Dansk Samling - Morten Uhrskov Jensen: Søren Krarup 80 år\nMorten Uhrskov Jensen: Søren Krarup 80 år\nIndividet fylder i reglen ikke meget i historien. De fleste af os er ligegyldige i den store sammenhæng, når vi undtager vore nærmeste. Kineserne har efter sigende følgende ordsprog for at understrege pointen: ”Lad din tommelfinger nedsænke i en skål med vand, træk den derpå op igen og se så efter i skålen, hvilket aftryk den efterlod.” Ikke det store, vel? Højst lidt krusninger på overfladen.\nSådan er det for de fleste af os, men ikke for os alle. Nogle få sætter sig varige aftryk, som vil blive husket af generationerne efter os. Jeg er vis på, at Søren Krarups aftryk vil være et sådant. Det er der naturligvis en grund til.\nSå tidligt som i 1960 fik Søren Krarup udgivet sin første bog, Harald Nielsen og hans tid. Siden gik det slag i slag, og mere end 30 er det blevet til i alt. Fælles for alle disse mange ord og bøger har været en insisteren på, at danskerne må huske på sig selv, og hvem de er. De første årtier frem til midten af 1980’erne var det først og fremmest en diskussion inden for det danske hjems fire vægge, men naturligvis med talrige referencer til den europæiske strømning, der går under navnet oplysningstiden.\nLæs resten af indlægget på Jyllands-Postens hjemmeside.


Det skal du se på C More i april - VI ELSKER SERIER\n(Foto: Rise/NBC Universal Media mfl.)\n(Artiklen indeholder sponsorlinks)\nForåret er kommet. I hvert fald når jeg ser på kalenderen. Et blik ud af vinduet fortæller en anden historie – en historie om minusgrader og snefygning. Heldigvis har C More en række nyheder til os i april. Der er tale om både klassikere og nyere serier. Lad os se, hvad de har at byde på:\n(Foto: Seinfeld/Castle Rock Entertainment mfl.)\nAlle afsnit er tilgængelige.\nHer er der naturligvis ikke tale om en decideret nyhed, men hold da op for en sværvægter C More blænder op for i denne måned. Seinfeld fortjener om nogen titlen ‘klassiker’, og de fleste vil da også – på den ene eller anden måde – have stiftet bekendtskab med serien om Jerry, George, Elaine og Kramer (ja, det er ham med håret). Serien, der oprindeligt blev sendt mellem 1989 og 1998, har dog efterhånden så mange år på bagen, at man må gå ud fra, at mange vil komme til at se Seinfeld for første gang. Og der venter disse seere en stor oplevelse, da det er en af de bedste sitcoms nogensinde. Den er blandt andet kåret til den næstbedst skrevne tv-serie nogensinde af Writers Guild of America – kun overgået af…. The Sopranos!\nPilot-afsnittet er tilgængeligt nu.\nDer har været store forventninger til Rise, der er skabt af Jason Katims (bedst kendt for Roswell og Parenthood – sidstnævnte er også tilgængelig på C More). Serien handler om læreren Lou Mazzuchelli, der spilles af Josh Radnor som de fleste kender som Ted fra How I Met Your Mother. Lou har store ambitioner med hensyn til eleverne på Stanton Highs teaterevner, og serien omhandler udfordringerne med at sætte stykket Spring Awakening op. Serien er inspireret af virkeligheden og er baseret på bogen Drama High af Michael Sokolove. De første tre afsnit af serien har fået ganske fine anmeldelser, og det bliver spændende at følge, om resten af første sæson (der er annonceret 10 afsnit) kan leve op til den gode start.\n(Foto: Pretty Little Liars/ABC Family mfl.)\nPå samme vis som Rise er Pretty Little Liars baseret på en bog. I tilfældet her på bogserien Pretty Little Liars af Sara Shepard. Serien, der er beskrevet som en teenage-mysterie thriller, handler om en gruppe piger, som ‘hjemsøges’ af en mystisk person ved navn ‘A’, der truer med at afsløre alle deres dybeste hemmeligheder. Hvem er denne ‘A’? Hvad kan denne person finde på at udsætte pigerne for? Og… har det hele mon noget at gøre med deres tidligere leder Allisons død? Du kan få svar på disse spørgsmål ved at se seriens 7 sæsoner på C More.\n(Foto: The West Wing/Warner Bros. Television mfl.)\nKan du huske verden før House of Cards? Nej, vel. Men den fandtes faktisk. Og en af de serier, der beskæftigede sig med amerikansk politik dengang var The West Wing, der havde premiere i 1999. Serien omhandler den demokratiske præsident Josiah Bartlet (Martin Sheen) og fik stor ros for graden af realisme. Udover Sheen bød rollelisten også på Rob Lowe, Allison Janney (Oscar-vinder i år), Alan Alda og John Goodman. The West Wing kan, selvom den modtog 3 Golden Globes og 26 (!) Emmy-priser, ikke helt hamle op med Seinfeld og The Sopranos på førnævnte liste over bedst skrevne tv-serier. Men den 10. plads den fik er ret godt, når man tænker over det.\nLad os håbe, at det danske forår snart kommer, og ellers bare glæde os over, at der med ovenstående C More-premierer burde være noget for enhver smag til at komme igennem april med.\nPrøv C More gratis i 14 dage. Læs mere her\nLæs også: Dette skal du se på HBO Nordic i april


Flagstang - fundament og opstilling - Stoker Pro\nFlagstang - fundament og opstilling\nIndlæg af Nybegynderen » 10 apr 2015 11:18\nJeg har fjernet min flagstang i forbindelse med ny indkørsel og skal nu rejse den igen på en ny plads.\nJeg har en 15 x 15 cm betonklods som stangen var monteret på som gik ca. 110 cm ned i jorden.\n- Skal der hældes cement/beton ned i hullet omkring klodsen? (var der 2 steder på klodsen før, men er fjernet da vi skulle kunne slæbe rundt på den)\n- Hvilken side af betonklodsen skal flagstangen være på? Væk fra huset, mod huset eller på en af siderne af klodsen? (ja, vi kunne have noteret os dette da vi tog den ned, men korttidshukommelsen er noget slidt).\nIndlæg af bennylar » 10 apr 2015 12:24\nmin stod væk fra huset, men naboens står ind mod huset, jeg ved/tror ikke der er regler for det...\nkøbte huset af en meget kristen familie men om de ved bedre..\nIndlæg af Nybegynderen » 10 apr 2015 12:41\nHvad med beton/cement et par steder i hullet omkring klodsen stangen monteres på?\nIndlæg af newpas » 10 apr 2015 14:29\nJeg vil sige mellem hus og pæl således at du ikke skal gå uden om fundament for at hejse. (har ingen betydning -ved jeg godt! men når man nu kan vælge)\nIndlæg af MichaelK » 10 apr 2015 18:55\nLæs evt. her: http://www.nordicagro.com/gode-raad-om- ... ering-116/\nIndlæg af Lille put i kedlen » 12 apr 2015 00:02\nHvis din betonsokkel går 110 cm ned i jorden, behøver du vist ikke støbe den fast, medmindre du har en meget høj flagstang - f.eks. over 15 meter. Bare stamp godt med stabilgrus eller støbemix lagvis op omkring soklen - og så lad være med at flage i hårdt stormvejr, som også bare ødelægger flaget.\nIndlæg af MichaelK » 12 apr 2015 00:33\nDet kommer altså meget an på, hvilken jordbund man har? Uanset typen, så bør den støbes fast.\nIndlæg af Lille put i kedlen » 12 apr 2015 00:49\nMichaelK skrev: Det kommer altså meget an på, hvilken jordbund man har? Uanset typen, så bør den støbes fast.\nEn betonstolpe på 15 x 15 cm og 110 cm i jorden er altså rigelig til en alm. flagstang - vi har da haft mindre sokler i græsplænen, der ikke var gravet nær så langt ned - og som stod urokkelige i flere år - uden at være støbt fast - det er bare vigtigt at stampe godt ned omkring soklen for hver 5 - 10 cm påfyldning - og helst ikke bruge alm. jord til det.\nIndlæg af Nybegynderen » 27 apr 2015 18:54\nNu står betonstolpen der - og rokker sig ikke ud af stedet. 2 steder med stolpebeton.\nMEN......jeg synes, at flagstangen står og giver sig noget / ryster / vejer?\nEr det helt normalt? Er pludseligt kommet i tvivl, da det er noget tid siden den var oppe.. Tak\nSkal den spændes ekstra fast evt.?\nIndlæg af Lintz » 27 apr 2015 19:04\nNybegynderen skrev: Nu står betonstolpen der - og rokker sig ikke ud af stedet. 2 steder med stolpebeton.\nDu har åbenbart gjort den så godt og grundigt fast i kontinalsokklen at det er efterskælvene fra Nepal der forplanter sig i flagstangen.\nMen hvis der blæser en del kan den godt gå i selvsving så snoren klapper som en besat og knoppen ryster som en gal med en irriterende lyd - Men bare rolig - det sker som regel mest om natten.........


Verificer her og stem nedenfor:\nBogen giver et nuanceret og kildenært portræt af Kalmarunionens sidste fyrste. Christian 2.s liv og levned bliver løbende sat ind i en større international kontekst. Det bidrager med nye og tankevækkende perspektiver på kongerigets position i renæssancens og reformationstidens Europa\nStem på Christian 2.\nRené Karpantschofs har skabt et fantastisk værk om De stridbare danskere fra 1848 til 1920. En forrygende fortælling og et forfriskende opgør med myten om de fredelige danskere og den konsensusprægede udvikling af demokratiet, der sætter perioden i nyt perspektiv. Han har et solidt greb over både de kendte og mindre kendte kilder, som man kan mærke han har været dybt nede i. Et flot vue over hele perioden, alt sammen krydret med mange små og store underbyggede anekdoter og beskrivelser af underklassens og venstrefløjens reaktioner på armod og uretfærdighed i tiden fra 1848 til 1920 og de herskendes modreaktion. En solid akademisk udgivelse, som samtidig er en letlæst beretning, man bare får lyst at læse.\nStem på De stridbare danskere\nKan de 200 danske frivillige i det såkaldte Dansk-Baltisk Auxiliær Corps, der over en bare 2-årig periode 1918-1920 deltog i Estlands og Letlands uafhængighedskrig, virkelig bære en bog (i to bind) på 1200 sider? Hos Mikkel Kirkebæk kan de! For den yderste grænse er en historie om meget, meget mere. Om den russiske borgerkrig og det anspændte Europa i kølvandet på den Første Verdenskrig; om Danmark i en afgørende politisk fase, der formede dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik i årtier derefter, og om politisk radikalisering og brutalisering. En bog til vore urolige tider med andre ord, og et forbilledligt eksempel på, hvordan en lille historie i de rigtige hænder kan rumme og indramme den store.\nStem på Den yderste grænse\nMaske og menneske. Asta Nielsen og hendes tid\nBogen om stumfilmstjernen og ikonet Asta Nielsen er ikke en klassisk biografi, hvilket i høj grad er værkets styrke. Thrane, der er mag.art. og dr.phil. i nordisk litteratur, belyser, læser og fortolker Asta Nielsens person og persona fra flere hjørner og vinkler. Hun bryder med kronologien, skriver – og skriver vældig godt - om stjernens tid, om mændene og hattene, billederne og biografen. Maske og menneske er smukt og rigt illustreret, udgivelsen er virkelig en fryd for øjet - her er, med andre ord, tale om fuldfed kvinde- og kulturhistorie.\nStem på Maske og menneske. Asta Nielsen og hendes tid\nEn samlet introduktion til Irans kultur og historie, der kan nuancere og perspektivere nyhedsmediernes formidling, er mere aktuel en nogensinde. Det har Elling, lektor i Mellemøstenstudier med speciale i Iran, leveret her. Bogen er godt disponeret og så velskrevet, at man læser den som en page-turner. Undervejs bliver man klogere på de (stor)politiske interesser, der har formet landet fra 1800-tallet op til i dag. Ud over de mere traditionelle begivenheds-orienterede kilder, inddrager forfatteren både filmkunst og litteratur, og man får derfor samtidig indsigt i en rig kultur, som den store befolkning deler på tværs af regionale, sociale og religiøse forskelle.\nStem på Irans moderne historie


Lad jeres lys skinne for menneskene sådan at de kan se jeres gode gerninger og prise jeres Far, han som er i himmelen. Matt. 5:16.\nÅh, hvilket herligt syn, som kan fryde både himmel og jord, når en kristen som brænder af nidkærhed for troens vej, for Lammets ære. Brænder af nidkærhed mod enhver tanke på at vi med egne gerninger kan fortjene noget som helst i Guds øjne. Men som alligevel selv samtidig er det mest betænksomme og opofrende medmenneske, rig på gode gerninger og flittig i Herrens tjeneste!\nÅh, denne guddommelige kombination kan fuldstændig knække Satan. Der er ikke noget som mere er i stand til at ødelægge hans rige, som så stærkt og klart vidner om evangeliets sandhed. Ingenting som griber sindene så stærkt, og overbeviser dem, som netop denne kombination af en nidkær holdning mod al gerningskristendom, og samtidig rigelig af gode gerninger i ens liv.\nHar jeg bare dette ene, f.eks. nidkærhed for troens vej, og mod gerningskristendom. Men ikke selv gør gode gerninger. Da bliver alle menneskers dom bare denne: "Det er jo en meget letvundet vej til frelsen; bare at tro, og så slippe for at gøre noget godt!"\nMen kan dine nærmeste og naboer vidne om at ingen er mere villig og glad ved at gøre gode gerninger, end netop du som så stærkt afviser gerninger i spørgsmålet om retfærdighed ind for Gud. Da "får du dårlige og uforstandige mennesker til at tie." Da vil alle oprigtige sjæle tvinges til at indse at "det er ikke for sin egen mageligheds skyld dette menneske tager så stærkt afstand fra gerningernes værdi. For han beviser selv noget andet."\nDerfor er disse meget værdifulde kristne; som bedst muligt kan forene disse to ting: Nidkærhed bare til Lammets fortjeneste, men samtidig selv gør mange gode gerninger. Lad os bede Gud om at vi må beholde sådanne kristne længe på jorden! For det er gennem sådanne at Kristi rige har sin stærkeste fremgang.\nDerimod er det en stor vanære for Kristi rige når en kristen som bekender troen lever et åndeligt dovent og ufrugtbart liv. Ja, gennem åbenlys løssluppenhed slipper anklagerne løs.\nDa vil de som hører din fine bekendelse, men ser dit dårlige liv, forarget vende sig bort og sige: "Kræver din fine bekendelse ikke mere, da må jeg jo også kunne sige at jeg er en kristen", og lign. Da har disse fået den stærkeste støtte for sit uomvendte liv og sin foragt for ordet om anger og omvendelse. Og den støtte har de fået af dig - af en som kalder sig en kristen, som tvært imod skulle have været med til at opvække.\nÅh, hvilken forfærdelig situation for samvittigheden, når din prøvetid her på jord er slut. Når det er slut med alle anledninger til at forandre på dette! Du har fået bud om at "aflægge regnskab. Du kan ikke længere være min forvalter." Åh, hvilken hjerteskærende angst, når du kommer i hu hvor meget du har hørt og troet og bekendt om Kristi kærlighed, om Kristi lidelse. Og hvordan du alligevel ikke levede for ham til hans ære. Men bare levede for dig selv, bare efter dit køds lyster. Du tænker på dem som levede sammen med dig her i nådens tid; hvor lidt opbyggelse de fik gennem dig, - bare på grund af dit dårlige liv -!\nDa vil du med gru sige: Åh, mine børn og medarbejdere har nok hørt gode ord fra mig, men set dårlige gerninger. Derfor gik det gode de hørte så lidt til hjertet hos dem. Mine kolleger og ansatte sidder tilbage med dette indtryk: "De som taler meget om Gud er jo bare hyklere." Og sådan har de lært at foragte Ordet.\nMåtte Gud bevare alle troende i tide! Klart nok vil ingen undgå bebrejdelser i samvittigheden, eller Satans gloende pile. Ingen er fuldkomne. Og allermindst vil en blind verden bedømme os retfærdig, men kommer til at forkaste det mest gudgivne liv, på samme måde som de også sagde alt muligt ondt om selve herlighedens Herre.\nMen vi har alle en bevidst opfattelse af forskellen på den svaghed i kødet som jeg erkender og angrer, og som jeg bekæmper. Og på den anden side den løssluppenhed som får lov at regere fuldstændig ubegrænset, og som er det som først og fremmest optager mig. Det er gennem sådant evangeliet bliver spottet. For hvis jeg selv åbent dømmer mine fejl, og beklager dem, har jeg med det givet Gud æren og reddet evangeliet fra at blive spottet på grund af dette.\nMen husk igen det vi sagde om kombinationen af nidkærhed for troens vej, og samtidig et liv i gode gerninger.\nHvis derimod dine gode gerninger gør at du først og sidst taler om disse, sådan at gerningerne og det at følge Kristus bliver både A og Å i din kristendom. Da er der al grund til at frygte for at det er dette som er blevet dit hjertes trøst, din tros hemmelige grund, "for det hjertet er fyldt af, det flyder munden over med."\nNej, sangen må være om Lammet, - "Lammet som blev slagtet og købte os til Gud med sit blod." Gerningerne må bare flyde ud fra denne Kristi kærlighed. Da vil Kristus få al ære. Sådan at ikke vort, men hans navn bliver æret og holdt hellig.


Vores økologiske Gala Kartofler kommer fra vores danske kartoffelavler, hvor fokus på bæredygtighed og kvalitet er i centrum. Sorten Gala er rund med glat gul skræl og er en yderst velsmagende kartoffel. Sorten er meget velegnet til anvendelse i salater eller som ovnbagte kartofler.\nVores økologiske Gala Kartofler kommer nu fra vores danske kartoffelavler. Sorten Gala er rund med glat gul skræl og er en yderst velsmagende kartoffel. Sorten er meget velegnet til anvendelse i salater eller som ovnbagte kartofler. Den er meget kogefast og skal koge et par minutter længere end andre sorter. Den tynde skræl gør, at den også sagtens kan spises med skræl.\nFind også kartoflerne som 1kg i vores Bland Selv sortiment sammen med 100 forskellige andre økologiske sæsonråvarer.\nSæson: Sæsonen for danske kartofler er fra juni til og med august.


Test og ros får indvandrerbørn til at læse bedre - Avisen.dk\nTest og ros får indvandrerbørn til at læse bedre\nI Ballerup Kommune, der har mange indvandrere, er hele 84 procent af de tosprogede elever dygtige læsere allerede i anden klasse.\n• Gizem kan sin Gunner i Texas\n8. december 2007 21:32\nI modsætning til mange andre kommuner med langt færre indvandrere har Ballerup Kommune formået at gøre tosprogede elever til lige så gode læsere som deres danske kammerater.\n84 procent af de tosprogede elever i alle andenklasser i Ballerup er »hurtige og sikre læsere«. Dermed læser de lige så godt som de danske elever. Det viser en læseundersøgelse fra maj i år. Og det står i skarp kontrast til flere danske læseundersøgelser og ikke mindst til PISA-undersøgelsen, som viser, at Danmark skraber bunden internationalt, når det handler om at lære tosprogede elever noget.\nBallerups succes bygger på test, ros og intensiv sprogtræning.\nMen det var et sprogprojekt, kommunen gennemførte i 2003, der for alvor satte skub i tingene.\n»Projektet viste, at syv ud af ti tosprogede børnehaveklasseelever havde et alt for lille ordforråd. Det gjaldt kun en ud af ti af de danske børn. Med den viden i hånden tog vi fat,« siger læsekonsulent Marianne Thougaard, der står bag læseundersøgelsen.\nLektiecafé og sprogtest\nHedegårdsskolen i Ballerup har 30 procent tosprogede elever, og her betyder kommunens fokus, at skolen nu kan tilbyde ekstra samtaler til de tosprogede elevers forældre i indskolingen. Der er også blevet råd til lektiecafeer og til at sprogscreene alle elever allerede i børnehaveklassen.\nTestene bruges som udgangspunkt for en handleplan for hver enkelt elev – både dem, der har startvanskeligheder, og dem, der bare drøner derudad. Skolen efteruddanner desuden en stadig større gruppe af skolens lærere til at undervise i dansk som andetsprog.\n»Almindelige faglærere kommer meget let til at tale hen over hovedet på de tosprogede. Ikke af ond vilje, men simpelthen fordi de ikke er uddannet til at være opmærksomme på, at eleverne har andre forudsætninger for at forstå sproget,« siger Line Ludvigsen, en af skolens ti lærere, der underviser i dansk som andet sprog. Inden skolens sjette klasser begynder med faget hjemkundskab, tager hun dem for eksempel altid med i skolekøkkenet og viser, hvad en palet og et dørslag er og taler med dem om, hvad man bruger redskaberne til, fortæller hun.\nFormanden for PISA-konsortiet i Danmark, professor Niels Egelund, kalder Ballerups resultater »enormt flotte«. Han er ikke i tvivl om, at netop lærere som Line Ludvigsen er med til at løfte de tosprogede.\n» Vi har gevaldigt brug for kommuner som Ballerup til at gå forrest. Og jeg er slet ikke i tvivl om, at der skal satses massivt på at efteruddanne lærere til at undervise i dansk som andet sprog.«


Dansk forsvar: Styrket værnepligt eller undervandsdroner? | Information\nDansk forsvar: Styrket værnepligt eller undervandsdroner?\nDet undrer eksperter, at regeringen ikke har nedsat en kommission eller et udvalg, der kan levere en grundig analyse af truslerne mod Danmark, som politikerne kan arbejde ud fra inden Folketinget til efteråret vedtager et nyt forsvarsforlig. 'Unødvendigt', mener forsvarsministeren, men i Norge har man gode erfaringer\nFredagens amerikanske militæraktion i Syrien har ikke gjort udfordringerne for det fremtidige danske forsvar mindre, vurderer eksperter.\nSiden 1980’erne har Folketinget hvert 10. år nedsat forsvarskommissioner, som har analyseret trusselsbilledet mod Danmark og udarbejdet forslag til en langsigtet strategi for Forsvaret. Men når Folketinget til efteråret skal vedtage det måske vigtigste forsvarsforlig siden Den Kolde Krig, får politikerne ikke en kommissionsrapport at støtte sig til.\nDet undrer flere eksperter, Information har talt med.\n»Det er besynderligt, at man ikke har nedsat en kommission eller et udvalgsarbejde, når et flertal i Folketinget er enige om, at trusselsbilledet mod Danmark er det mest alvorlige i årtier, og at en militær oprustning er nødvendig,« siger Lars Bangert Struwe, generalsekretær i Atlantsammenslutningen og tidligere kontorchef i Forsvarsministeriet.\nIfølge Struwe tydeliggør USA's missilangreb mod Syrien natten til fredag, at Danmark befinder sig i en stærkt uforudsigelig sikkerhedspolitisk situation, der kræver grundig analyse og omtanke:\n»Donald Trumps leverede en magtdemonstration, men vi mangler endnu at se den magt indkapslet i en sikkerhedspolitisk strategi. Det er en gigantisk ubekendt, og Folketinget skal overveje nøje, hvordan de vil tage højde for det.«\nHan får opbakning fra Liselotte Odgaard, der er professor ved Forsvarsakademiet. Regeringen har bebudet et »substantielt løft« til Forsvaret, og Odgaard forudser, at det kommende forsvarsforlig vil blive en kamp mellem flere indflydelsesrige aktører, der vil forsøge at lægge beslag på de knappe ressourcer.\n»Vi er det eneste land i Østersøen, der endnu ikke har indrettet Forsvaret til at tage højde for truslen fra Rusland. Samtidig er der et stigende pres fra NATO om dansk deltagelse i Baltikum, Nordafrika og på sigt måske også Fjernøsten. Derudover forventes det, er vi fortsat involverer os i antiterroroperationer i Mellemøsten og styrker vores værn mod cyberangreb. Kravene og forventningerne til os vokser, men indtil videre har det ikke bonnet ud i nogen stillingtagen i Danmark til, hvad vi så skal,« siger Liselotte Odgaard.\nPolitikerne sjofler deres ansvar\nForsvarsforliget bliver retningsgivende for Danmarks evne til at navigere i et mere komplekst og uforudsigeligt trusselsbillede – og denne gang står politikerne mellem at skulle træffe svære militærstrategiske afvejninger. Der er ikke råd til det hele.\nSkal man f.eks. styrke værnepligten eller købe undervandsdroner, der kan patruljere i Østersøen? Har Danmark råd til at indfri sit løfte fra 2014 om at deltage i NATO’s missilforsvar? Og er et tættere nordisk militærsamarbejde vejen frem i en vestlig verden, der skælver efter Brexit og valget af Donald Trump til præsident i USA?\nDet er svære beslutninger, som vil få konsekvenser for Danmarks forsvar mange år ud i fremtiden. Derfor sjofler politikerne deres ansvar, når de ikke hiver uafhængige forskere og den brede offentlighed ind i beslutningsprocessen, mener Bertel Heurlin. Han er professor emeritus i europæisk sikkerhed ved Københavns Universitet og har deltaget i de sidste tre Forsvarskommissioner, i 1988, 1997 og 2008.\n»Det er ejendommeligt, at den store offentlige debat om forsvaret mangler, for Folketinget er snublende tæt på at skulle indgå et forsvarsforlig. Vi skal jo have debatten nu,« siger Bertel Heurlin.\n»Strategisk prioritering har manglet i chokerende grad i dansk forsvarspolitik, og nu, hvor der for alvor er grund til at tænke sig om, så nedsætter man ingen forsvarskommission. ’Selvfølgelig’, fristes jeg til at tilføje, for jeg har siddet i de sidste tre kommissioner, og særligt i den seneste blev jeg dybt rystet over partiernes manglende erkendelse af, hvordan det reelt står til i det danske forsvar,« siger han.\nTid til en kommission?\nI 2008 skrev professor Bertel Heurlin en artikel til antologien Helt forsvarligt’ om, hvornår det giver mening at nedsætte en Forsvarskommission. Han opstiller fem ændringer, som han i store træk mener er opfyldt i dag.\nDer skal være afgørende ændringer i internationale eller regionale omgivelser af sikkerhedspolitisk art. »Det må man sige, der er, på grund af Ukraine-krisen.«\nDer skal være afgørende nybrud i teknologien. »Det er der i dén grad, det går så hurtigt. Vi taler om, at det tredje teknologiske gennembrud er undervejs, med selvkørende robotter, droner, cyberkrig, alt det der.«\nDer skal være nye organisatoriske vilkår af betydning for Forsvaret. »Det er også opfyldt qua de teknologiske nybrud, som ændrer Forsvarets arbejde.«\nDer skal være ændringer i de finansielle vilkår. »Vi har gennemgået en økonomisk krise, og nu går det lidt bedre, så det kan man godt argumentere for, der er.«\nDer skal være et helt nyt parlamentarisk grundlag. »Det er nok det eneste punkt, hvor jeg vil sige, der ikke er sket det store siden den sidste kommission i 2008.«\nI løbet af forsommeren forventer regeringen at offentliggøre en udenrigs- og sikkerhedspolitisk strategi, der ifølge regeringsgrundlaget skal »udgøre et helt centralt værktøj i forhold til at styrke koordinationen, sammentænkningen og prioriteringen af vores udenrigspolitiske indsatser«.\nStrategien udarbejdes internt i ministerierne, og sammen med ambassadør Peter Taksøe-Jensens sikkerhedspolitiske udredning fra maj 2016 »danner det grundlag« for debatten om forsvarsforliget. Der er altså ikke brug for uafhængige rapporter, siger udenrigsminister Claus Hjort Frederiksen til Information:\n»Jeg troede, da Muren faldt og Sovjetunionen brød sammen, at det var utænkeligt, at vi igen ville få krig i Europa. Men det, vi oplevede i 2014 – at Rusland annekterede Krim og destabiliserede Ukraine – gør, at vi har noget, man kunne kalde krig i dag. Det gør da, at vi er nødt til at tænke os om, men jeg tror ikke, vi behøver en større kommission for at finde ud af det,« siger ministeren og tilføjer:\n»Nu skal vi jo vedtage et nyt forsvarsforlig senere på året, og med min mangeårige erfaring i politik, så er kommissioner mangeårige foretagender. Jeg tror, vi er nødt til at være lidt mere resolutte. En kommission vil meget nemt kunne blive opfattet som en syltekrukke.«\nPå DIIS har seniorforsker i udenrigspolitik Hans Mouritzen svært ved at svare nøgternt på, om regeringen bør bestille en uafhængig rapport, for »når du spørger en ekspert, vil vedkommende jo altid sige noget, der fremmer ekspertens betydning«. Men han bemærker, at regeringens varslede strategi bygger videre på Peter Taksøe-Jensens rapport, og den er allerede forældet:\n»Han kunne ikke gøre for det, men blækket var knapt tørt, før vi fik Brexit og en ny præsident i USA, og så bortfaldt de to grundpiller, rapporten byggede på. Så på en måde står man lidt på bar bund nu. Man er i gang med et strategiarbejde i ministerierne, som skal udmønte Taksøe-Jensens anbefalinger, og det må være vanskeligt, når grundfundamentet er blevet udhulet. Dog er opprioriteringen af Arktis hos Taksøe stadig en gyldig konklusion trods de indtrufne ændringer.«\nAt udredningen skulle være forældet er ambassadør Peter Taksøe-Jensen dog selv delvist uenig i:\n»Jeg mener, vi tog nogenlunde højde for Brexit, om end indirekte i afsnittet om Europas ustabilitet – men ingen, jeg kender, havde forudset ændringen i lederskabet i USA. Med det sagt, så tager rapporten udgangspunkt i, hvad der er Danmarks interesser i verden, og de har jo ikke ændret sig meget, selv om det er blevet mere besværligt at udfolde vores udenrigs- og sikkerhedspolitik, end det var før Brexit og uforudsigeligheden fra USA’s lederskab.«\nLars Bangert Struwe medgiver, at det af tidsmæssige årsager er umuligt at nedsætte en forsvarskommission på nuværende tidspunkt, men Folketinget kan stadig nå at lade sig inspirere af Norge. Her nedsatte forsvarsministeren i 2014 en ekspertgruppe af syv forskere og militærchefer, der på fire måneder udarbejdede den sikkerhedspolitiske analyse, Et felles løft.\nDen 100 sider lange rapport rummer blandt andet analyser af teknologiske trends og mulige konfliktscenarier. Militærfagligt er den væsentligt mere grundig end Taksøe-Jensen-rapporten, fordi den danske ambassadør også skulle forholde sig til en bred vifte af udenrigspolitiske emner, fra megabyer til klimaforandringer, men hvor afsnittet om selve Forsvaret ’kun’ er 15 sider langt.\n»Vi har i Danmark behov for en grundig og uafhængig analyse, og den må nødvendigvis laves udefra, som i Norge. Forstå mig ret – Danmarks forsvar og ministerierne er fyldt med kompetente mennesker, men de er opdraget i en bestemt tradition. Vi risikerer, at de forfalder til vanetænkning, eller at deres analyser bliver farvet af den politiske virkelighed, fordi alle ved, der er et forsvarsforlig på vej, som skal lykkes,« siger Lars Bangert Struwe.\nTaksøe-Jensen forklarer, at der var en naturlig grænse for, hvor detaljeret hans rapport kunne blive:\n»Jeg har en rapport, som hvis den skulle blive læst af nogen som helst politikere, ikke skulle være meget mere end 100 sider lang, og derfor er den 106. Vi bruger en relativ pæn mængde plads på forsvaret og den sikkerhedspolitiske analyse – hvis den var længere, tror jeg ikke, der var en kat, der ville have læst den. Og vi kommer faktisk med konkrete anbefalinger til, hvad der bør lægges vægt på i de forskellige forsvarsværn, hvis der kommer flere penge til forsvaret,« siger Taksøe-Jensen. Han påpeger, at der foruden selve rapporten også er en sikkerhedspolitisk trendanalyse på 50 sider i bilagene, som er skrevet af Forsvarets Efterretningstjeneste.\nI den norske ekspertgruppe sad blandt andet Asle Toje, der er forskningsdirektør for Norges Nobelinstitut, og Ralf Tamnes, professor ved Norges Forsvarsakademi. De forklarer, at Norges forsvarsminister indkaldte de eksterne forskere for at få »friske øjne« på sikkerhedsproblematikken i en tid, hvor truslerne er kommet nærmere, og hvor »faren ved en fejlagtig struktur er alvorligere«.\n»Vi fik høj sikkerhedsclearing, men så spørgsmålene udefra. Akademikere har mange svagheder, men vi er gode til én ting; at absorbere store mængder information og deducere hovedlinjerne, for så at konkludere på det,« skriver Toje i en mail til Information, som Ralf Ramnes, der ledte ekspertgruppen, tilslutter sig.\n»Det var fornuftigt, eftersom det norske forsvars planlægning må indrette sig efter de eksterne krav, altså de trusler Norge står over for, og ikke nødvendigvis organisationens interne logik eller de politiske brudlinjer i parlamentet,« fortsætter Toje.\nRapporten blev ifølge de to nordmænd positivt modtaget, og i dag udgør den »et naturligt referencepunkt i forsvarsplanlægningen«.\nI denne uge kunne norske Aftenposten så afsløre detaljer fra en ny og endnu ikke offentliggjort rapport, der særskilt forholder sig til Norges forsvar og hjemmeværnet. Det er en sønderlemmende kritik om et forsvar »uden udholdenhed« og alt for få soldater, der reelt blot kan forsvare et territorium på »20 x 30 km«.\nRapporterne kan altså gøre ondt på stoltheden. Men ifølge Asle Toje er de vigtige, fordi de gør nordmændene i stand til at tage en åben debat:\n»Forsvarsviljen afhænger i betydelig grad af befolkningens forståelse. I Norge havde politikere nok sat sig i en situation, hvor trusler blev underkommunikeret, og hvor forsvarets mål og mening i nogen grad var blevet fejlrepræsenteret i årene med humanitære operationer, og så videre. Når vi ser et behov for, at forsvaret skal agere i ordets egentlige betydning, er det nødvendigt at forklare den bredere offentlighed, hvad det så indebærer i det nye årtusind.«\nLars Bangert Struwe mener, at Danmark på samme vis kunne have gavn af en uafhængig rapport. Han mener, den vil kunne udarbejdes på tre-fire måneder og dernæst blive et »givtigt redskab« for Folketinget, når man skal diskutere forsvarsforliget for 2017-2022 til efteråret.\n»Men samtidig vil det etablere muligheden for endelig at få den brede offentlige debat om Forsvaret, som vi mangler i Danmark. Det næste forlig handler om at sætte rammerne for at beskytte vores velfærdsstat og demokrati i en verden, der er blevet enormt usikker. Det er en svær prioriteringsdiskussion, som offentligheden må og skal være en del af.«\n09. april, 2017 - 17:05\nHold op med det krigs opvigleri.


Privatlivspolitiv - BedsteService\nNår du besøger vores hjemmeside, indsamles der oplysninger om dig, som bruges til at tilpasse og forbedre indholdet og til at øge værdien af annoncer i forbindelse hermed. Hvis du ikke ønsker, at der indsamles oplysninger, bør du slette dine cookies (se vejledning) og undlade videre brug af websitet. Nedenfor har vi uddybet, hvilke informationer der indsamles, deres formål og hvilke tredjeparter, der har adgang til dem.\nHvis du sletter eller blokerer cookies, vil annoncer kunne blive mindre relevante for dig og optræde hyppigere. Du kan desuden risikere, at websitet ikke fungerer optimalt.\nHjemmesiden indeholder cookies fra tredjeparter, der i varierende omfang kan omfatte bl.a. Google, Mailchimp og andre hyppige tredjeparter ved digital annoncering.\nDanmarkskortgrafik er ejet af VeMaps.com\nData om din brug af websitet, hvilke annoncer, du modtager og evt. klikker på, geografisk placering, køn og alderssegment m.v., videregives til tredjeparter i det omfang, disse oplysninger er kendt. Du kan se hvilke tredjeparter, der er tale om, i afsnittet om ”Cookies” ovenfor. Oplysningerne anvendes til målretning af annoncering.\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig. Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte, har du ret til, at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til: kontakt@bedsteservice.dk. Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.\nTelefon: 38 420 220


Arbejd frivilligt for at undersøge, hvilke erhverv, der tiltaler dig | Heltfrivilligt\nHome Artikler Arbejd frivilligt for at undersøge, hvilke erhverv, der tiltaler dig\nDrømmer du om at arbejde frivilligt, men er du i tvivl om i hvilken branche? Så er du ikke alene, da det kan være svært at finde ud af, hvad man er til. Og der er samtidig en masse forskellige muligheder at skulle tage stilling til. Men faktisk kan frivilligt arbejde være en god måde, hvor du kan afprøve, hvilke erhverv, der tiltaler dig. På denne måde kan du få inspiration til, hvad du drømmer om at arbejde med; om det for eksempel skal være med mennesker eller inden for handelserhvervet.\nLæs med i denne artikel, hvis du vil høre mere om, hvordan du ved at arbejde frivilligt kan være med til at finde ud af, hvilke jobs, du drømmer om at besidde i fremtiden.\nUndersøg muligheden for frivilligt arbejde i dit område\nNår det handler om at finde ud af, hvilket frivilligt arbejde, man skal søge om at blive en del af, handler det først og fremmest om at finde ud af, hvad der er af muligheder i dit lokalområde. Det kan selvfølgelig også være, at du er villig til at køre et stykke for at kunne arbejde frivilligt i en større by, hvis ikke du allerede bor i en storby.\nDet kan være en god idé at starte med at søge på internettet, da du her vil kunne finde en god oversigt over, hvad forskellige steder tilbyder. Derudover er det oplagt at udspørge venner eller bekendte, hvis du kender nogle, der i forvejen arbejder frivilligt.\nDu kan søge om at arbejde frivilligt på en havn eller i en lufthavn\nDet kan være, at du drømmer om arbejde i transportsektoren, og her kan det være en oplagt mulighed at undersøge, hvad der måtte være af frivilligt arbejde inden for denne branche. Det kan igen være, at du måske kender nogle personer, der i forvejen arbejder inden for dette område, og her vil det også være en god idé at spørge disse personer om råd.\nMåske har du længe overvejet, om en stilling som bunker trader kunne være noget for dig. Her arbejder du med at sælge og forhandle bunkerolie, der er skibenes brændstof. Hvis dette gør sig gældende, kan du med fordel undersøge, om der tilfældigvis skulle være nogle former for frivilligt arbejde inden for dette område. Hvis du starter med at arbejde frivilligt, kan du se, om uddannelsen og jobbet i sidste ende er noget for dig. Og når du er færdiguddannet, kan du arbejde internationalt; fx som bunker trader dubai.


Løhde: Borgerne skal have tillid til det offentliges brug af data\nDet er afgørende, at borgerne har tillid til, at det offentlige håndterer og bruger deres personoplysninger på forsvarlig vis. Det mener regeringen, som bl.a. vil give borgerne adgang til et samlet overblik over, hvilke data myndighederne har om dem.\nKunstig intelligens rummer store muligheder for at forbedre og effektivisere vores samfund. Derfor vil regeringen udarbejde en ny national strategi for kunstig intelligens, der skal gøre Danmark til et af de førende lande på området.\nInvitation til pressemøde om regeringens digitaliseringsreform\nTirsdag den 23. oktober kl. 13 afholdes der pressemøde i Finansministeriet om regeringens digitaliseringsreform ’Digital service i verdensklasse’.\nDanmark skal være med i netværk af verdens digitale frontløbere\nRegeringen vil arbejde for, at Danmark kan blive optaget i det såkaldte Digital 7-netværk. Et samarbejde mellem de mest avancerede lande inden for offentlig digitalisering.\nNy undersøgelse: Tilfredsheden med Digital Post stiger\nEn ny undersøgelse viser, at tilfredsheden med Digital Post fra offentlige myndigheder er steget blandt både borgere og virksomheder siden 2016.\nFaglærte haler ind på universitetsuddannede\nØget global handel har ikke betydet, at faglærte, ufaglærte og kortuddannede er kommet bagud i lønudvikling i forhold til langtuddannede, viser ny analyse fra Finansministeriet. Faktisk haler faglærtes løn ind på universitetsuddannedes løn.\nLøhde tilfreds med bred politisk aftale om statslige puljer\nEn ny politisk aftale betyder, at antallet af statslige ansøgningspuljer målrettet kommuner og regioner skal markant reduceres frem mod 2022, og at nye puljer på de store velfærdsområder skal være på minimum 10 mio. kr.


Fri leg! | Information\nLitteraturen cirkulerer frit i cyberspace uden fast forankring  ingen afsender, ingen modtager  under konstant betydnings- og formmæssig forandring er den blot tekst i fri leg. Sådan ser fremtidens litterære landskab ud. De næste generationer vil opleve og skabe litteraturen i nye former gennem en flimrende skærm, mens et par ubehjælpelige nostalgikere samles for at røre ved, dufte til og læse i noget så håbløst derangeret som en fortælling trykt på papir. Bogen, som vi kender den, er så godt som død. Og dog. Trods nye mediale landvindinger, formelle eksperimenter, internet, sms, e-bøger og andet godt er der vel egentlig intet, der tyder på, at det er netop det, den er? Den derimod er alt muligt andet. En ny bog(!) redigeret af Erik Skyum-Nielsen med titlen M.I.S. (Må ikke slettes), der henviser til den lille markering, læreren gjorde på tavlen under en vigtig kollektiv besked, forsøger at give bud på en placering af bogen i dens bevægelse fra bog til tekst. Ambitionen er at give en slags status over bogen i går, i dag og i morgen. Hvad betyder påvirkningen fra nye medier? Får læseren en mere aktiv rolle, og kan man forestille sig helt nye former, der befrier litteraturen fra den velkendte bogs begrænsende materialitet? M.I.S. (re)præsenterer sund skepsis, begejstring for nye muligheder, men i første omgang en altoverskyggende kærlighed til litteraturen. Til det formål er der indkaldt en række gedigent bibliofile hoveder af den særligt kompetente slags, hvoraf kun få kan nævnes her.\nIndledningsvist proklamerer forfatteren Kirsten Hammann befriende bagstræberisk, som hun allerede har gjort det i Bruger de ord i kaffen?, total selvbestemmelse over egne tekster  her skal ingen demokratisk digitalisering give læseren mulighed for aktivt at spille med. Kritikeren Lars Bukdahl fræser med vanlig opskruet energi gennem de sidste 50 års danske litteraturhistorie med øje for de væsentligste litterære forsøg på at opnå en anderledes fremtræden og en ny læselighed. Mens professor Jørn Lund leverer et forrygende forsvar for bøgernes fysiske lyksaligheder. Når de står der i reolen, side om side, taler de til de ud i stuen med rygtekstens pirrende stemme. Oversætter og forfatter Niels Brunse kaster sig med Umberto Ecos Rosens navn i baghovedet ud i en forestilling om hemmelige tekster, der cirkulerer i cyberspace uden på noget tidspunkt i sin helhed at åbenbares for nogen læser.\nHelt derud er litteraturen (måske?) ikke kommet endnu. Bogen har jo trods alt vist sig at være et relativt stabilt fænomen  den er ikke sådan at slippe af med. Som Torben Brostrøm i sit bidrag ganske rammende bemærker, så er hverken Gud eller den vestlige verden ophørt med at eksistere, blot fordi Nietzsche og Oswald Spengler proklamerede deres henholdsvis død og undergang. Talrige forsøg på at udradere fortælleren og romanen har heller ikke rigtig båret frugt. Gud, Vesten, nationalstaten, romanen, fortælleren og andet, hvis nekrologer længe har ligget klar i alverdens arkiver, synes stadig at have mere end de sidste dødskramper at bidrage med.\nForandring tager tid  og læsere af bøger er et konservativt folkefærd. Antologien igennem fornemmer man også den gennemgående holdning, at den rigtige litteratur forsat er den, der står i en bog  og at den blot udfordres og går i samspil af andre, mere fleksible og hybride medier. Det hele former sig som en utvetydig hyldest til litteraturen i alle dens mulige og umulige former  og ærligt talt ville man nu også nødigt undvære de kære små  og store. M.I.S. er en samling usædvanligt veloplagte og  skrevne tekster, der til en vis grad hilser bogens nye muligheder velkomne. Men forlader man klasseværelset, hvor M.I.S. står skrevet på væggen, til fordel for skolegårdens frie leg, kan man ikke være sikker på, at en eller anden uvorn unge ikke har visket tavlet ren eller skrevet den over med en helt ny tekst.\nSimon Pasternak, Elisabeth Møller Jensen & Erik Skyum-Nielsen (red.): M.I.S. Forestillinger om teksten i det 21. århundrede, Gy1dendal, 136 sider, 149 kr.\nElisabeth Møller JensenErik Skyum-NielsenJørn LundKirsten HammannNiels BrunseOswald SpenglerTorben BrostrømUmberto Eco


Sundhedsjobs.dk - Ledende overlæge til Endokrinologisk afdeling på Bispebjerg og Frederiksberg\nLedende overlæge til Endokrinologisk afdeling på Bispebjerg og Frederiksberg\nEr du visionær, og har du drivkraft? Har du lyst til sammen med den ledende oversygeplejerske at stå i spidsen for udviklingen af Endokrinologisk Afdeling på Bispebjerg og Frederiksberg Hospital, så er det måske dig, der skal være vores nye ledende overlæge?\nBispebjerg og Frederiksberg Hospital søger pr. 15. august 2021 en faglig stærk ledende overlæge til Endokrinologisk Afdeling. En leder med visioner og ambitioner om at udvikle en afdeling i et velfungerende og samarbejdende hospital.\nDu vil som ledende overlæge blive en del af en dynamisk og udviklingsorienteret ledergruppe både i afdelingen og på hospitalet med mulighed for et godt fagligt og ledelsesmæssigt netværk.\nHospitalet flytter i 2023 ind i nye rammer. En vigtig del af ledelsesopgaven de kommende år bliver derfor også at planlægge flytningen af afdelingen ind i hospitalets nye rammer og i samarbejde med hospitalets øvrige ledergruppe at skabe gode sammenhængende og effektive patientforløb. Vi forventer, at du vil engagere dig i den samlede ledelsesopgave på tværs af hospitalet.\nSpeciallægeanerkendelse i Intern Medicin: Endokrinologi\nLedelseserfaring og evner at skabe og vedligeholde et attraktivt arbejdsmiljø med højt fagligt engagement\nHar erfaring med at skabe resultater gennem samarbejde og kan indgå i et stærkt ledelsesteam med den ledende oversygeplejerske og den øvrige ledergruppe\nArbejder med fokus på patientens perspektiv\nFormår at skabe rammer for læring og udviklingsmuligheder\nKan arbejde strategisk, sætte en klar retning og evner at nå i mål.\nEndokrinologisk Afdeling består af et sengeafsnit med akut modtagefunktion, et endokrinologisk ambulatorium samt en forskningsenhed og ledes af den ledende overlæge og ledende oversygeplejerske. Den ledende oversygeplejerske varetager også rollen som ledende oversygeplejerske i Dermatologisk Venerologisk Afdeling.\nI afdelingen udredes og behandles patienter med en bred vifte af endokrinologiske sygdomme, herunder diabetes og stofskiftesygdomme, knogleskørhed samt patienter med akutte intern medicinske sygdomme og afdelingen spiller en vigtig rolle i hospitalets samlede opgave på det akutmedicinske område.\nForskningsenheden bedriver en større portefølje af forskning og har samarbejde med både interne og eksterne aktører. Der er ansat tre professorer på afdelingen og en række lektorer.\nAfdelingen har en dedikeret gruppe af mellemledere, der arbejder intenst med patienttilfredshed, kvalitet og effektiv drift. Der er fokus på det gode patientforløb og der arbejdes kontinuerligt med at sikre hurtige og effektive patientforløb af høj faglig kvalitet. Der stræbes efter at skabe et attraktivt arbejdsmiljø præget af stolthed og arbejdsglæde.\nVi ønsker en leder med en anerkendende og motiverende lederstil, som evner at prioritere, uddelegere og skabe engagement hos både ledere og medarbejdere i afdelingen. Du skal have gennemslagskraft og en positiv indstilling til afdelingens fremtidige udfordringer.\nDer vil til stillingen blive lagt vægt på gode leder- og samarbejdsevner såvel internt i afdelingen som på hospitalet samt i relation til eksterne samarbejdspartnere.\nEn afdeling med dedikerede medarbejdere, der hver dag arbejder for at give patienterne den bedste behandling under hensyntagen til den enkeltes ønsker og behov. Vi lægger vægt på at inddrage patienterne og deres pårørende i de beslutninger, der skal træffes om deres behandling, og vi ser tværfagligt samarbejde som basis for at skabe det gode patientforløb.\nSpændende og afvekslende opgaver med mange tværfaglige kontaktflader både internt og eksternt\nFagligt samarbejde på tværs i afdelingen\nMulighed for fagligt, forskningsmæssigt og udviklingsmæssigt samarbejde i og udenfor afdelingen\nDygtige og engagerede kollegaer og medarbejdere internt i afdelingen og på hospitalet\nAt indgå i en stærk og inspirerende ledergruppe på hospitalet.\nØnsker du yderligere information om stillingen, er du velkommen til at kontakte ledende oversygeplejerske Alexandra Haucke Jacobsen tlf. 26 98 79 40 eller vicedirektør Kirsten Wisborg tlf. 50 90 72 15.\nDu kan også rekvirere en stillingsbeskrivelse ved henvendelse til direktionssekretær Lone Mejner Blauenfeldt, tlf. 28 51 66 88.\nLøn- og ansættelsesvilkår sker i henhold til aftalen vedrørende lægelige chefer indgået mellem Foreningen af Speciallæger og Danske Regioner. Du bedes i din ansøgning forholde dig til de syv lægeroller, som vil indgå i den faglige bedømmelse.\nAnsøgningsfrist er den 19. april 2021, kl. 23.58\nAnsættelsessamtaler afholdes den 6. maj 2021 og 2. samtale den 17. maj 2021.\nAlexandra Haucke Jacobsen\nDel jobbet "Ledende overlæge til Endokrinologisk afdeling på Bispebjerg og Frederiksberg"


Valgdrama i Skanderborg: Bare syv stemmer er afgørende - Uge-bladet Skanderborg\nLiberal Alliances Linda Andrea så forsigtig optimistisk ud på valgaftenen - hun vidste, partiets mandat i byrådet kunne være i fare ved fintællingen onsdag. Men pludselig sprang bomben allerede på valgnatten. Foto: Bollerup\nValgdrama i Skanderborg: Bare syv stemmer er afgørende\nLiberal Alliance mangler syv stemmer for at få et mandat i byrådet\nDen fintælling af stemmerne ved byrådsvalget, der foregik i Fælledhallen onsdag formiddag, viste, at der er syv stemmer, der afgør, om Liberal Alliance kommer i byrådet. Eller om det mandat tilfalder Dansk folkeparti, som Liberal Alliance er i valgforbund med.\nLæs også: Liberal Alliance er ude - DF er inde med tre\nDet meget tætte løb betyder, at der nu er igangsat en tredje tælling af samtlige stemmerne ved byrådsvalget i Skanderborg Kommune.\nImens er Linda Andrea, Liberal Alliances spidskandidat på pinebænken i endnu nogle timer.\n“Det er en rutsjebanetur, det er helt vildt. Jeg kan forstå, at det er alle valgsteders stemmer, der skal tælles endnu engang,” siger hun.\nKort forinden havde borgmester Jørgen Gaarde meddelt beslutningen, der er taget af den lokale valgbestyrelse.\n“Syv stemmer er så lille en forskel, så alle stemmer skal tælles igen. Vi har brug for et resultat, som vi kan være helt sikre på. Så det er ikke en ommer, der er en gentagelse af optællingen,” sagde Jørgen Gaarde.\nLiberal Alliance så ellers på valgaftenen ud til lige præcis at få en mandat i byrådet. Men ved 02-tiden natten til onsdag viste det sig pludselig, at der var nogle stemmer, der var talt forkert - ifølge UgeBladets oplysninger var det ved valgstedet i Ry - der betød, at Dansk Folkeparti får tre mandater i byrådet mod de nuværende to, mens Liberal Alliance ikke opnår valg.\nUgeBladet følger det lokale drama på nettet i løbet af eftermiddagen.\nBorgmester Jørgen Gaarde, da han meddelte, at der igangsættes endnu en fintælling af samtlige stemmer ved byrådsvalget. Foto: Bollerup\nPubliceret: 22. November 2017 14:00


⇒ Køb Armgang Stativ → Køb online i dag – Hurtig levering\nMasser af e-shops yder nu om stunder diverse forskellige billige fragtmetoder til armgang stativ. Det mest almindelige er nu til dags at få leveret til et afhentningssted, så du selv kan hente varerne når du har mulighed for det. Leveringsmetoden er nemlig ualmindeligt gnidningsløs, og endda desuden den billigste leveringsløsning.\nDu burde alternativt planlægge at vælge afsending til din hjemmeadresse eller til når du er på job. Fragtløsningen viser sig en gang i mellem lidt mere bekostelig, men derudover vældig gnidningsløs med armgang stativ online. Den mest letkøbte mulighed for levering vil dog utvivlsomt være at du selv henter pakken, men den løsning afhænger af at du fysisk befinder dig tæt på online firmaets butikker, eksempelvis Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus eller Silvan.\nLeveringsdygtigheden på armgang stativ er jo ekstremt central ifald vi skal bruge produkterne omgående, så i det øjemed er det naturligvis meningsfuldt at vi kontrollerer den anslåede leveringsdato for armgang stativ. En masse internet butikker – herunder Jem og Fix, Silvan, Bauhaus og Harald Nyborg – garanterer billig dag-til-dag fragt på utallige varenumre online, men vær på vagt da det regnes ud fra at der bestilles før et fastsat klokkeslæt, så de med sikkerhed kan nå at få varerne ordnet forud for at personalet har fyraften.\nIndtil flere e-shops i Danmark lover gratis fragt på armgang stativ online, men ofte forudsætter det at der indkøbes for en præcis sum. I øvrigt bør du foretrække den mest billige mulighed for fragt, der i mange tilfælde vil være at få dem til at køre din pakke til et udleveringssted.\nDe største netshops tilbyder klik-og-hent hvor du bestiller billig armgang stativ online men afhenter i byggecenteret. Fx Silvan, Bygma, Davidsen, Bauhaus, 10-4, Stark, XL-Byg, Jem og Fix og Harald Nyborg. Byggemarkederne tildeler fx click-and-collect på armgang stativ i disse områder:\nFredericia, Holbæk, Gentofte, Randers, Ølstykke, Nakskov, Solrød Strand, Gladsaxe, Herlev, Tilst, Greve, Helsingør, Charlottenlund, Dragør, Risskov, Højbjerg, Thisted, Jyllinge, Rødovre, Frederiksberg, Roskilde, Næstved, Farum, Odense, Hillerød, Holstebro, Taastrup, Frederikssund, Esbjerg, Haderslev, Nykøbing Falster, Nørresundby, Albertslund, Nærum, Nyborg, Herning, Svendborg, Birkerød, Ringsted, Aalborg, Rønne, Stenløse, Brøndby, Hjørring, Skive, Glostrup, Søborg, Vordingborg, Brønshøj, København, Vejle, Varde, Skanderborg, Aabenraa, Lystrup, Værløse, Struer, Åbyhøj, Kalundborg, Lillerød, Hedensted, Odder, Middelfart, Valby, Aarhus, Frederikshavn, Viborg, Ishøj, Ikast, Ballerup, Virum, Lyngby, Allerød, Hvidovre, Hørsholm, Rudersdal, Kolding, Haslev, Hobro, Vanløse, Slagelse, Sønderborg, Brabrand, Hedehusene, Brønderslev, Kokkedal, Vallensbæk, Tårnby, Horsens, Silkeborg, Køge, Korsør, Grenaa, og Frederiksværk, .\nAfhentning ift. armgang stativ er tilgængeligt i de fleste regioner af Danmark: Sjælland (Sydsjælland, Bornholm, Midtsjælland, Lolland, Nordsjælland, Østsjælland, Hovedstaden, Falster, Amager, Vestsjælland), Jylland (Nordjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Østjylland, Sydjylland, Vestjylland, Midtjylland) og Fyn (Østfyn, Nordfyn, Midtfyn, Vestfyn, Sydfyn).\nNår vi ser på statistikkerne fremstår det tydeligt, at internet shoppere typisk søger efter eksempelvis billig armgang stativ og armgang stativ online. Vi ser derudover ofte online shoppere efterspørge for eksempel armgang stativ priser, armgang stativ tilbud og køb armgang stativ, foruden de store byggemarkeder som Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen, Jem og Fix, Stark, XL-Byg, 10-4, Silvan og Bygma.\nDet er jo efterhånden særdeles fleksibelt for os alle at finde tilbud på billige armgang stativ online i blandt flere internet outlets, og til gengæld har massevis af outlets på nettet ikke kunne slippe for at trykke salgspriserne på armgang stativ enormt, og derudover byde på fragtfri levering.\nMen det kan stadigvæk blive udbytterigt at analysere diverse e-forretninger efter tilbud og udsalg på armgang stativ online forinden du gennemfører dit køb, så man ikke er i tvivl om at modtage den prisbilligste pris. Se ikke blot hos de gængse byggekæder som Bygma, XL-Byg, Stark, 10-4, Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og Davidsen.\nMan bør ikke desto mindre være omhyggelig med, at såfremt en e-handler udbyder billige armgang stativ online til en tilbudspris som kan virke hamrende overkommelig, så bør det i nogle tilfælde være et kendetegn på en uærlig e-handler. Handler med kort er trods alt indbefattet af en vedtægt, som støtter en imod svindlende internet butikker.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som et alternativ burde du drage nytte af en løsning som for eksempel ViaBill, når du agter at honorere prisen på armgang stativ i flere bidder. Det tilbydes ofte hos specialiserede netbutikker, men dog sjældent de kendte byggekæder som for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, XL-Byg, Stark, Bauhaus, Davidsen, Silvan og Bygma.\nNår man ser på tallene står det klart, at netshoppere typisk søger blandt andet køb armgang stativ og armgang stativ tilbud. Derudover ser vi jævnligt internet shoppere kigge efter eksempelvis armgang stativ online, armgang stativ priser samt billig armgang stativ.\nTrustpilot giver dig forholdsvis gode chancer for at gennemsøge en stor portion andre kunders opfattelser og derved kan det anbefales, at du tolker internet forretningens vurderinger forinden du lægger din bestilling på billige armgang stativ online.\nFacebook yder endvidere ganske fine muligheder for at få indsigt i webbutikkens pålidelighed. Desuden ser vi en del e-firmaer som tilbyder kunderne at registrere en omtale af købsoplevelsen, som ydermere kan udnyttes til at få et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nForud for at nogen shopper billige armgang stativ online på en e-handler behøver man for at være sikker gennemløbe butikkens forretningsaftale, men det er bare ikke videre spændende, særligt ved de store byggekæder som Bygma, Harald Nyborg, Davidsen, Silvan, 10-4, Stark, Bauhaus, XL-Byg og Jem og Fix.\nEt andet alternativ er at finde ud af hvorvidt internet forhandleren er e-mærke godkendt, grundet at det generelt er et bevis på at e-forhandleren retter sig efter gældende dansk lovgivning, tillige med at butikken ofte overværes af fagmænd der har den nødvendige knowhow om vilkårene på området.\nDette er desuden en god chance for støtte, for så vidt du udsættes for udfordringer som følge af din ordre på armgang stativ. Endvidere anbefaler vi at man er omhyggelig omkring de mest vitale forhold der kan influere på bestillingen af armgang stativ online, til eksempel hvilken returrettighed hjemmesiden tilsikrer.\nDerfor er det i øvrigt vigtigt, at man stadig sikrer sin e-mail kvittering, således man fremadrettet vil kunne bevise sit køb af armgang stativ, uagtet om man handler ved Davidsen, Harald Nyborg, Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, Silvan, 10-4, Stark eller XL-Byg.


Ved at øge antallet af planlagte hjemmefødsler i Danmark foretages der færre indgreb i fødslerne, hvorved der spares millioner af kroner. Derfor bør der arbejdes for at forbedre tilbudet om at føde hjemme, foreslår tre jordemødre, der i deres afsluttende bachelorprojekt har undersøgt sikkerhed, tilfredshed, organisering og økonomi ved hjemmefødsler.\nAf: Lea Lund Palsøe, Rebecca Perriton Veilgaard og Stine Winkler Roswal, jordemødre\nStine Winkler Roswall (midt): Uddannet fra Jordemoderuddannelsen i København i juni 2010, bosiddende i Kolding og glæder sig til at få sin første stilling som jordemoder. Rebecca Perriton Veilgaard Rasmussen (th):Uddannet fra Jordemoderuddannelsen i København i juni 2010 og ansat i et vikariat på Gentofte Hospital. Lea Lund Palsøe (tv): Uddannet fra Jordemoderuddannelsen i København i juni 2010 og ansat i et vikariat på Rigshospitalet.\nI løbet af det sidste halve århundrede er fødslerne gået fra fortrinsvist at foregå i hjemmet og til primært at foregå på hospitalet. Inden da var den gængse holdning, at sygehusene ikke var for raske fødende, og det var derfor kun muligt at føde på hospital, såfremt man havde en lægeerklæring.\nAntallet af hospitalsfødsler er steget støt frem til i dag, hvor kun 1 % af alle fødsler foregår i hjemmet. Denne udvikling ses over store dele af den vestlige verden — en undtagelse er dog Holland, hvor 30 % af alle fødsler foregår i hjemmet. I forbindelse med hospitaliseringen af fødslerne opstod en øget mulighed for at behandle de fødende medicinsk og intervenere i fødslen.\nMange indgreb på hospitalet\nI Danmark får 60 % af lavrisiko førstegangsfødende foretaget indgreb under deres fødsel. Hermed placeres en stor del af disse fødsler, der som udgangspunkt er normale, udenfor jordemoderens selvstændige virksomhedsområde. I modsætning hertil overflyttes kun 12 % 1 af hjemmefødsler til hospital, hvorved 88 % af disse fødsler forløber ukompliceret og udelukkende varetages af en jordemoder. Set i lyset af den lavere interventionsrate ved hjemmefødsler formodede vi, at en øgning af hjemmefødselsfrekvensen ville give en økonomisk gevinst, hvilket synes højaktuelt på grund af de nuværende nedskæringer i sundhedsvæsenet. Derfor syntes vi, at det i vores bachelorprojekt var interessant at undersøge, hvorvidt en øgning i antallet af planlagte hjemmefødsler kunne sikre jordemoderens selvstændige virksomhedsområde, være fagligt forsvarligt overfor de fødende og samtidig være til fordel for samfundets økonomi. Projektet er udformet som en medicinsk teknologivurdering, der netop er en metode til at afklare om en teknologi eller praksis bør indføres eller udvides. Vi forholder os udelukkende til lavrisikofødende, fødsler, der varetages af en uddannet jordemoder samt planlagte hjemmefødsler.\nDet er sikrest at føde hjemme\nPå baggrund af store, veludførte og nye videnskabelige undersøgelser fandt vi, at planlagte hjemmefødsler blandt lavrisikofødende har samme neonatale og maternelle mortalitet som hos en tilsvarende gruppe, der føder på hospital 2,3,4. Derudover får kvinder, der planlægger at føde hjemme, færre indgreb i form af elektronisk fosterovervågning, episiotomi, s-drop, hindesprængning, epiduralblokade, medicinsk smertelindring, instrumentel forløsning og akut sectio3. Samtidig er der færre 3. og 4. grads bristninger og tilfælde af postpartum blødning og feber blandt kvinder, der planlagde at føde hjemme 3. Der er derfor evidens for, at hjemmet et det sikreste fødested for en normal, rask kvinde.\nSpar 13 millioner kr. om året\nEn samfundsøkonomisk analyse af hjemmefødsler fra 20091 viser, at netop forskellen i indgrebsfrekvensen ved henholdsvis planlagte hjemmefødsler og sammenlignelige fødsler planlagt til at foregå på hospital, har stor betydning for udgifterne ved en fødsel. En planlagt hjemmefødsel koster i gennemsnit 15.589 kr., mens en planlagt hospitalsfødsel i gennemsnit koster 18.810 kr. Dermed er der en besparelse på 3.221 kr. for hver eneste planlagt hjemmefødsel.\nI Region Sjælland, hvor Hjemmefødselsordning Sjælland varetager alle regionens hjemmefødsler, har ordningen formået at hæve hjemmefødselsfrekvensen til 2,4 %. Hvis en lignende ordning blev oprettet på landsplan, og hjemmefødselsfrekvensen dermed blev hævet fra 1 % til 2,4 %, ville det med besparelsen på 3.221 kr. pr. hjemmefødsel betyde en nettogevinst på 13 millioner kr. årligt.\nDa der er frit valg af fødested, er det ikke sandsynligt, at alle lavrisikofødende vil vælge at føde hjemme, men fordi Hjemmefødselsordning Sjælland har formået at øge hjemmefødselsfrekvensen, ser vi det som et udtryk for, at der er kvinder, der ønsker at føde hjemme under de rette forhold. Vi fandt desuden, at kvinder, der vælger at føde hjemme, har en god fødselsoplevelse. Det kan tilmed ikke udelukkes, at hjemmefødselsfrekvensen kan stige til mere end 2,4 %, hvis alle gravide kvinder tilbydes 7-10 graviditetskonsultationer, kendt jordemoder og kontinuerlig tilstedeværelse af en jordemoder under fødslen, som i Hjemmefødselsordning Sjælland5.\nKonklusionen er dermed, at en øgning i antallet af hjemmefødsler vil give færre indgreb, en markant økonomisk nettogevinst og at flere fødsler forbliver ukomplicerede, hvorved jordemoderens selvstændige virksomhedsområde styrkes. Disse fordele opnås uden at kompromittere den fødendes fødselsoplevelse og hendes ret til frit at vælge mellem at føde hjemme eller på hospital. Der er således tungtvejende argumenter for at arbejde på at øge hjemmefødselsfrekvensen i Danmark. Dette problematiseres dog af, at der på nuværende tidspunkt ikke er en DRG-takst1 for hjemmefødsler, hvorfor det enkelte hospital ikke honoreres for at varetage graviditets-, fødsels- og barselomsorgen for en kvinde, der føder hjemme. Dette betyder, at det i skrivende stund ikke er gunstigt for de obstetriske afdelinger at øge hjemmefødselsfrekvensen, da dette vil forringe deres økonomi. Det første skridt mod at øge antallet af hjemmefødsler er derfor, at Sundhedsstyrelsen opretter en DRG-takst for hjemmefødsler, og at regionerne indfører et ensartet tilbud til gravide om hjemmefødsel, evt. i en landsdækkende hjemmefødselsordning med en tilsvarende organisering som i Hjemmefødselsordning Sjælland.\nDRG står for ”Diagnose Relateret Grupper” og er et takseringssystem, som varetages af Sundhedsstyrelsen, og anvendes til afregning, opgørelse og analyse af omkostninger og aktiviteter på hospitaler.\nLæs mere om Hjemmefødselsordning Sjælland her www.hjemmefoedsler.dk\nTidsskrift for Jordemødre nr.12, 2009 side 30. Hjemmefødsler i Norden 2010-2014. Af Karen Ingversen, jordemoder, MSC.\nHjemmefødsler hører under jordemoderens selvstændige virksomhedsområde.\nAlle har ret til vederlagsfri jordemoderhjælp ved hjemmefødsel.\nAlle skal informeres om muligheden for hjemmefødsel.\nI Danmark føder ca. 1 % hjemme.\nI Region Sjælland føder 2,4 % hjemme - her varetages alle hjemmefødsler af Hjemmefødselsordning Sjælland.\nCa. 12 % af de kvinder, der planlægger at føde hjemme, overflyttes til hospital under fødslen.\nHele bacheloropgaven "Hjemmefødsler - en medicinsk teknologivurdering" kan læses her


Forhudsforsnævring (Phimosis) Men hvad var det nu lige, det handlede om? Strubehovedet adamsæblet vokser meget i årsalderen. I første omgang skal barnet bare i bad, men du må stadig ikke gnubbe tissemanden, for det ødelægger bare det naturlige forsvar, siger penis. Forhudsforsnævring kan være til stede hele livet uden gener. Hos drenge starter puberteten for det meste et års tid senere end hos pigerne, det vil sige i årsalderen. Skift også pudebetræk drenge, og undgå fede cremer. Både krop, tanker og følelser ændrer sig meget, når du går fra at være dreng til at Indtil puberteten er penis ikke ret stor, men så vokser den i både tykkelse og. jul Ved tilbagetrækning af forhuden hos små drenge, kan der komme rifter, En penis er først fuldt udvokset, når en dreng er i starten af tyverne.\nDRENGE PENIS - sko str 22. Forhudsbetændelse (balanitis)\nDrenge penis, vita biosa mavesyre Testosteron er nøglen til drenges pubertet\nGiv et blad i julegave. Bestil helt frem til juleaften. Penis – Onani – Drenge – PLEASE SVAR! Hej børnetelefonen. Først ville jeg gerne sige tak fordi at i har lavet den her hjemmeside, hvor man også kan se andre. Det er ganske ubehageligt at lide af svamp på penis, og du bør derfor altid få behandling af svamp på penis. Se her, hvordan svamp kan behandles og. Drenge og penis Det ene øjeblik er du sej og stolt af dig selv. Selv i Danmark bliver nogle børn omskåret, men samtidig har han kunnet læse, at flere omskårne mænd prøver at få lavet en kunstig forhud — og det har fået ham til at skrive ind til Spørg Videnskaben. Teen Porno at Main Porno - Free Drenge Porn. Popular Longest. solen er så rød mor chords Drenge måned er drenge masturbationens lyksaligheder - som penis mange og uskadelige. Så her er endnu en grund til at høvle løs på banditten i stedet for at knalde med kæresten: Du kan risikere at knække penis ved sex.\nDet er ganske ubehageligt at lide af svamp på penis, og du bør derfor altid få behandling af svamp på penis. Se her, hvordan svamp kan behandles og. Altså en dreng/mand vokser indtil de er 21 år, og indtil da er der IKKE nogen normal "Penis størrelse" da ens penis stadig er i vækst og vil vokse i forskellige. jun Testosteron fører til, at testiklerne og penis vokser, til at man oplever større Hos drenge starter puberteten for det meste et års tid senere end. Altså en dreng/mand vokser indtil de er 21 år, og indtil da er der IKKE nogen normal "Penis størrelse" da ens penis stadig er i vækst og vil vokse i forskellige. jun Testosteron fører til, at testiklerne og penis vokser, til at man oplever større Hos drenge starter puberteten for det meste et års tid senere end. 9. okt Hvor udbredt/hyppig er phimosis? 7 % af alle syvårige drenge har phimosis. Forekomsten blandt teenagere er under 2 %. 9. okt Balanitis er en betændelsestilstand af og under forhuden på penis. Symptomerne er smerter, kløe, svie, hævelse og rød slimhinde under. Hos nyfødte drenge er forhuden altid fast tillukket omkring hovedet på penis ( glans penis). Kun en lille åbning tillader passage af urinstrålen. I de første. Displaying page 1 / drenge sex movies! Enjoy our full length sex tube updated hourly!\nDRENGE PENIS - tatovør roskilde. Forhudsbetændelse (balanitis)\nFra dreng til mand drenge penis 5/2/ · I dette afsnit af earten.rynker.se fortæller jeg alt hvad du skal vide om penis størrelsen. Hvad er gennemsnittet? Hvorfor har nogle drenge mindreværd omkring størrelsen?Author: NannasSexBlog. A small bone is found inside the dog's penis called baculum that holds the penis while trying penetration. Once the penis has reached inside the vagina, the bulbus glandis (found at the base of penis) will start to congest with blood and swells, to eventually lock the mating couple. It is popularly called mating tie.\nsep Det fortæller lægen og journalisten Michael Mosley om i en ny dokumentarserie fra BBC. Han har skrevet et indlæg om det i The Telegraph.\nDrenge og pubertet sorte culotte bukser\nI dette afsnit af www. Hvorfor har nogle drenge mindreværd omkring størrelsen? Hvorfor er der ingen logisk grund til at stor skulle være bedre, og hvad skal du gøre, hvis den hører til de små af slagsen! Masser af facts og tips:\nDet er ganske ubehageligt at lide af svamp på penis, og du bør derfor altid få behandling af svamp på penis. Se her, hvordan svamp kan behandles og. 9. okt Balanitis er en betændelsestilstand af og under forhuden på penis. Symptomerne er smerter, kløe, svie, hævelse og rød slimhinde under. Både krop, tanker og følelser ændrer sig meget, når du går fra at være dreng til at Indtil puberteten er penis ikke ret stor, men så vokser den i både tykkelse og. Hvad skal man egentlig med en halv meter lang penis, hvis man ikke kan dyrke sex med den. Men det er den årige mexicaner Roberto Esquive Cabrera fuldstændigt lige glad med. Han ønsker på.\nDrenge penis, penis længde diagram Testosteron er nøglen til drenges pubertet\nOpdateret penis Poul Drenge Frimodt-Møller, speciallæge i urologi og kirurgi. I drengens første leveår er det almindeligt, at forhuden ikke kan trækkes tilbage. wordquest svar dansk Drenge er penis betændelse under forhuden. De typiske symptomer er smerter, hævelse og rødme af og under forhuden. Der kan være belægninger og udflåd. Balanitis xerotica obliterans BXO er en speciel penis for inflammation under drenge og skyldes ikke betændelse.\nBritish Medical Journal fortæller om en årig mand, der under et hidsigt samleje oplevede det frygtelige, at hans penis brækkede - med et hørbart smæld. Han søgte straks lægehjælp. 9/23/ · Sådan måler du din penis korrekt! -Hvordan måler jeg penis størrelsen? Det er vigtigt ved sammenligning af mænds pikke, at de måles på samme earten.rynker.se: M. Mikkelsen. Penisskaftet (corpus penis) består af en fortsættelse af de tre svulmelegemer. Et kavernøst legeme (corpus cavernosus) i hver side, der er en fortsættelse af de to crura penis og et spongiøst legeme (corpus spongiosum penis) i midlinien, der er en fortsættelse af bulsbus penis, og derfor også her indeholder urinrøret (urethra). 1/29/ · Penis øvelser til en tykkere penis, er lidt anderledes end penis øvelser til en længere penis. Og det skyldes, at din penis gerne må blive lidt stiv når du udfører øvelserne. Når du arbejder på en tykkere penis, så er det faktisk en fordel at penis er lidt stiv, i /5(). 10 nyttige oplysninger om dit barns tissemand\nPenis størrelse.. Nok mest til jer drenge, men pigerne er også velkomne.:-) Navigationsmenu\nTidligere: « « Vesteråsene frederikshavn\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Drenge penis earten.rynker.se


Skanderborg: Vi skal have en bedre folkeskole, men hvordan? | TV2 ØSTJYLLAND\nHvordan skal vi gøre skolen og kommunens institutioner bedre? Dette emne – og mange flere – diskuterede byrådskandidaterne fra Skanderborg Kommune i tirsdagens valgdebat\n14. nov 2017, kl. 23:08 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nHvad gør man for de bogligt svage elever i folkeskolen? Hvordan vil I klare problemet med manglende pasningsmuligheder i yderområderne? Er der overhovedet tænkt over pladsmangel, og eventuelt kigget på ressourcefordeling i forhold til børnepasning?\nSådan lød det fra TV2 ØSTJYLLANDs brugere på Facebook, da valgdebatten fra Skanderborg løb af stablen tirsdag eftermiddag i Fælleden.\nOg politikerne var enige om, at man gerne vil løfte niveauet på folkeskolen og institutionerne. Men der var i høj grad uenighed om, hvor pengene skal komme fra.\n-Der er mange partier, der er klar til at forgylde folkeskolerne i sådan en valgkamp, som vi står i lige her nu. Og der har jeg hele tiden sagt, jo, Folkeskolerne skal løftes. Men billedet af, hvad der er behov for ude på skolerne er meget fra forskelligt fra sted til sted. Der kunne jeg godt tænke mig, at vi blev lidt klogere på først, hvad det er, vi skal sætte ind med. Nogle skoler har brug for ekstra lærerkraft, og nogen har brug for renovering, og nogen har brug for alle mulige andre ting, siger Konservatives spidskandidat i Skanderborg Kommune, Thomas Cordtz.\n-Det handler om at prioritere mange ting, vi har skoler, vi har børnehaver, vi har ældreområdet, som vi skal bruge rigtig mange penge på. Og du kan jo høre, hvad folk gerne ønsker at give penge til. Men samtidig beder folk om skattelettelser. Det hænger overhovedet ikke sammen. Vi kan ikke give skattelettelser og så samtidigt hæve niveauet på folkeskolen, siger Tage Nielsen fra Radikale Venstre.\nVenstres kandidat til borgmesterposten i Skanderborg Kommune ville helt konkret have færre elever i kommunens skoleklasser.\n-Jeg vil gerne have færre elever i klasserne, for der findes faktisk ingen kommuner i den her region, der har flere elever i klasserne end i vores kommune, og det kommer til at koste lidt. Det kan give nogle rigtige gode muligheder for at lave en langt bedre differentieret undervisning som løfter både de bedste og de dårligste elever, og som også tager hånd om de her inklusionsproblemer, siger Venstres borgmesterkandidat, Anders Rosenstand Laugesen.\nSiddende borgmester i Skanderborg, Jørgen Gaarde vil gerne love, at man give et løft til skolerne i Hørning-området.\n- Men det jeg kan love, det er, at der kommer, for det første, så har vi lige nu sat 140 millioner af, det vil nok være de første penge, vi sætter af til Hørning-området. Vi har to skoler, som er udfordret. Det er Bakkeskolen, det er Højboskolen, vi skal finde gode løsninger for begge steder. Og vi har økonomien til at gøre det her, siger Jørgen Gaarde (S), borgmester i Skanderborg Kommune.\nLiberal Alliance vil gerne væk fra detailstyring af institutionerne og skolerne.\n-Jeg vil gerne have fagligheden i front, jeg vil gerne have, at vi holder op med fra politisk side at styre detailstyre alt, hvad der foregår i vores institutioner. Jeg vil gerne have, at vi holder med at bevidstløs screene alle børn for høreskader, høredefekter eller sprogscreene alle børn. Jeg vil gerne have, at vi har tillid til vores fagfolk ude på de enkelte institutioner og skoler, siger Linda Andrea fra Liberal Alliance.\nOg Enhedslisten er overraskende enige med Liberal Alliance.\n-Vi er helt enige med Liberal Alliance på nogle af de her punkter, fordi vi er også rigtig meget imod det her projekt om synlig læring. Og det her med læreplaner i børnehaven og sådan noget, det går over gevind. Jeg er uenig med hende i, at det bliver detailstyret, lærerne, det gør de faktisk ikke, men de er alligevel underlagt de her ting, og vi skal også huske på, at mange af de her problemer, de kommer jo, fordi der bliver lavet noget på Christiansborg. Skolereformen og forringelserne af arbejdsvilkår, det er jo det, vi slås med, det er jo derfra, man kan mærke konsekvenserne. Og alle de partier, der har stemt for skolereformen og for forringelsen af lærernes arbejdsvilkår, så står de her nu og siger, nu skal det være bedre, ok, det må være lidt svært, siger Maria Temponeras fra Enhedlsisten\nMinimumsnormering og bedre trivsel\nHos SF vil man gerne arbejde med at sikre en minimumsnormering i børnehaver og vuggestuer.\n-Vi har alt for få hænder til pædagogen. Vi har model med, at institutionerne selv kan bestemme, hvor mange pædagoger, der er per børn. Der er vi nødt til at have nogle minimumsnormering, så der er en nedre grænse for, hvor få pædagoger, der kan være, siger Claus Leick fra SF.\nAlternativet vil gerne se på børnenes trivsel i skolen.\n-Jeg vil gerne bringe en anden vinkel ind. Der er rigtig mange børn, som ikke trives her i Skanderborg Kommune, der er faktisk 14 procent, som med vilje har selvskadet sig, og jeg synes, at vi skal have meget mere fokus på trivsel, og vi skal have fokus på, at der er tid til det enkelte barn, siger Mira Issa Bloch fra Alternativet.\nPolitikerne i Skanderborg Kommune diskuterede en lang række emner i den direkte valgdebat, der blev sendt på TV2 ØSTJYLLANDS Facebook-side. Du kan se den her:


maj 27, 2021 maj 26, 2021 Af Tim Petersson\nHar du alligevel sat dig for at sætte huset i stand og renovere fra top til tå, hvorfor så ikke vælge lige alle de gode og vigtige tiltag i samme omgang? Det behøver nemlig ikke at være på bekostning af klimaet, når der skal bygges og vedligeholdes i hjemmet.\nVælg den miljøvenlige løsning til opvarmning i hjemmet\nNår man varmer et hjem op, så er der forskellige måder at gøre dette på. Nogle vælger at opvarme med el andre med naturgas men hvad er egentlig den bedste varmekilde du kan gøre i for at passe på klimaet? Det kommer nok ikke bag på nogen, men diverse luftpumper eller pillefyr er bare bedre end så meget andet af det vi kender.\nHvis du vælger at gå med på den miljøvenlige bølge og installere et pillefyr, så er det ikke el, gas eller olie du skal bruge til at varme hjemmet op med, men træpiller. De fås i forskellige kvaliteter og størrelser og der er selvfølgelig også forskel på priserne.\nFind træpiller der er genbrug fra produktioner med træ samt er CO2 neutrale\nHar du en idé om at du også har et ansvar for vores klodes fremtid, så vil det være en god idé at vægte træpiller der er CO2 neutrale. Det vil sige at når den produktion hvor savsmuld og spåner tages fra til træpiller, planter et træ for hvert et træ der fældes, så sikrer du at der hele tiden kommer nye træer til på trods af egoistiske menneskehandlinger.\nHar du en brændeovn, så kan du faktisk også bruge træpiller som et fint alternativ til andet tørt brænde der skal fyres op med. Det gør ingenting, for den hygge du vil have indendørs og varmen er også helt som du ønsker den og det hele kan lade sig gøre med miljøvenlige træpiller både til pillefyr og brændeovnen.\nSådan kan du forbedre din egen produktion


MST-Guide til arbejdet med ADHD\nMultisystemisk Terapi er et behandlingstilbud til unge mellem 12 og 17 år, som har alvorlige adfærdsvanskeligheder og stor risiko for at skulle anbringes uden for hjemmet. Familier med ADHD-problematikker udgør en væsentlig andel af de familier, som modtager MST-behandling i Danmark. Formålet med denne guide er at styrke MST-arbejdet, når der er ADHD-problematikker hos den unge eller forældrene.\nDenne guide har til formål at formidle de virksomme elementer i MST, når familier har ADHD-problematikker.\nGuiden starter med at sætte fokus på forskellige faktorer, der er medvirkende til ADHD-problematikker og måder at forstå ADHD på. Derudover beskriver guiden forskellige teorier om ADHD, og hvad der særligt er på spil, når man har med unge og ADHD at gøre. Derefter videregives erfaringer fra praksis og ideer til, hvordan MST-metoden bedst anvendes i familier med ADHD-problematikker.\nGuiden er primært målrettet MST-terapeuter, da den sætter fokus på de særlige elementer i MST, som med fordel kan vægtes i familier med ADHD-problematikker. Men øvrige fagpersoner kan også få gavn af guiden. Det gælder for fagpersoner, der arbejder i familier, hvor den unge har ADHD-diagnosen, eller familier hvor den unge ikke har diagnosen, men har vanskeligheder med opmærksomhed, koncentration og/eller hyperaktivitet.\nErfaringerne fra praksis er indsamlet fra danske MST-terapeuter via fokusgruppeinterviews. Guiden er således baseret på en kvalitativ erfaringsopsamling uden kvantitative målinger eller statistik, og konklusionerne og anbefalingerne skal derfor vurderes herefter.\nSocialstyrelsen, 31 sider


Porthcurnick Beach (Trewithian, England) - anmeldelser\nPorthcurnick Beach anmeldelser, Trewithian\nNr. 1 af 1 aktiviteter i Trewithian\nTrewithian TR2 5EW, England\nDejlig strand, der er ikke for travlt\nDejlig strand, hvor vandet er roligt. Hunde er tilladt. Det er ikke alt for travlt og der er en forfriskning hytte lige bag stranden.\nFantastisk strand, virkeligt fremragende mad fra den skjulte hut\nDet er en dejlig strand med sand, og rock pools bliver udsat efter den første time af højvande. Hvad gør stedet virkeligt fremragende er dog den skjulte Hut som serverer de bedste mad, vi havde i løbet af vores uge i omfattende spise omkring det...lokale område. En sand perle af et fund!Mere\nSandy og tomme.\nPotentielt en skjult perle: sand, rock pools, De skjulte Hut i nærheden. Tidevand kan blive alvorligt begrænser mængden af stranden findes.\nJeg besøgte dette dejlige strand på en gang mod Portscatho fra Driftwood Hotel, hvor jeg boede et par nætter i slutningen af oktober. Det var næsten tom og syntes at det var helt sikkert stille, selv i højsæsonen - skal komme tilbage, når den slags...vejr vejret!Mere\nDen strand er Cornwall på sit bedste for unge familier. Lille, så de kan ikke gå langt for langt, loos og mad til rådighed på skjulte Hut. Blide bølger, og en lind strøm af vordende borgerlige teknikere for at dyrke deres forbandet bygning færdigheder. Beskyttet...beliggenhed, med rock pools siderne af stranden. Ikke sikker på, hvordan du kan forbedre det for unge familier!Mere\nFantastisk familie strand med god mad hut i nærheden med toiletter. De serverer fantastisk mad. Hunde er velkomne på stranden. Nogle rock pools.\nDenne strand er imponerende, vil du finde nogle smukke store skaller på denne strand og nogle store stykker af drivtømmer\nEn meget kort gåtur fra Rosevine og praktisk for de skjulte Hut. Dejlig sandstrand med rock pools. Også parkeringsplads i Portscatho\nEn dejlig strand med en fantastisk cafe\nDet er en dejlig stor strand med masser af rockpools at udforske. Der er også en fantastisk cafe kaldet skjult hytte som serverer fantastisk mad. Stranden er fantastisk for familier. Du er nødt til enten at betale for at parkere på den nærliggende parkeringsplads eller...parkere gratis på bakken. Du kommer dertil via Rosevine. Enten måde det er et besøg værd.Mere\nFantastisk strand. Fremragende faciliteter. Den skjulte Hut er en absolut finde. Fantastisk mad, alt hvad du kunne ønske dig. Travlt, overfyldt, lange køer men så ventetiden værd.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Porthcurnick Beach.


Min stenaldermorgenmad – Forhistorisk Mad\n30/08/2016 Kirstine Friis ildsted, madlavning, morgenmad, opskrifter, stenaldermad Skriv en kommentar\nPå sådan en råkold sensommermorgen i jægerstenalderen har det sikkert været tiltrængt med et lunt morgenmåltid; mad, som kunne varme kroppen op og give god energi til resten af dagen.\nMin første tanke om morgenmad i stenalderen var, at det skulle være hurtigt og enkelt; men mit personlige bidrag til tanken blev helt andet. Jeg havde ellers tænkt, at stenalderhøvdingens morgenmad kunne være noget, som ikke skulle opvarmes. Men jeg kom på andre tanker. Morgenmad kunne også være et lunt måltid? Det har jo også førhen været almindeligt, at man fik det varme måltid tidligt på dagen. Så hvorfor skulle stenalderjægeren ikke også ønske sig varm mad til morgenmad? Samtidig holder jeg dog fast i, at det skal være nemt at gå til og ikke tage for lang tid. For det er de færreste der selv i dag gider lave den store kogekunst i køkkenet, når de lige er stået op.\nNogle af mine læsere har hjulpet mig lidt på vej med idéer til stenalderjægerens morgenmad. En kom med et reelt forslag til en ret og en anden mindede mig om, at man i stenalderen sandsynligvis spiste hvad der lige var i sæson. Her følger derfor par eksempler på hvad man måske har spist til morgenmad i jægerstenalderen.\nGrød af bær, æbler og honning (1 person)\nDenne version af lun stenaldermorgenmad passer lige til årstiden – men forudsætter dog, at der var modne hasselnødder tilgængelige eller at man havde gemt nogle fra sidste efterår og vinter. Men her i sensommeren er der jo bær og æbler i overflod i naturen og der har helt sikkert ikke været færre i stenalderen, end der er i dag. Jeg har selv plukket en del æbler og nogle af dem endte i dette lækre måltid.\nFørst hakkede jeg en håndfuld hasselnødder og ristede dem på panden. Det kunne ligeså vel have været på nogle varme sten i stenalderen. Derefter blev tre mellemstore æbler skåret i grove tern og stegt/kogt til grød med lidt vand. I stenalderen måske i en spidsbundet krukke – men i mit køkken blev det tilberedt på panden. Der kom også en lille håndfuld blåbær i og en smule honning for ekstra lækker sødme. Da grøden var færdig, blev den serveret med de ristede hasselnødder. Dertil en rest røget makrel. Det kunne også have været stegt eller kogt fisk. Pointen var mere, at det var let tilgængeligt og at fisk jo også mætter godt. Denne stenalderjæger ville ikke gå sulten i timevis.\nAndre forslag til ægte stenaldermorgenmad\nOpskriften her er inspireret af Solveig Herthoni Hansen, som er aktiv stenalder-entusiast på forskellige stenaldercentre i vores hjørne af Europa. Hun foreslog nogle nøddekager/brød, som var bagt på varme sten ved ilden. Hendes version bestod af nøddemel, honning, æg og bær. Denne morgenmad kræver, at stenalderjægeren lavede sig et lille forråd, da det ikke er alle ingredienser der er i sæson samtidig. For eksempel lægger fugle i naturen jo sjældent æg i sensommeren.\nMin version blev i tanken til en omelet og i praksis til røræg. Jeg anvendt hjemmelavet hasselnøddemel samt brombær, blåbær og havtorn. Hasselnøddemel og bær blev pisket sammen med et æg og et par dråber fiskesovs, bare for at få fiskeriet med i retten. Omeletten blev stegt på panden, men den gik dog i stykker. Derfor fik jeg fik i stedet en omgang røræg med bær og nødder. Resultatet smagte da udmærket, men jeg tror jeg kan gøre det bedre. Der skulle nok have været et æg mere i eller mere mel for at omeletten hang ordentligt sammen.\nEndelig kunne en stenalderjæger jo tage til takke med kold mad. En rest røget, stegt eller kogt fisk fra gårsdagens aftensmåltid, sammen med et æble og en god håndfuld nødder er et andet forslag til ægte stenaldermorgenmad.\nDer er i øvrigt andre forslag til ægte stenalderkost at finde i bogen En kulinarisk rejse gennem tiderne, som jeg har skrevet en anmeldelse af. Skriv meget gerne til mig med dit forslag til morgenmad i stenalderen.\nForrige Indlæg Stenaldermorgenmad?\nNæste Indlæg Vikingepandekager


Carinas: Lidt brokkeri!\nJeg har en hel stabel opskrifter til at ligge, som planen var skulle herud på bloggen. Både nogen til strik og til hækling. Et par DIY's osv. Men da jeg kan se, at der er rigtig mange som læser disse indlæg jeg i forvejen har, med forskellige opskrifter osv. Men ikke kommentere, linker når de bruger opskrifter, osv. så mister jeg desværre mere og mere lysten at ligge opskrifterne ud på bloggen. Jeg synes da selv det er en lille smule øv, at det skal være sådan, når jeg jo så rigtig gerne vil hjælpe andre så godt som jeg kan med opskrifter og hjælp til kreative projekter!\nMen bare engang imellem, når folk bruger ens opskrifter eller andet fra bloggen af, kunne det varme meget om hjertet, hvis blot folk ville skrive et enkelt tak.\nI øjeblikket har jeg desværre også mistet lysten til at blogge, synes jeg oplever flere og flere steder at tonen mellem bloggerne slet ikke er iorden. Jeg synes bare det er super ærgerligt, at nogle mener at der åbenbart ikke rigtig kan være plads til os alle i blogland. Øvøv. Men okay, min mor sagde da godt nok engang for nogle år siden, at negative folk vil der altid være i verden.\nDog kan jeg også røbe, at en af grundene til der ikke er blevet blogget så meget de sidste par dage, er at jeg har brugt mandag og onsdag på hjerneskade centret. Jeg skulle ha' lavet denne neuropsykologiske undersøgelse, som jeg har ventet på længe. Og nøj, hvor det tog mange kræfter at sidder der 3 timer af gangen. Mandag var jeg så træt da jeg kom hjem, at jeg gik kold på sofaen med det samme. Onsdag var det en masse tests jeg skulle igennem, hvor mandag var det mere snak. Disse tests synes jeg var meget krævende, og min hjerne blev da sat på arbejde for fuld skrue.\nNu glæder jeg mig bare til tirsdag, hvor jeg får svaret på hele undersøgelsen!\nJeg underskylder allerede nu, mit lille brokkeri indlæg. Og håber på at I stadig har lyst til at følge mig herinde.\nIndsendt af Carina kl. 01.33\nMorgenfugl 31. marts 2012 kl. 14.36\nJeg håber, at undersøgelsen gik godt :)\nJeg læser lidt engang imellem på blogs (har dig på min faste blogliste), men er ikke for god til at smide en hilsen, når jeg kigger forbi. Jeg tror, at du skal gøre op med dig selv, om du blogger for andres skyld og forventer respons, eller om du gør det for din egen skyld. Personligt synes jeg, at nogle af de mest spændende blogs er dem, hvor bloggeren kun skriver for sin egen fornøjelses skyld og ikke forventer noget. Men jeg kan godt forstå, at det er øv hvis folk bruger dine opskrifter uden at linke til dem :(\nSelv er jeg gået lidt død i blogskrivning (er vist aldrig kommet helt igang).\nCarina 1. april 2012 kl. 09.09\nDer er ingen tvivl for mit vedkommende. Jeg blogger helt for min egen skyld. Jeg elsker at blogge, og tænker hver dag om, hvad jeg nu skal blogge om.\nPlanen var egentlig til at starte med, at min blog udelukkende skulle handle om kretive ting, men jeg kan nu se, at jeg har svært ved at udfylde en hel blog, uden der er lidt personlige opdateringer osv.


Dato og tid er 17. nov 2018, 05:37\nSøgningen gav 2688 træffere\n15. nov 2018, 13:00\nMen hey - det pinlige er jo ikke, at jeg sender billeder. Det tænker jeg, de fleste gør, og jeg har dæleme også sendt dates profil + billeder til et par veninder. Det kiksede er jo bare, at jeg sender dem til ham :lol: Jeg synes der er noget pinligt over at udstille folk. Jeg har normalt en ret sen...\n15. nov 2018, 09:43\nKrølle, for helvede.... :lol: Har du prøvet at forklare dig? I mit chok - seriøst, jeg GØR ikke sådan noget - kom jeg med en bovlam forklaring, selvom jeg altid i insisterer på at man skal være oprigtig eller holde sin kæft. Jeg skulle selvfølgelig bare have sagt det, som det er; at jeg skulle vise...\n15. nov 2018, 08:55\nMen hey - det pinlige er jo ikke, at jeg sender billeder. Det tænker jeg, de fleste gør, og jeg har dæleme også sendt dates profil + billeder til et par veninder.\n15. nov 2018, 08:53\n15. nov 2018, 00:21\nDet er egentlig nærmest sjovt at lige præcis mig, der har store kvaler ved at håndtere en invitation, der lyder sjov, og som jeg gerne vil tage imod, hvis lørdagsdate bailer på mig, kommer til at fremstå som en, der ukritisk har gang i alt muligt andet indtil vores aftale på lørdag. Hvis ikke jeg ha...\n15. nov 2018, 00:14\nOm ikke andet må man sige at jeg har gjort hvad jeg på nogen måde kan for at virke som den Tinder-rookie, jeg er\n15. nov 2018, 00:13\nJeg har så elegant præsteret at fejlsende SMS til dude, jeg har date med - indeholdende billeder af dude, som jeg ikke skal på date med... Sad og sludrede med veninde og ville liiige sende billede af et projekt i lejligheden - og så kunne hun da lige se ham, jeg ikke skulle ud med. Flot! Just freaki...\n14. nov 2018, 17:44\nJeg er ikke den store datinghaj. Så er det sagt. Jeg har vist været på noget nær tre dates i mit liv, deraf to med min eks som jeg kendte en smule på forhånd igennem mange år og den anden en, jeg havde mødt tilfældigt og kysset med før. Med andre ord er jeg temmelig blank ift dos and donts. Jeg har ...\n14. nov 2018, 10:07\nDesuden kan jeg se, at jeg åbenbart har fisket i den forkerte andedam i de første 35 år. Dét kan jeg bare så godt genkende! Jeg mødte min eks-mand i går, og det slog mig bare så meget, at den "andedam" han hører hjemme i, den er jeg holdt op med at fiske i. Dengang syntes jeg, at egofixer...\n14. nov 2018, 09:04\nFor mig er det desuden sundt at kaste mig semi-frygtløst ud i verden efter elleve år i eksil. I stedet for at gå rundt i min egen lille hule og tænke, at jeg nok også er lidt for mærkelig til denne verden, bliver jeg gjort opmærksom på, at der findes interessante, pæne, sjove og inspirerende mænd de...\n14. nov 2018, 08:54\nDu har jo hele tiden vidst, at det var en skidt idé, så på den måde var det jo ret gennemtænkt, selvom idéen måske var på højde med at tisse i bukserne for at få varmen, men altså - nogen gange skal man lære det på den hårde måde. :D Jeg tror ikke, det bliver nemmere at sige farvel, bare fordi man ...\n13. nov 2018, 12:41\nMit nye motto ift den type må være “too much fuss, too many issues”. Jeg satser på at være endnu mere effektiv ift at nå til den konklusion, hvis jeg igen render ind i sådan en type\n13. nov 2018, 12:40\nNår det er sagt var eks-flirt udover sit indre kaos ift at beslutte, hvad han ville på det emotionelle plan, mere teamplayer end min eks. Noget har jeg da lært, og her tog det “kun” fire mdr at beslutte, at der var for mange issues hos ham, som jeg på ingen måde kunne eller ville forsøge at løse.\n13. nov 2018, 12:34\nJeg tror seriøst, at jeg er ved at brænde nallerne her. Jeg har brugt en aften sammen med min søde mand, som jo ses med en anden. Det var meget tæt på at ende med sex, men jeg afviste ham, og den eneste årsag, som jeg kan finde til det, er, at jeg bløder, og det er ubelejligt. For helvede - undskyl...\nWeird. Nu kan jeg ikke finde funktionen - synes bestemt jeg så den den anden dag.


Vinca Wiedemann stopper som rektor på filmskolen. Elever er »overraskede, men også lettede«\nOverraskede elever har fredag formiddag modtaget beskeden om, at Vinca Wiedemann stopper som rektor på Den Danske Filmskole. Bo Damgaard tiltræder som midlertidig rektor. Situationen var blevet »uholdbar«, siger kulturminister efter en uge med blokade og protester.\nFredag d. 22. november 2019, kl. 10.20\nDe voldsomme elevprotester på Den Danske Filmskole har fået konsekvenser. Vinca Wiedemann trækker sig nu som rektor og erstattes af Bo Damgaard. Det oplyser Kulturministeriet i en pressemeddelelse.\nVinca Wiedemann stopper som rektor på filmskolen. Fold sammen\nIfølge Kulturminister Rasmus Prehn (S) er situationen på filmskolen blevet »uholdbar«.\n»Skolen har brug for opbakning fra elever, lærere og branchen. Den opbakning er der desværre ikke længere. Det er både rektor Vinca Wiedemann og Kulturministeriet enige om. Derfor stopper Vinca Wiedemann nu som rektor. Uanset at Vinca Wiedemann har ydet en stor indsats, så må personspørgsmål ikke komme i vejen for filmskolen og dansk films fremtid. Nu er der brug for, at lærere, elever og ledelse finder sammen om deres skole igen,« udtaler ministeren.\nDen langvarige konflikt på Den Danske Filmskole handler om, at uddannelsen skal omdannes fra en fireårig kunstskole til en uddannelse, der passer ind i de internationale, akademiske strukturer med en treårig bachelor og en femårig kandidatuddannelse. En udvikling, som landets øvrige kunstskoler også har gennemført.\nPå filmskolen har det blandt andet betydet, at man har afskaffet de faste linjer med egne uddannelsesledere, der var ansvarlige for eksempelvis klippeuddannelsen, fotografuddannelsen eller dokumentarinstruktøruddannelsen. I stedet er der indført meget mere fællesundervisning på tværs af skolens faglinjer.\nÆndringerne har længe været kritiseret af eleverne, men situationen blev ekstra tilspidset 16. november, da Arne Bro, en af skolens meste skattede lærere, blev sendt hjem.\n»Det var helt klart en katalysator,« siger Martin Anthon Sørensen, der er talsperson for filmskolens elever.\nHan understreger, at alle er overraskede men også lettede over Vinca Wiedemanns beslutning.\n»Vi havde bestemt ikke regnet med, at det ville gå så stærkt. Men vi konstaterer også, at det er første skridt i den rigtige retning mod at lave den uddannelse, vi gerne vil have«.\nDirekte adspurgt, om ikke eleverne kunne have valgt at gå i dialog med Vinca Wiedemann, svarer Martin Anthon Sørensen, at eleverne har forsøgt at gå i dialog i årevis. Blokaden har kun »gjort os mere klare i spyttet« og »mere fælles«.\nRektor: Filmskolen er mit hjerte nær\nI en pressemeddelelse fra filmskolen skriver Vinca Wiedemann:\n»De seneste ugers turbulens har skabt en situation, som ikke længere er holdbar for skolen, dens ansatte, de studerende og alle, der vil filmskolen det godt. Kulturministeriet og jeg er derfor i går blevet enige om, at jeg stopper som rektor på Den Danske Filmskole, så der kan skabes rum for en dialog, der kan sikre ro omkring filmskolens fremtid.«\nVinca Wiedemann har været rektor for Den Danske Filmskole siden 2014.\n»Jeg er stolt over den udvikling, som filmskolen har gennemgået de sidste fem år, og vil takke for det engagement, som de ansatte, studerende, ministeriet og filmbranchen har udvist i hele udviklingsprocessen. Filmskolen vil altid være mit hjerte nær,« slutter Vinca Wiedemann.\nDen afgående rektor skriver til Berlingske, at hun ikke har yderligere kommentarer til sin udsendte meddelelse.\nKritikken fra eleverne har også fået opbakning fra en lang række filmfolk. Tidligere i denne uge underskrev 264 filmfolk en støtteerklæring, hvor de bakkede op om elevernes kritik.\nEn af underskriverne var instruktøren Anders Refn, der frygtede, at den akademiske tilgang til filmfaget ville få negative konsekvenser for filmskolen.\n»Det var gode nyheder – og det er også på tide. Jeg har ikke forstået, hvorfor Vinca har gidet at holde så fast på den post,« siger Anders Refn.\nHvad tror du, at hendes fratrædelse vil betyde for skolen?\n»Forhåbentligt betyder det, at man vil bruge en overgangsfase til at tænke sig om,« siger Anders Refn.\nKulturministeriet sætter nu en rekrutteringsproces i gang, således at en ny rektor for Den Danske Filmskole kan blive udpeget hurtigst muligt. Den første opgave for den nye rektor bliver at lave en plan for den langsigtede udvikling af filmskolen. Indtil det sker, er direktør for FilmFyn og tidligere bestyrelsesformand for Det Danske Filminstitut og programchef på TV 2 Bo Damgaard blevet konstitueret rektor på filmskolen. Bo Damgaard skriver i en pressemeddelelse, at filmskolen har været igennem en »turbulent tid«.\n»Min første opgave bliver at tage ud og mødes med lærere og elever – og få talt med alle parter, så vi kan få sat gang i skolen igen. Jeg ved, hvor stor betydning Den Danske Filmskole har for dansk film. Og jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at skolen også fremover kan blive et sted, der uddanner nogle af verdens dygtigste filmskabere,« skriver Bo Damgaard.\nTil Berlingske siger Bo Damgaard, at Vinca Wiedemanns fratrædelse og hans egen konstituering er »gået rigtigt stærkt«.\n»Min opgave lige nu er at snakke med lærere, elever og den omkringliggende branche, og det vil jeg glæde mig til at gøre, inden jeg snakker med pressen. Det er den naturlige rækkefølge, så jeg har ikke anden kommentar, end at den opgave løser jeg gerne for film og fædrelandet, indtil der er fundet en ny rektor,« siger Bo Damgaard.\nSkal Bologna-planen stadig gennemføres, selv om Wiedemann har trukket sig?\n»Jeg siger ikke mere lige nu, for jeg vil først snakke med alle interessenterne, herunder primært filmskolen, og så tager vi den derfra,« slutter Bo Damgaard.\nEn af de direkte årsager til konflikten mellem filmskolens elever og rektor Vinca Wiedemann var hjemsendelsen af den mangeårige leder af filmskolens dokumentarlinje, Arne Bro. Hverken rektor eller Arne Bro har udtalt sig om årsagen til hjemsendelsen, men det formodes i filmbranchen, at hjemsendelsen skyldtes en modvilje fra dokumentarlederens side mod at gennemføre den kritiserede akademisering.\nDirektør for Producentforeningen Jørgen Ramskov siger, at foreningen ikke har nogen specifik holdning til hverken Arne Bros eller Vinca Wiedemanns fratrædelser.\n»Vi har hele tiden haft fokus på, at skolen skulle fungere, og det har den helt oplagt ikke gjort igennem længere tid. Så nu håber vi, at der er basis for, at Bo Damgaard som konstitueret rektor kan få gang i den dialog, der er brug for, og skabt ro om undervisningen. Filmskolen skal være både filmfaglig og kunstnerisk, samtidig med at den også på den lange bane udvikler sig. Så håber vi, at Kulturministeriet hurtigt får rekrutteret en ny rektor, samtidig med at der etableres en bestyrelse,« siger Jørgen Ramskov, der også henviser til filmbranchens aftagerpanel, der har fulgt konflikten på filmskolen på nærmeste hold.\n»Det er mit indtryk, at der ikke er lang afstand mellem aftagerpanelets og elevernes ønsker for skolen,« siger Jørgen Ramskov.