professionsopfattelse mellem på den ene side behovet for at forskningen fortsat definerer professionsbegrebet; og et behov for at lade definitionen stå som et åbent kontekstafhængigt forskningsspørgsmål. Freidson argumenterer f.eks. for, at professionerne efter alt at dømme har lidt skade under den kritiske professionsforskning og er følgelig blevet mindre modstandsdygtige over for markedet og bureaukratiet. Ifølge ham er samfundet helt afhængig af at professionen kan levere arbejdskraft af høj kvalitet, men kvaliteten er sammenfaldende med professionernes mulighed for autonomi og forventninger til egen etik og dømmekraft. Professionerne må derfor generobre og/eller af samfundet tildeles fornyet autonomi og repræsentere en tredje logik i forhold til markedets og bureaukratiets logik. Professioner defineres dermed som et erhverv der er organiseret på en måde, hvor medlemmerne ikke er underlagt arbejdsgivernes kontrol med hensyn til hvordan arbejdet skal udføres (Molander:2008:49). 26 Professionerne er på grundlag af deres moralske autoritet forpligtet til at garantere for kvaliteten af deres arbejde, men kan ikke gøre krav på faglig autoritet, når det drejer sig om den praktiske og tekniske side ved arbejdet. Det er altså gennem en høj grad af beslutning- og handlingsautonomi, at professionerne opnår professionsstatus og ikke blot fordi man besidder særlige håndværksmæssige kundskaber, der kan overtages af andre faggrupper. Fauske henviser endelig til David Sciuelli, der foreslår inkorporering af en strukturel og institutionel tilgang. For det første er professionen tildelt nogle positioner som magt, tillid og ret til skønsudøvelse, som indebærer at klienten indtager en afhængighed, sårbarhed og usikkerhed. For det andet er professionerne og deres organisationer et samfundsmæssigt ansvar for de virksomheder, som de indgår i. For det tredje er professionerne ansvarlig for udvikling og vedligehold af faglige kundskaber som er relevante i forhold til klienternes behov og for det fjerde skal professionen udøve deres virksomhed ud fra aktuelle faglige standarder, uden hensyn til egen magt og interesser (Molander: 2008:50). Andre professionsforskere anser det imidlertid for tidsspilde, at lede efter en definition på 25 Allerede Adam Smith ( ) og Herbert Spencer ( ) argumenterede for at professionerne havde en betydningsfuld og funktionelle rolle i et samfund der var præget urbanisering og industrialisering. 26 Min oversættelse. 19\n19 professionsbegrebet med henvisning til, at den empiriske professionsforskning baserer sig på casestudier og som enkeltstående eksempler derfor ikke er genererende for en stabil begrebsdannelse om professioner. Nogen præcis og sikker definition af hvad en profession er, vil ganske givet fortsat være usikkert og behæftet med mange diskussioner og præget af forskellige aktørers positioner og interesser. Begrebsdiskussionen vil derfor fortsætte, men bør så vidt mulig foregå på et kvalificeret grundlag, der netop inddrager forskellige teoretiske perspektiver og positioner og som kan udfordre mere eller mindre tilfældige common sense opfattelser af professionsbegrebet. Diskussion om professioner, der foregår på et kvalificeret grundlag, vil formentlig også bidrage til flere konstruktive erkendelser om egen profession. Professionerne må således forholde sig til de forskellige definitioner, og fortløbende træffe nogle bevidste valg der gør, at det er muligt at identificere forskellige dimensioner af egen profession, f.eks. i forhold til funktion, fag og etik. Professionsidentitet hvad er det? Når der ikke kan opnås helt enighed om professionsbegrebet hvordan skal man da så forholde sig til et begreb, der er sammensat af profession og identitet? Ens profession ser ud til at være en betydelig del af ens identitet; et pejlemærke man anvender, når man står over for en person, man ikke kender. Når vi f.eks. sidder til bords til en middag med folk vi ikke kender lyder et af de første spørgsmål ofte: "Nå, hvad laver du så? Vores beskæftigelsesmæssige status er blevet et stærkt varemærke; én ud af flere forskellige men vigtige identiteter, som man kan orientere sig efter. I forsøget på at komme begrebet professionsidentitet nærmere, vil jeg starte med at adskille begreberne og undersøge dem hver for sig. Herefter forbindes begreberne igen; forhåbentlig som et mere operationelt begreb. Professionen henviser som bekendt til erhverv altså til en person, som interagerer professionelt i nogle arbejdsrelaterede sammenhænge med andre professionelle. Denne interaktion bærer præg af at være fortløbende professionskvalificerende, dvs jo længere tid den professionelle har interageret professionelt, jo flere kvalificerende erfaringslag kan der lægges til professionen. Imidlertid finder adgangen til de arbejdsrelaterede sammenhænge først sted efter afslutningen af et bestemt uddannelsesforløb, der har et noget andet formål; nemlig at kvalificere til en erhvervsrettet praksis gennem opstillede målkrav til kundskaber og færdigheder. Formelt set er professionen således først virkeliggjort efter et endt uddannelsesforløb men professionsdannelsen eller identificering med professionen begynder formentlig allerede det øjeblik, hvor den studerende træder ind på uddannelsesinstitutionen i nogle tilfælde før. 20\n20 Identitetsbegrebet møder stor interesse fra såvel praksis, uddannelse og forskning, og lader til at trække på forskellige teoretiske felter, fra f.eks. organisationsteori til psykologisk teori. Identitetsbegrebet har de sidste 100 år optaget filosofien, sociologien og psykologien og er normalt noget vi knytter til forståelsen af individet men anvendes også når vi f.eks. skal forsøge at forstå karakteristika ved grupper, institutioner og samfund. Forskningen om den menneskelige identitet vil man derfor kunne finde i grænselandet mellem det enkelte individ og samtidskulturen, mellem individualpsykologien og sociologien. Carsten Rene Jørgensen definerer 4 forskellige identitetsniveauer hos individet(jørgensen:2008:38-40).: En jeg-identitet, som blandt andet manifesteres ved en indre personlighedsstruktur; en fornemmelse af hvem man er og for egne behov og grænser. En personlig identitet, der vedrører bevidste livsholdninger og handlinger. En social identitet, der er rettet mod roller vi bevidst påtager En kollektiv identitet, som knytter sig til f.eks. vores kulturelle/nationale tilhørsforhold. Individet agerer således i forhold til omverden med afsæt i alle 4 identitetsniveauer, hvor en stabil og veludviklet jeg-identitet er en grundlæggende forudsætning for at man kan orientere sig i verden og blive til en (veludviklet) del af et socialt fællesskab med tilhørende social identitet. Den personlige identitet indtager en såkaldt midterposition og er i nogen grad foranderlig, mens den sociale identitet er karakteriseret ved en høj grad af foranderlighed og dynamisk assimilation. Den kollektive identitet (storgruppens identitet) henviser til en subjektiv oplevelse af, hvem man er (og ikke er), og som er fælles for mennesker, der bevidst eller ubevidst oplever at de tilhører samme etniske, religiøse eller nationale gruppe og som i kraft af dette tilhørsforhold kan opleve, at de har en række centrale karakteristika til fælles.(jørgensen:2008:50) I den forstand kan man argumentere for, at professionsidentitet formes som en del af både en social og kollektiv identiet(er), som individet selv kan påtage sig gennem bevidste (uddannelses)valg og derved opnå et distinkt fællesskab med en gruppe, der har nogle særegne karakteristika og kvaliteter. Den sociale identitet kan man opnå ved at tilhøre eller bekende sig til et socialt fællesskab, hvor man kan føle sig nogenlunde afgrænset og valideret af andre. Gruppen må løbende sammenligne sig selv (os) med andre lignende grupper (dem) og opbygge unikke træk, der udstiller gruppen over for omverden som særegen (Jørgensen:2008:49) 21\n21 Kåre Heggen (Molander:2008) argumenterer for, at professionsidentiteten opstår og vedligeholdes alene gennem en kollektiv identiet. Når den studerende eller erhvervsudøveren indtræder som medlem af en profession vil personen tilslutte sig professionens/fagets arbejdsformer og formål, som tilsammen bidrager til professionsidentiteten. Heggen sondrer mellem gruppeidentitet som et produkt af en kollektiv indre definition, hvorved medlemmerne identificerer sig selv som en gruppe og en kollektiv ekstern definition, hvor fælles træk ved gruppen defineres som en kategori, der formår at differentiere fra andre kategorier. At definere noget fælles indebærer i begge tilfælde at man kan skelne mellem de andre og den gruppe man selv tilhører (Molander:2008:323). For eksempel kan de studerende på uddannelsen have en kollektiv følelse af at tilhøre den samme stamme ; en fælles identitetsfølelse, som tydeligst kommer til udryk gennem sætninger der begynder med vi. Som en ekstern definition vil de studerende f.eks. være eksplicit optaget af at positionere sig som forskellig fra studerende med andre fag, f.eks. socialrådgiverstuderende. Her hører man ofte sætninger med den bestemte form dem, over for det som er forskelligt: os. Endvidere foretager Heggen en begrebsmæssig skelnen mellem professionsidentitet og professionel identitet. Professionel identitet henviser til den personlige identitetsdannelse, som har med erhvervsudøvelsen at gøre. Det forklarer Heggen med, at professionel identitet kan forstås som en mere eller mindre erkendelse og opfattelse af mig selv i rollen som erhvervsudøver i forhold til de færdigheder og kundskaber, der konstituerer mig som en god udøver af mit erhverv. Herunder bevidsthed om faglige egenskaber, værdier, holdninger eller slet og ret om selvrepræsentation her og nu og i forhold til det skabte billede af mig selv i en faglig rolle. Professionel identitet er afhængig af kontekst og kan ikke afgrænses til bestemte formelle erhvervsmæssige funktioner, men favner bredere. Kvalificeringen af den professionelle identitet sker således i mødet mellem personen og hele hans sociale- og kulturelle baggrund uddannelsens kundskabsfelt og praksis. (Molander:2008:324) Mens professionel identitet kan siges at være et fagpersonligt anliggende er professionsidentitet ifølge Heggen et institutionelt anliggende, eller et projekt som har rettet sit identitetsfokus indad mod kundskabsgrundlaget for faget - og udad mod samfundets opfattelse af hvem denne profession kan siges at være. Professionsidentitet opstår således gennem professionens institutionelle selvforståelse og selvrepræsentation i forhold til omverden. Administrationsbacheloruddannelsens forhold til omverdenen, er ind til videre holdt på et beskedent niveau, da uddannelsen lige akkurat har færdiguddannet de første kandidater, som kan repræsentere faget i forhold tog udgøre faglige rollemodeller og en professionsfaglig organisering. Det medfører efter alt at dømme, at meget af identitetsprojektet hidtil er formet indadtil. Nogle vil måske indvende, at uddannelsesinstitutionen 22\n22 faktisk korresponderer med en omverdenen, f.eks. i forbindelse med samarbejdet med aftagerfeltet mv., men disse aktiviteter betragtes i denne sammenhæng, som udløber af nogle institutionelle behov. Med Heggens definition af begrebet professionsidentitet, er det således muligt at nærme en mere sikker begrebsmæssig platform for det videre analysearbejde af administrationsbachelorens identitetsprojekt. Dermed kan artiklen med en vis ret bevæge sig over til den analyserende del af dette kapitel og forsøge at afkode eventuelle institutionelle spor af professionsidentitet ved administrationsbacheloruddannelsen. På sporet af en professionsidentitet Sprog og bevidsthed hænger sammen og det er ikke ligegyldigt hvad ting hedder eller hvordan de benævnes; det kan have stor betydning i den konkrete hverdag og for den faglige selvopfattelse. Fagets eller professionens selvforståelse bygger på afkodning eller værdiladning af de begreber der omkranser faget (Weicher 2003). Sprogets betydning for Administrationsbachelorens identitetsprojekt undersøges her med teoretisk og begrebsmæssig inspiration fra Norman Faircloughs diskurskritiske tilgang. Fairclough kritiske diskursanalyse korresponderer efter min vurdering bedst med min empiri, der som bekendt består af et afgrænset tekstkorpus. Når man analyserer diskurs, kan man fokusere på det som Fairclough kalder for den kommunikative begivenhed et tilfælde eller eksempel på anvendt sprogbrug som fx en avisartikel, en film, et interview eller en politisk tale (Jørgensen, Phillips:2005:79) Fairclough tilbyder en mængde redskaber til at analysere tekster og er optaget af hvordan identiteter konstrueres gennem sprog, metaforer og ordvalg; hvordan tekster behandler begivenheder og sociale relationer og dermed konstruerer bestemte versioner af virkeligheden, sociale identiteter og sociale relationer. Til denne opgave vil jeg dog nøjes med en mere afgrænset anvendelse af Faircloughs mange redskaber, men grundlæggende tilslutte den diskurskritiske præmis gennem begreberne transitivtet og modalitet (Jørgensen, Phillips:2005:95), som her anses for at være relevante til at kortlægge sproglige forhold, der bidrager til at forme professionsidentiteten. Når man analyserer for tekstens transitivtet undersøger man hvordan begivenheder og processer forbindes eller ikke forbindes med subjekter og objekter hen mod at kunne afdække eventuelle ideologiske konsekvenser i sætningskonstruktionerne. Et eksempel her på illustreres med en tekst i studieordningen: 23\n23 De studerende skal gennem uddannelsens forskellige fag tilegne sig videnskabelig metode og teori, således at de studerende kan håndtere komplekse og udviklingsorienterede situationer i arbejds- eller studiesammenhænge, der knytter sig til beskæftigelse inden for professionen. I eksemplet ovenfor ses hvordan subjekter og objekter forbindes; agenten de studerende skal tilegne sig videnskabelig metode en egenskab hvor teksten konstruerer en (ideo)logisk forbindelse mellem videnskabelig metode og evnen til at håndtere komplekse og udviklingsorienterede sammenhænge. Modalitet betyder måde og analysen interesserer sig for forskellige måder teksten eller taleren kan forbinde sig med teksten på. Et eksempel her på: de to uddannelser supplerer med andre ord hinanden på den måde, at professionsbachelorerne i offentlig administration har primært fokus på forvaltningen og den overordnede styring af den social- og beskæftigelsespolitiske indsats, mens socialrådgiverne som en del af velfærdsstatens frontmedarbejdere står for den borgerrettede implementering af de politiske indsatser. Ovenfor afkodes konstruktionen af forskelle mellem professionsidentiteter Administrationsbachelor som en profession, der har et styringsperspektiv med blikket rettet ind i forvaltningen mens socialrådgiverne fremstilles som frontlinjemedarbejdere, der har fokus på kontakten med borgeren. Beskrivelsen er i måden mest optaget af den funktionelle tilgang for begge professioner mere end f.eks. beskrivelser af forskellige kvalitative måder professionerne kan handle på. Eksemplerne ovenfor viser hvordan man kan udføre en analyse af teksternes egenskaber med henblik på at kortlægge, hvordan diskurserne iværksættes tekstuelt og her igennem understøtte ens fortolkning. Der anvises i øvrigt ingen fast procedure for materialeindsamling og analyse; forskningsdesignet skal specialbygges til projektets særlige karakter (Jørgensen, Phillips:2005:88). I det følgende vil jeg foretage nogle analytiske nedslag i de udvalgte dokumenter, som indholdsmæssigt omhandler beskrivelser af karaktertræk og egenskaber ved uddannelsen som administrationsbachelor. De to første tekster analyseres samlet mens teksten i studieordningen behandles særskilt. Identitet ifølge forarbejdet. Den grundlæggende præmis for behovet for en ny videregående forvaltningsuddannelse er moderniseringsprocesser i samfundet, og ikke mindst til den forestående strukturreform i den offentlige forvaltning. Moderniseringsprocesser, som stiller nye krav til offentlige organisationer og deres ledelse og personale. Fortællingen om fornyelsen af den offentlige organisation trækker på 24


Hvorfor forbrænder vi mest først på dagen? | ugeavisen.dk\n29 nov. 2020 kl. 08:42\nViborg: I mit seneste indlæg fortalte jeg om den forskning, som viser, at vi forbrænder flere kalorier om morgenen og middagen end om aftenen. Dermed kan man tabe sig ved at spise mest om morgenen og middagen, mens man bør holde igen med store portioner om aftenen.\nDen ekstra kalorieforbrænding stammer fra selve fordøjelsen, men hvorfor bruger kroppen mere energi på at fordøje først på dagen? Den forklaring får du nu.\nDøgnrytme og forbrænding\nTeorien er, at kroppen om morgenen og middagen bruger ekstra energi på at opmagasinere blodsukkermolekyler i musklerne. Blodsukkeret bliver samlet i musklernes sukkerdepoter kaldet glykogendepoter. Det er musklernes primære energidepot. Om morgenen har vi en hel dag foran os, og musklerne skal, forhåbentlig, aktiveres i løbet af dagen. Musklerne har altså brug for at få fyldt depoterne op i løbet af dagen.\nProcessen med at få blodsukkermolekylerne samlet i glykogendepoterne først på dagen kræver ekstra energi. Den ekstra energi kommer fra forbrændingen af kalorier fra morgen- eller middagsmåltidet. Derfor forbrænder kroppen ekstra kalorier på at lagre sukkermolekyler i musklerne.\nSom en ekstra bonus prioriterer kroppen først på dagen at udnytte mere af vores fedtdepoter til at danne energi. Hen på aftenen er scenariet anderledes. Musklerne kan nyde godt af de fyldte depoter og kroppen bruger ikke længere ekstra energi på at lagre blodsukkeret i musklerne.\nDerimod bruger kroppen primært kalorierne fra aftensmåltidet som energikilde, og overskydende kalorier kan efterfølgende lagres som kropsfedt til senere brug. Dermed er fedtforbrændingen også mindre om aftenen.\nHvis du ønsker at tabe dig, bør du spise de største måltider først på dagen. Om aftenen bør du spise mindre portioner eller mere kalorielet mad, som for eksempel mad baseret primært på frugter, grøntsager, bælgfrugter og fuldkorn.\nDerudover kan det være en fordel at undlade aftensspiseriet af kalorieholdige fødevarer, når man lander i sofaen. Her forbrænder vi allermindst. Hvis du ikke kan undvære lidt sødt til aftenen, vil jeg anbefale frisk frugt. Det er kalorielet, sødt og tilfredsstillende.\nProcessen med at få blodsukkermolekylerne samlet i glykogendepoterne først på dagen kræver ekstra energi. Den ekstra energi kommer fra forbrændingen af kalorier fra morgen- eller middagsmåltidet.


"Alle himlens fugle" af Rakel Haslund-Gjerrild - Sidses Bogreol\nIndsendt af Sidse Cordes | maj 13, 2020 | Romaner | 0 |\nReklamelink, da dette er et anmeldereksemplar fra forlaget Lindhardt & Ringhof, men min anmeldelse er på ingen måde påvirket heraf og er udelukkende udtryk for min egen mening om bogen.\nGaderne er oversvømmede og skrald hober sig op mellem husene. Noget er sket og en ung kvinde er alene tilbage i verden. Selv Or, som har passet hende siden hun var lille, er væk. Nu er fuglene på himlen, den daglige overlevelse og kampen for ikke at glemme ordene det der fylder hendes hverdag. Men uden andre mennesker forsvinder ordene dog gradvist og verden bliver sværere og sværere at fastholde.\nDa jeg hørte om Alle himlens fugle blev jeg med det samme nysgerrig på historien om en kvinde der er helt alene tilbage i verden, da det virkelig bare er en skræmmende tanke. Bogen har fået en masse god omtale i flere anmeldelser, men jeg var faktisk ikke selv helt oppe at ringe. Den har virkelig mange gode kvaliteter, men den rørte mig bare ikke rigtig, som jeg ellers havde forventet.\nHistorien er skrevet med personalfortælleren hvor vi følger en unavngiven kvinde. Vi følger hende både kronologisk i denne fortælling hvor hun bevæger sig ud i verden, i håb om at finde liv og overleve, men bliver også taget med tilbage i fortiden gennem hendes minder. Der er ikke nogen egentlig stringens i nutid og fortid, men det var altså ikke forvirrende med disse små skift. Det var en naturlig overgang til minderne.\nJeg følte ikke rigtig jeg lærte hovedpersonen at kende, men det tror jeg heller ikke var formålet med denne historie. Det er ikke vigtigt at se hvordan hun skiller sig ud fra andre eller hvad hendes personlighed har at byde på, for hun er jo bare sig selv. Jeg var dog meget imponeret over hendes ro og den måde hun bare accepterede de udfordringer hun bliver stille overfor på. Jeg fornemmede ingen desperation eller panik, men hun har selvfølgelig også levet sit liv på denne måde siden hun var helt lille, så det er jo den måde hun har lært at leve på.\nSprogmæssigt set placeres denne bedst i den minimalistiske genre. Sproget er enkelt, der er ingen højspændte scener og historien er kort. Det er netop også noget af dette der er medvirkende til at gøre dette til en smuk historie, selvom den både er trist, dyster og tung. Der står også en masse mellem linjerne og derfor bør man også give sig selv tid til at tage ordene ind og give denne bog sin fulde koncentration når man læser den – ellers tror jeg simpelthen ikke man vil få det vilde ud af den. Man skal være til denne stil for at kunne lide bogen, ellers tænker jeg at man kan risikere at kede sig lidt. Jeg måtte selv lægge den fra mig nogle gange, fordi mine tanker simpelthen begyndte at vandre og så ville jeg miste for meget af historien. Jeg kunne godt savne at den havde evnen til lidt bedre at holde mig fanget som læser.\nAlle himlens fugle er en lille roman om ensomhed og overlevelse men også en dystopisk fortælling om hvad der kan ske med vores verden hvis miljøet fortsat ændrer sig drastisk. Selvom man måske ikke selv er voldsom miljøforkæmper og man måske er lidt mættet af at høre om det, er den stadig interessant at læse. Den er ikke skrevet som en løftet pegefinger, men den er derimod tankevækkende. Skriveteknisk set er den absolut bedre end det ordinære, men jeg savnede altså at den kunne holde mig fanget og røre mig lidt mere – det er én af de bedre bøger som dog ikke efterlader noget vildt aftryk i mit læsehjerte.\nUdgivet på forlaget Lindhardt & Ringhof, marts 2020\nForrige “Satans sommer” af Kim Faber og Janni Pedersen\nNæste “Min mørke Vanessa” af Kate Elizabeth Russell


Godt nytår i krisens tegn\nLæserbrev indsendt til Herning Folkeblad af Jørn Vedel Eriksen, Talsmand for Enhedslisten Herning, Ikast – Brande\nVed indgangen til 2012 spåede mange politiske kommentatorer og såkaldt økonomiske eksperter, at nu var det værste overstået, og væksten var på vej op, og der ville komme gang i økonomien. Et stort flertal i Folketinget fulgte trop og lovede nye tider. Forudsigelserne har som bekendt slået helt fejl, og krisen fortsætter ind i 2013 og så langt frem, vi kan se.\nKonsekvenserne af den fortsatte krise er mærkbare for store dele af danskerne.\nHermed indkaldes til ordinær generalforsamling i Enhedslisten Herning og Ikast – Brande:\nMandag d. 21. januar 2013 kl. 17.00 – 21.00 hos Metal , Nexøvej 4 i Herning.\nEnhedslisten og folkeskolereformen\nLæserbrev bragt i Herning Folkeblad den 12.12.2012 af bestyrelsesmedlemmerne Peter Engsted og Finn Nielsen\nFolkeskolereformen, som regeringen har fremsat, indeholder flere gode elementer:\nDer er helt sikkert behov for flere timer til skoleeleverne. Flere ugentlige timer vil give mulighed for mere kreativ og praktisk aktivitet i løbet af skoledagen. Der er solid dokumentation for, at det virker fremmende på indlæringen.\nFlere timer i skolen vil også gøre det muligt at begrænse eller måske helt fjerne hjemmearbejdet, i og med at lektierne kan ordnes i skolen i lektiecafeen.


Air Max Thea Sneakers: Air Max Thea sneakers fra Nike er de perfekte casual sko til\nAnna Field Plus Size Festkjole: Anna Field Plus Size Festkjole til piger med former og stil. Denne\nCloset Sommerkjoler: Bliv klar til sommeren med en af de mange flotte sommerkjoler fra\nDesigual kjole: Desigual kjoler bliver mere og mere populære og man forstår godt hvorfor.\nAnna Field Festkjole: Anna Field festkjolen herunder vil virkelig kunne fremhæve din figur og gøre\nChunky smykker: Tendens – Her kan du blive inspireret af tidens hotteste tendenser, og\nAnna Field Plus Size Cocktailkjole Anna Field Plus Size Cocktailkjole er en rigtig lækker kjole til piger med former. Super kvalitet, og virkelig flot\nPosted by éclair 0 Comments\nAir Max Thea Sneakers Air Max Thea sneakers fra Nike er de perfekte casual sko til din skohylde. Selvom vi godt kan lide\nDesigual kjole Desigual kjoler bliver mere og mere populære og man forstår godt hvorfor. Du har sikkert allerede set dem, de\nOnly Cardigan Only Cardigan i god kvalitet og i flot mønster. Lige nu ekstra nedsat, så der er ingen grund til\nAnna Field Plus Size Cocktailkjole Anna Field Plus Size Cocktailkjole er en rigtig lækker kjole til piger med former. Super kvalitet, og virkelig flot og klædeligt snit og design. Findes i størrelserne 36-50, og i mange forskellige størrelser, især\nPosted by éclair On feb 27, 2014\nOnly Cardigan Only Cardigan i god kvalitet og i flot mønster. Lige nu ekstra nedsat, så der er ingen grund til ikke at slå til. Denne flotte lange cardigan har et virkelig stilet look og vil\nPosted by éclair On feb 21, 2014\nVero Moda Jumpsuit Denne Vero Moda Jumpsuit har et superdejligt afslappet look der stadig formår at være trendy. Denne type overalls har længe fyldt meget i gadebilledet, og man forstår det godt når man først har prøvet\nAir Max Thea sneakers fra Nike er de perfekte\nAnna Field Plus Size Festkjole til piger med former\nBliv klar til sommeren med en af de mange


og gav startskuddet til en global bevægelse til forsvar for retten til privatliv i den digitale... med privatliv og teknologi. Baggrund: I en meningsmåling foretaget af Voxmeter for Amnesty i november\ndet om at beskytte privatlivets fred”, siger Trine Christensen. Yderligere information\ntranskønnede diskrimineres i sundhedssystemet og får deres ret til sundhed og privatliv krænket\n, og det er ord som ”frihed” og ”privatliv”, der bliver nævnt, da Amnestys medarbejder spørger... gruppen ved siden af forsøger at skrive nogle sætninger om retten til privatliv. På arket foran\nog sikre deres retssikkerhed, kan København-erklæringen åbne for fortolkning på områder som privatliv\nfor mig er, at det ikke fylder for meget, og at det er med respekt for den enkeltes privatliv. Behandlerne på Sexologisk\ni borgernes privatliv. Amnesty ønsker en kritisk vurdering af de svækkelser af retssikkerheden\nen forening. 16. Barnet har ret til privatliv. 17. Barnet har ret til at vide, hvad der sker i verden (tv\n. Barnet har ret til privatliv. 17. Barnet har ret til at vide, hvad der sker i verden (tv, radio, avis\n) eller statens sikkerhed i et demokratisk samfund, eller hvor hensynet til parternes privatliv kræver... i sit privatliv eller familieliv, sit hjem eller sin brevveksling, eller for ulovlige angreb på sin ære


MINE 3 (MARERIDTS) ÅR PÅ GYMNASIUM | Mettehogh.dk\nMINE 3 (MARERIDTS) ÅR PÅ GYMNASIUM\nPuha det her har været et indlæg der har været længe undervejs. For at være helt ærlig, aner jeg ikke hvordan jeg skal starte det, eller for den sags skyld slutte det, men jeg vil gøre mit bedste.. Dem af jer der har fulgt med siden starten, ved at jeg ikke har været glad for at gå på gymnasium, da jeg har nævnt det mange gange før, men aldrig hvorfor. Det vil jeg forsøge at komme ind på i dette indlæg. Jeg har en del på hjertet, som jeg vil få ud her.\nJeg kan starte med at fortælle at jeg gik på HHX i Vejlby/Risskov, nær Aarhus. Jeg gik på linjen Strategi og mennesker, og jeg gik der fra 2014-2017. Selve linjen var jeg rigtig tilfreds med, bortset fra Tysk, men det var en mindre detalje. Det var en linje med Psykologi B, Organisation C, Matematik C, Dansk A, Engelsk A, Tysk A, VØ B og Afsætning A.\nFor lige at gøre det helt klart, så havde det INTET med klassen at gøre! Jeg havde det rigtig godt med min klasse, og snakker stadig med en del derfra, og har altid været glad for at være i klassen!\nJeg tror bare ikke at selve det skolemæssige var mig, og det ved jeg kan lyde skørt, fordi der er SÅ mange forskellige fag, og selvfølgelig var der også nogle fag jeg var glad for. F.eks. har jeg altid været vild med Dansk, mest fordi jeg er så glad for at skrive, og godt kan lide at analysere ting. Men det der var gennemgående i alle fag var, at jeg ikke bryder mig om at skal være kreativ på et bestemt tidspunkt! F.eks. hvis man får en aflevering for, som skal afleveres næste fredag, så er du tvunget til at være kreativ i dette tidsrum, hvilket jeg havde svært ved, fordi jeg ikke nødvendigvis kan sætte mig ned, og være kreativ her og nu, det kan komme lige pludseligt, men ikke på kommando.\nJeg har aldrig synes det har været fedt at gå i skole, eller set frem til nogle foredrag eller lignende. Og for at være helt ærlig, så har skolen for mig altid kommet i sidste række, hvilket jeg er klar over ikke er det optimale, men det kørte mig psykisk ned, og gjorde mig i dårligt humør, hvilket alle i min omgangskreds har kunnet mærke, men det kommer jeg dybere ind på senere..\nAlligevel kan jeg huske da jeg fik brev om at jeg var kommet ind på gymnasiet. Jeg glædede mig helt vildt, og kunne slet ikke vente med at komme i gang. Mest af alt fordi nu var jeg en af de ’store’, og fordi jeg var spændt på at møde min klasse. Det skolemæssige strejfede mig ikke en tanke, udover at jeg vidste at nu skulle jeg følge med i timerne, ikke lade alt gå op i snak, og prøve at få fagene til at interessere mig, hvilket man kan sige jeg ikke lykkedes med, hehe.\nJeg husker tydeligt dagene op til at jeg skulle starte på gym, jeg var nervøs af pommeren til, og min mave gjorde så ondt, jeg var så spændt, og virkelig nervøs. Hvad nu hvis det ikke var som forventet? Hvad nu hvis jeg ikke fik nogle venner? Hvad nu hvis 3.G’erne ville se mig som deres offer (Sådan er 3.G’erne jo altid på film, haha). Flere dage optil jeg startede var jeg sammen med min veninde Maja, som jeg skulle gå i klasse med, og havde kendt i rigtig mange år. Vi planlagde hvad vi skulle havde på, fordi vi havde bildt os selv ind, at det førstehåndsindtryk folk ville få af os, ville være altafgørende for resten af vores gymnasietid, haha vi var så latterlige! Det har vi grinet meget af siden.\nDe første 1-2 måneder var det hele nyt og spændende, og jeg synes gym var det fedeste, nok igen fordi jeg følte mig som en af de store, og jeg synes det var lidt sejt at kunne sige jeg gik på gym. Da det blev hverdag at stå op og gå i skole, og lave lektier, spise madpakker og alt det andet, faldt at det sjove til jorden.\nJeg har heller aldrig været stærk fagligt, men der imod har jeg altid haft det super nemt socialt, hvilket er min stærke side. Men når ikke jeg har haft nemt ved skolen, og det ikke havde min interesse, så var det meget svært at holde fokus. Hele mit liv har mit største problem psykisk været, at jeg konstant har sammenlignet mig med andre, hvilket jeg selvfølgelig også gjorde på gym, og det skal man aldrig gøre.. Det bliver man træt af, især psykisk. Ofte følte jeg også, at jeg BLEV sammenlignet meget med andre, hvilket i mit tilfælde, i forhold til karakterer, fik mig til at føle, at jeg ikke var så god som de andre.. VÆRSTE følelse jeg kender til. Lille råd: Aldrig sammenlign dig med andre, alle er forskellige!\nPå det tidspunkt jeg gik på gym, var der det såkaldte karakterræs i gang, hvilket jeg hadede! Når man havde fået opgaver tilbage, var der altid 10 stemmer der råbte i kor ’’Hvad fik du??’’, noget jeg faktisk altid har været imod, da en karakter er meget individuel, og et eller andet sted ikke kommer andre ved. Jeg har tit følt, at der er blevet spurgt, i forhåbning om, at den spurgte person har fået en lavere karakter, end personen der spurgte, og derved kan føle sig bedre. Hvis i forstår? Jeg kan godt høre, det lyder lidt forvirrende, men tror de fleste kan nikke genkendede til dette. Jeg har aldrig selv været bleg for at fortælle min karakter, idet jeg ikke har interesseret mig for karakterer, i den forstand at det var dem (karaktererne) der styrede mig eller min hverdag, hvilket man godt kunne føle de gjorde hos andre. Selvfølgelig har det ikke altid været fedt at få 10 spørgsmål fra forskellige personer om hvad jeg fik i karakter, hvis jeg havde gjort mit, og det bare ikke gik godt. Det tror jeg alle kender til, måske nogle mere end andre.\nJeg tror bare det er vigtigt at huske på, at der er meget andet i verden, end høje karakterer. Selvfølgelig skal man gøre sit bedste, og sigte højt, og kæmpe hårdt, hvis man vil ind på en uddannelse med et bestemt snit. Hatten af for folk, der kan og vil det, virkelig! Men så synes jeg personligt bare, at man skal holde karaktererne for sig selv, eller i hvert fald ikke lade dem fylde det hele hos resten af klassen. Det er bare super vigtigt at huske, at en karakter IKKE er den der definerer en som menneske, men at det er et øjebliksbillede i det enkelte fag. Man kan være rigtig usikker på at fremlægge, eller meget andet som gør, at man ikke får den ønskede karakter. Men det skal ikke få verden bryde sammen. Der er så meget andet.\nJeg siger ikke at karakterer ikke er vigtige, fordi det er de selvfølgelig for nogen. For mig var de ikke, både fordi jeg ikke har evnerne til at få topkarakterer, og fordi jeg ikke skal bruge dem til den uddannelse jeg gerne vil tage om 4-5 år. Udover det tror jeg også bare, at jeg blev chokeret over at opleve hvor mange der blev styret af karaktererne, og jeg derfor gik lidt i protest. Som i kan fornemme, har jeg en del på hjertet omkring det her, fordi jeg synes det er så synd... det er sgu ikke rart at være dem der får 02 eller 4, og få nedladende kommentarer, eller trøstende kommentarer, hvis man faktisk bare er rigtig glad og lettet over at man er bestået. Det er ikke alle der har samme evner inden for alle fag eller for den sags skyld andre emner i hverdagen. Jeg kan jo tage mig selv som eksempel. Jeg har prøvet at få et 4 tal som jeg virkelig var glad for, hvor jeg oplevede folk kom og trøstede mig, og fortalte mig det hele nok skulle gå, og det ente med at jeg var rigtig skuffet om min karakter, istedet for at være glad, som jeg var til at starte med.\nNoget af det jeg synes var allermest øv var, at der var så meget pige fnidder. Jeg er er med på at man ikke kan slippe udenom det, og selvfølgelig har jeg selv været en del af det mere end en gang, det har alle piger (tror jeg), men jeg synes det er noget af det der kan dræne ens energi allermest, og det er desværre noget man ikke kan undgå når der er så mange forskellige mennesker samlet et sted.\nDer vil altid være jalousi, misundelse og intriger på kryds og tværs. Jeg har altid været en pige med selvtilliden i orden, ikke at forveksle det med selvglad, for jeg har altid været nede på jorden (hvis man spørger mig selv i hvert fald), men igennem de 3 år på gymnasium, blev jeg mere og mere usikker på mig selv. Jeg tror det var en blanding af det her karakterræs der for om ørene på mig, som jeg ikke ville, eller for den sags skyld havde evnerne til at følge med i. Alt det fnidder der var omkring mig, hvor piger hele tiden blev bagtalt og kritiseret, hvilket nok egentlig bundede i misundelse, og det konstante pres der var med lektier, som jeg ikke følte jeg havde tid til nogensinde at nå. Det med lektier var mest i 3.G, da jeg startede bloggen, og havde 100 andre ting, at bruge tiden på. Ja jeg følte virkelig at gymnasiet var spild af min dyrebare tid, da jeg kunne bruge min tid mere fornuftigt, end at læse op på noget, jeg ALDRIG i mit liv, ville komme til at bruge i den virkelig verden.\nDet var faktisk i 3.G jeg hadede skolen allermest, og skulle hanke allermest op i mig selv. Min mor især, har altid været så god til at prøve at motivere mig, og fortælle mig, at hun var stolt af mig, og at jeg måtte holde ud det sidste. Det har hjulpet mig rigtig meget igennem. Mine forældre har også altid fortalt mig, at de ville være lige stolte af mig, om jeg havde en studenterhue eller ej, og at jeg skulle tænke mere på mig selv og min psyke, end på at få en blå hue. Jeg kan tydeligt huske da vi i sommerferien op til at jeg skulle starte i 3.G havde snakken om skolen over aftensmaden, og jeg med gråd i stemmen fortalte dem, at jeg ikke var sikker på, at jeg kunne mere.. De kiggede begge to på mig, og sagde at de godt havde det på fornemmelsen, og sammen havde snakket om, at det vigtigste for dem var at jeg havde det godt indeni. De har om nogen kunne mærke at mit humør er faldet henover de 3 år. Jeg husker tydeligt, da jeg stoppede på efterskole, og vi lavede blåbog, at der i min stod "Årets humørbombe" "Mette formår altid at vende en dårlig stemning til en positiv, og er altid glad, hvilket smitter af på hendes omgivelser". Jeg tror og håber da også på at det var sådan min gymnasie klasse så mig .\nMine forældre har altid være så gode til at fortælle mig, at de ikke forventede 12 taller hele vejen igennem, men at de bare forventede at jeg gjorde mit bedste, og var glad for det jeg lavede. Det har altid været noget jeg har været så glad for, idet jeg vidste at jeg aldrig nogensinde ville kunne få 12 taller hele vejen igennem.\nFor at det ikke skal være løgn har jeg været ved at droppe ud hele to gange, fordi jeg kunne mærke i min krop at det slet ikke var det rigtige for mig, og at jeg ikke psykisk kunne holde til det. Jeg kunne mærke at jeg som sagt blev drænet for energi, og at min glæde blev taget fra mig. Det er svært at forklare hvorfor, men det var bare en helt forkert følelse. Det endte jo slevfølgelig med, i sommerferien op til 3.G at jeg tog det sidste år, idet jeg er virkelig stædig og det ville være et nederlag for mig, at droppe ud på det tidspunkt. Jeg tror jeg følte, at hvis jeg droppede ud op til 3.G ville jeg have ’’spildt’’ 2 år, uden at få huen. Jeg er godt klar over de 2 år ikke ville være spildt, da jeg havde lært meget, og mange dejlige mennesker at kende. Nu er jeg endelig færdig, og kan kigge på min hue, og være glad for jeg kom igennem, men også velvidende om, at hvis jeg engang skal læse videre, skal jeg vente til jeg er HELT klar til det, og kan mærke det er det rigtige for mig, fordi det tror jeg inderst inde ikke en HHX var for mig, i hvert fald ikke på det tidspunkt jeg tog den.\nJeg ved at mange af mine veninder har haft de 3 fedeste år i deres liv på gymnasium, og jeg misunder dem lidt. Men de har måske været lidt mere motiveret for det, og haft lysten de 3 år der ventede dem. Men en ting er helt sikkert, jeg har fået nogle fantastiske venskaber ud af min tid på gymnasium, og jeg har også lært rigtig meget, både skolemæssigt, men også om mig selv. Man kan sige, jeg startede også min blog i 3.G, faktisk midt i en af timerne, og det sidste halve år af 3.G, bruge jeg utrolig mange af mine skoletimer på bloggen, så det har bragt nogle gode ting med sig!\nJeg håber ikke jeg har skræmt nogle væk, med dette indlæg. Det er ikke for at skræmme jer, eller fratage jer gymnasie lysten, men blot for at fortælle jer om mine år, da det er noget der er blevet efterspurgt.\nJeg tror bare det er vigtigt at huske på, at der er meget andet i verden, ende høje karakterer. Selvfølgelig skal man gøre dit bedste, og sigte højt, hvis man vild ind på en uddannelse med et bestemt snit. Men så synes jeg personligt bare, at man skal holde karaktererne for sig selv, eller i hvert fald ikke lade dem fylde det hele hos resten af klassen. Det er bare super vigtigt at huske, at en karakter IKKE er den der definerer en som menneske, men at det er et øjebliksbillede i det enkelte fag. Man kan være rigtig usikker på at fremlægge, eller meget andet som gør, at man ikke får den ønskede karakter. Men det skal ikke lade verden bryde sammen. Der er så meget andet.\nJeg siger ikke at karakterer ikke er vigtige, fordi det er de selvfølgelig for nogen. For mig var de ikke, både fordi jeg ikke har evnerne til at få topkarakterer, og fordi jeg ikke skal bruge dem til den uddannelse jeg gerne vil tage om 4-5 år. Udover det tror jeg også bare, at jeg blev chokeret over hvor meget de styrede hos mange andre, og jeg derfor gik lidt i protest. Som i kan fornemme, har jeg en del på hjertet omkring det her, fordi jeg synes det er så synd... det er sgu ikke rart at være dem der får 02 eller 4, og få nedladende kommentarer, eller tørstende kommentarer, hvis man faktisk bare er rigtig glad og lettet over man er bestået. Det er ikke alle har samme evner inden for alle fag eller for den sags skyld andre emner i hverdagen. Jeg kan jo tage mig selv som eksempel. Jeg har prøvet at få et 4 tal som jeg virkelig var glad for, hvor jeg oplevede folk kom og trøstede mig, og fortalte mig det hele nok skulle gå, og det ente med at jeg var rigtig skuffet om min karakter, istedet for at være glad, som jeg var til at starte med.\nMichelleGrandjean, JetmiraReka og\n, 11.9.2017 05.19\nHvad for en uddannelse vil du tage efter? Og hvad vil du virkelig arbejde som? Går selv i 3.g nu, og jeg ved at jeg ikke får snittet til min videregående uddannelse...\nMettehogh, 11.9.2017 21.07\nJeg vil gerne læse til stylist, på designskolen i København. Det føler jeg, at jeg kan koble godt sammen med bloggen også, og min interesse for mode. Du skal huske på, at du altid kan tage kvote to til mange uddannelser! Du skal helt sikkert nok finde en måde, at komme ind på drømme uddannelsen på 😊\nMettehogh, 14.9.2017 08.51\nJeg er helt sikker på at du og jeg ikke er de eneste, der har haft det på den måde. Men synes det er vigtigt at pointere, at der er nogle ting der er vigtigere end karakterer! 😊


Billig Tagrenovering i Kvottrup ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud!\nSkal du bruge en billig tagrenovering i Kvottrup? Så er du havnet på den rette hjemmeside. Hos os kan du nemlig få op til 3 tilbud fra en dygtig tagrenovering i Kvottrup. Det er faktisk rigtig nemt at indhente tre uforpligtende tilbud på en tagrenovering i Kvottrup.\nHvorfor modtage tilbud på en tagrenovering nær Kvottrup?\nDer findes mange gode grunde til at få flere tilbud på tagrenovering i Kvottrup.\nFørst og fremmest er det fuldstændig gratis og uforpligtende. Der er også penge at spare, fordi de forskellige virksomheder er i svær konkurrence med hinanden om at få lov at lave din opgave. Det fører dermed til en noget billigere pris for dit arbejdet.\nDette kan lade sig gøre, fordi du ikke selv skal kontakte de forskellige gode tagrenoveringsfirmaer i Kvottrup for at modtage dine tilbud.\nLæg dermed også til, at du er sikker på kun at få tilbud fra erfarne tagrenoveringsfirmaer i Kvottrup.\nSom du kan se er der altså en del goder ved at indhente tilbud på en billig tagrenovering i Kvottrup.\nDet første du skal gøre er at besøge vores partners hjemmeside for at beskrive din opgave. Herefter skal du faktisk blot vente på, at du får dine tilbud fra en tagrenovering i Kvottrup. Efter dette skal du egentlig kun afvente, at du modtager dine tilbud fra en tagrenovering i Kvottrup.\nTagrenovering Valby København\nTagrenovering Flemming Hedensted\nTagrenovering Nørre Vorupør Thisted\nTagrenovering Gunderup Aalborg


Flyvende sightseeing over København med vinsmagning\nFLYVENDE VINSMAGNING I KØBENHAVN\nI samarbejde med Otto Suenson Vine tilbyder vi flyvende vinsmagning over København, hvor vi kombinerer en sightseeingtur over København med efterfølgende vinsmagning.\nVelkomst. Dagens kaptajn fortæller om det at flyve et vandfly, der på mange måder er meget anderledes og kræver mere af piloten end at flyve et almindeligt vandfly.\nAfgang og sightseeing over København\nVinsmagning hos Otto Suenson Vine.\nTil smagningen skal vi smage 6 vine – 2 hvide og 4 røde, hvor vi skal gennemgå klassiske franske vinområder – alle vinene er håndplukket gennem vores langvarige samarbejde med producenterne, og repræsenterer det som vi synes er fantastisk og kendetegnet ved områderne.\nHertil serverer vi italienske oste og spanske salte specialiteter.\nDer er plads til max 14 personer\nDisse turer kan bookes helt ned til 1 person adgangen, dog skal der minimum være 6 deltagere.\nLIDT OM OTTO SUENSON VINE\nI hjertet af Frederiksstaden finder man én af Danmarks ældste vinforretninger.\nSiden 1880 har Otto Suenson & Co solgt vin fra Dronningens Tværgade fra hele verden, og er i dag specialister i vin fra især Bourgogne, Californien og det nordlige Italien.\nOtto Suenson importerer selv alle sine vine, og sortimentet er derfor håndplukket fra nogle af de bedste producenter fra hele verden. Smagen og oplevelsen er altid i højsædet når den gode historie og velsmagen præsenteres, for det er gode og ærlige produkter der er i højsædet.\nSIGHTSEEING KØBENHAVN ELLER AARHUS\nDet er også muligt at booke en sightseeingtur over København eller Aarhus, oplevelsen er den samme og du kan læse mere om hele programmet og pris i København og Aarhus.\nFLYVENDE VINSMAGNING OVER AARHUS\nDu kan også opleve den flyvende vinsmagning over Aarhus, læs mere her


Der arbejdes fortsat på at sætte vindmøller op i Lillebælt | SønderborgNYT\nDet er længe siden, der er sagt noget om den vindmøllepark, som Sønderborg Kommune gerne vil have sat op i Lillebælt, men det betyder ikke, at der ikke arbejdes på projektet, og lige nu afventer man en afgørende VVM-undersøgelse.\n“Ventetiden bruger vi på at finde et selskab, der kan drive vindmølleparken. Vi har været i dialog med ét selskab og fortsætter nu med at møde andre selskaber”, siger borgmester Erik Lauritzen.\nHan fortæller, at der også lægges planer for, hvem der skal sørge for, at vindmøllestrømmen transporteres fra vindmøllerne til en transformatorstation på Nordals’ kyst.\n“Altså kan jeg kort sige, at vi arbejder på projektet, mens vi venter på VVM-undersøgelsen”, siger borgmesteren, der ikke kan sige, hvornår VVM-undersøgelsen er færdig.\nErik Lauritzen anerkendte dengang, at nogle borgere får ændret deres udsigt, og var ikke enig i, at vindmøller er grimme og skæmmer landskabet.\n”Vi mener de er en nødvendighed og så er de et symbol på omstilling til grøn energi, og at vi passer på den natur, vi alle sammen holder af. Det er en opfattelse, som mange borgere deler med os, hvilket også ses i debatten på de sociale medier i disse dage”, sagde borgmesteren dengang.


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Nordfalsters avis - Oplev Matador på "Ida"\nNostalgien får frit løb, når Helle og Dynes Skovkjær alias Toner af Guld underholder med deres koncertforedrag "Matador i ord og toner" på veteranfærgen "Ida", der netop har rundet 60 år i fin stil, onsdag 17. juli med afgang fra Stubbekøbing klokken 19 og 19.15 fra Bogø.\nToner af Guld har med stor iver kastet sig over musikken fra Matador og fokuserer både på Rødes bryllupsoptræden, de tyske soldaters traurige lieder og den finkulturelle tone på det ærværdige Hotel Postgården.\nHoldningen er, at musikken i Matador er ret uudforsket. Tidens toner blev slået an af Marguerite Viby, Leo Mathiesen, Lulu Ziegler og Ib Schønberg og handlingen i sangene er både glæde, vemod, munterhed og drama, og kommer således hele spektret rundt.\nDen musikalske rejse fokuserer på årene fra 1929-1947, hvor genrene er bredt repræsenteret med alt fra operette til revyviser og jazz.\nNumrene bindes sammen med små anekdoter om tv-succesen, musikken og Matadors periode, og de integrererede fællessange afrundes på festlig vis af konsulinde Holms sølvbryllupspoesi med "sølvstænk i det gyldne hår".\nBilletter koster 245 kroner og kan købes på www.idasvenner.dk.


På Azorerne venter et overflødighedshorn af smuk natur, naturfænomener og nogle af jordklodens fantastiske underfundigheder. Rejsen er med dansktalende rejseleder og er inkl. hval- og delfinsafari, 1 uge, morgenmad og fly. Rejs fra BLL eller CPH.\nAZORERNE - 1 uge på hotel med morgenmad, hval- og delfinsafari og dansk rejseleder.\nFly fra Billund eller København til Azorerne tur/retur.\nIndkvartering på NEAT Hotel Avenida.\nHval og delfinsafari.\n21. august : Særpris 5.198 kr.\n11. september: Særpris 4.998 kr.\n18. september: Særpris 4.998 kr.\n25. september: Særpris 4.998 kr\n9. oktober: Særpris 5.898 kr.\n25. september: Særpris 4.898 kr.\nTillæg (betales direkte til Bravo Tours):\n• Eneværelsestillæg - 1.435 kr.\n*Afbestillingsforsikring - 249 kr.\n*Årsrejseforsikring – 261 kr.\n*Mad om bord på flyet – 180 kr.\n*Transport til og fra hotellet – 130 kr.\n*Bagage – 120 kr.\nMan kan nøjes med at nyde og opleve, men man har også rig mulighed for at være aktiv på Azorerne. Oplev naturen på allertætteste hold med smukke vandreture. I kan også tage en tur på mountainbike, ruterne er ubeskrivelige. Eller hvad med klatring eller en tur i kajak? Vil I selv fange fisken til aftensmaden, er havet omkring Azorerne den perfekte legeplads, og I har på samme tid rig mulighed for at spotte delfiner, spækhuggere og hvaler. Mulighederne er mange!\nHval og delfinsafari\nI havet omkring Säo Miguel findes mange af verdens hvalsorter, og 8 af 12 delfinarter er også repræsenteret her. Tag med på et uforglemmeligt eventyr og oplev havets mest imponerende dyr! Kaptajnen får via radiokontakt til hvalobservatorierne langs kysten besked om, hvor hvalerne og delfinerne befinder sig. Delfinerne opholder sig ofte i store flokke med ca. Hundrede i hver. Følelsen, når en gigantisk kaskelothval befinder sig bare nogle få meter fra båden, kan ikke beskrives – den skal opleves. Over naturlovene råder imidlertig ingen, derfor kan det ikke garanteres, at vi får disse dyr at se, men chancerne er store.\nNEAT Hotel Avenida - Kategori 3+\nTil jer, der vil bo midt i centrum og opleve Azorerne\nSidste chance: 22. august 2018 kl. 23:59


Se billederne: Mary i Estland - sn.dk - Danmark\nKronprinsesse Mary smilede og virkede oplagt under hele dagens program.\nArtiklen: Se billederne: Mary i Estland\nSe billederne: Mary i Estland\nOpdateret 07. april 2014 kl. 09:29\nDanmark - 02. april 2014 kl. 09:20\nKronprinsesse Mary landede tirsdag i Estland, hvor hun er på et to-dages besøg sammen med Mary Fonden og Red Barnet for at opleve arbejdet med Fri for Mobberi i estiske børnehaver og skoler.\nPå besøgets første dag var det fuldt program. Mary besøgte børnehaven Suitsupääsupesa lasteaed, der har anvendt Fri for Mobberi-værktøjerne siden 2010. Derefter tog hun videre til åbningen af Den Danske Konges Have sammen med Tallinns borgmester. Her var nogle børn mødt op med danske flag, og Mary var selvfølgelig henne og hilse på dem. Åbningen var med til at markere relationerne mellem Estland og Danmark. Haven blev i 2013 renoveret med støtte fra Dronning Margrethe og prins Henriks Fond samt A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal.\nUd på eftermiddagen var kronprinsessen til åbningen af fotoudstillingen »A Modern Royal Household«, der viser renoveringen af Frederik VIIIs palæ. Hun sluttede af med en reception på Tallinn rådhus og et møde med Estlands præsident Toomas Hendrik Ilves og hans kone.


Lærere til Asgård Skole, Asgård Skole - lærerjob.dk\nLærere til Asgård Skole\nDansk, Håndværk og design, Kristendomskundskab/religion, Svømning\nAsgård Skole har næsten alt men mangler to lærere, der brænder for udvikling af elevernes faglighed samt trivsel.\nEr du til faglig udvikling, trivsel og inklusion er du måske én af de to nye kolleger, vi mangler på Asgård Skole?\nFørst og fremmest skal én af jer være inklusionsvejleder og derudover kunne undervise i enten H/D, kristendoms-kundskab i udskolingen, dansk i indskolingen og på mellemtrinnet eller drengesvømning. Vi har også brug for en PLC-vejleder, der har fokus på IT. Du kan måske kombinere et eller flere af fagene/områderne med noget helt andet?\nVi arbejder i team - både fagteam og årgangsteam, så du vil komme til at samarbejde tæt med kolleger om planlægning af elevernes undervisning.\nHos os tilbyder vi bl.a.\nFantastiske fysiske rammer\n45 hjælpsomme og friske lærerkolleger, der er klar til at samarbejde med dig\n520 glade og imødekommende elever\nUdviklingsmuligheder både lokalt og kommunalt\nHvis du vil vide mere om skolen, kan du finde oplysninger på vores hjemmeside: https://asgaard-skole.aula.dk/ eller kontakte skoleleder, Susanne Kusk eller viceskoleleder, Signe Møller Petersen på tlf. 56 67 27 00 eller via mail: asgaardskole@koege.dk\nSend os en ansøgning, der også indeholder uddannelsesbevis - senest den 25/10- så bliver du måske den kollega, vi byder velkommen på Asgård Skole. Vi foretrækker, at du sender din ansøgning online. Klik på Søg stillingen og vedhæft din ansøgning og dit CV.\nVi påtænker at afholde ansættelsessamtaler i uge 44.\nSigne Møller Petersen\nIndskolingslærer Dansk og stærke relationskompetencer\nResultatorienteret FVU-underviser til barselsvikariat ved Norddjurs Kommunes Sprogundervisning Virksomhed, Integration, Beskæftigelse\nUnderviser til data- og kommunikationsuddannelsen


Min Haves Flora ...og Dyreliv: 2013-04-14\nIndsendt af Rose kl. 09.11 19 kommentarer:\nMarianne på blogmagasinet HAVEFOLKET opfordrer til at fortælle om vores drivhuse. Her er min lille historie.\nMit drivhus har betydet rigtig meget for mig og i min have. Man kan sige drivhuset kick-startede min havepassion for alvor igen. Jeg købte mit to år efter jeg kom alvorligt til skade med min nakke i 2008 ved en bustur på vej hjem fra arbejde, altså i 2010. Jeg havde brug for at aflede mine smerter og have noget at virkelig interessere mig for i min nye anderledes hverdag. Det skulle nemlig vise sig at jeg ikke kunne arbejde mere. Der var rigtig meget der blev forandret i min hverdag, da jeg fysisk pludselig fik mange begrænsninger, og jeg er stadig meget begrænset af dysfunktionen i nakken (piskesmælds traume, 4 diskusprolaps i nakke og øverste rygeregion og kroniske smerter).\nJeg havde længe ønsket mig et drivhus, og helst et med grønt skellet, så da hem og fix havde et fornuftigt et på 8 m2 og en god pris, lige knapt 4000 kr. tror jeg det var, så var det bare om at komme i gang. Haven skulle nu have hjemmelavede stauder og sommerblomster, og der skulle være et dejligt sted at sidde i al slags vejr! Og så kunne der spares penge ved at lave planterne selv og samtidigt have fornøjelsen ved at se det spire og gro :) Igennem årene her i haven, er der nemlig mest blevet plantet buske og småtræer, næsten ingen stauder.\nDrivhuset bliver brugt året rundt. Ved vintertide og i dårligt vejr i sommerhalvåret, bliver der drukket kaffe og hygget derinde. Der vokser en vin som er sat direkte i jorden og ellers står planterne i krukker, potter og kasser. Om vinteren står der oliventræer og stiklinger til overvintring.\nOm foråret starter drivningen af de frø som er blevet forspiret indendørs eller købt som halvstore planter, f.eks. tomater og agurker. Når planterne har nået en passende størrelse i drivhuset, flytter de videre ud i havens bede og krukker. I år forspirer jeg for første gang med vækstlampe indendørs men mere om det i et senere indlæg.\nDer er endnu her midt i april ikke kommet særligt mange forspirede planter ind i drivhuset, faktisk kun lathyrus og nogle rodformerede Geranium, selvfølgelig fordi temperaturene først her i weekenden begyndte at stige til rigtige forårstemperaturer men mon ikke snart nætterne også snart når tålelige grader, så jeg kan komme planter derind uden at være bange for nattefrosten vender tilbage. Det er vi vist mange der håber :)\nDrivhuset bliver vasket med brunsæbe forår og efterår\nJeg tager bunden ud af Årstidernes trækasser og stabler dem som reoler. Deri står bakker og potter med forspirede frø og planter. Der står også meget på fliserne.\nHer er der godt gang i væksten\nTallerkensmækker, Lathyrus og Prydtobak\nSommer og alt står frisk om drivhuset. Drivhuset er placeret i den nordlige ende af haven for at få mest mulig sol.\nDen lille skovhave anes bagved drivhuset\nHer har bordet og stol måttet vige pladsen for forspiringen, og er blevet rykket udenfor\nStaudelathyrusen har selvsået sig derinde\nDrivhuset får også aftensolen\nEfteråret er så småt ved at melde sig. Birkelunden står i øst.\nVinter og fugtigt vejr, og et ret tomt drivhus. Der er dog stiklinger og oliventræer derinde\nSnart er drivhuse fyldt med planter igen og et nyt haveår begynder for alvor.\nIndsendt af Rose kl. 13.48 12 kommentarer:\nEtiketter: diskusprolaps, drivhus, kroniske smerter, piskesmæld