DF'er til feminister: Vi mobber ikke nogen som helst - Altinget - Alt om politik\nDEBAT: DI Fødevarer til Hjerteforeningen: Vi har ikke frit spil til at markedsføre fristelser\nDF'er til feminister: Vi mobber ikke nogen som helst\nCheanne Nielsen (DF).\nREPLIK: Det er groft af Feministisk Initiativ at påstå, at folkevalgte udsætter nogen for "systematisk psykisk vold". Det kan godt være, at man ikke er enig i, hvordan vi løser problemerne, men det er dog reelle holdninger til reelle problemer, skriver Cheanne Nielsen (DF).\nAf Cheanne Nielsen (DF)\nFolketingskandidat og suppleant i Københavns Borgerrepræsentation\nTalsperson for Feministisk Initiativ Muneeza Rosendahl uddyber i sit indlæg fra 8. januar 2019, hvorfor folkevalgtes opførsel er uacceptabel, og hvordan politikere – som mig – selv systematisk mobber mennesker med enten flygtninge-, indvandrer- eller efterkommerbaggrund, når der drøftes eller lovgives på udlændingeområdet som konsekvens af uacceptabel adfærd fra udenlandske borgere.\nMen som jeg ser det, er det ikke vores opførsel, der er uacceptabel. Her er det opfattelse, der er nøgleordet i de opponerende parters strid.\nDet er desværre en udbredt opfattelse, at alle os, der ved hjælp af visse nødvendige politiske tiltag kæmper for at få reelle samfundsproblemer under kontrol, mobber indvandrere.\nIntet at gøre med psykisk vold\nJeg må sige, at det er en grov påstand, at vi skulle udsætte nogen som helst for "systematisk psykisk vold", som Muneeza Rosendahl skriver. Det har intet med psykisk vold eller anden usaglig adfærd at gøre.\nNår vi vil komme romalejre til livs, så er det, fordi de har gjort herboende borgere utrygge.\nNår vi vil have et opgør med socialt bedrageri, så har det med ansvarlighed og retfærdighed at gøre.\nNår vi taler for en inddragelse af opholdstilladelser, så er det blandt andet for at lette presset på vores fængsler, der ved seneste måling havde en belægningsprocent på 99,8.\nParallelsamfund skal man heller ikke lede længe efter for at få øje på. Det samme gælder religiøse særkrav, bandemiljøer og andre for det gamle Danmarks vedkommende fremmede kulturer. For kulturerne er fremmede. Det er noget nyt for os at opleve romalejre, udbredt socialbedrageri, mellemøstligt kvindesyn, hyppige indvandrerbandeopgør og islamistisk terror i vores lille, hyggelige Danmark. Og det er vi altså en del, som ikke bryder os om og aktivt kæmper imod.\nJeg kunne da heller ikke forestille mig, at Muneeza Rosendahl eller andre er uenige i, at vi har et politisk ansvar for at løse alle ovenstående problemer. Selvfølgelig er de problemer ikke rare for noget levende væsen i hele landet, uanset baggrund.\nDerfor ville det hjælpe gevaldigt i debatten, hvis alle kunne blive enige om, at der hverken er tale om voksenmobning eller had. Det kan godt være, at man ikke er enig i, hvordan vi løser problemerne. Men det er dog reelle holdninger til reelle problemer. Og vi anser vores løsninger for at være reelle.\nFeministisk Initiativ: Politikerne voksenmobber indvandrere\nUd med racisterne\nJeg husker selv med ubehag den seneste kommunalvalgkamp i København, hvor kandidater og hjælpere for Feministisk Initiativ stod med flyvesedler på Dronning Louises Bro og råbte til forbipasserende cyklister: ”Ud med racisterne – Ind med feministerne!”.\nJeg opfattede det som et frontalangreb. Men jeg ved jo godt, at jeg ikke hader, mobber eller passer på en helt tredje betegnelse i samme åre. Så hvorfor skulle jeg føle mig ramt? Hvorfor skulle nogen føle sig krænket, når det ikke handler om dem selv eller dem, som de repræsenterer? Fordi vi opfatter alt omkring os vidt forskelligt. Indefra.\nTil Muneeza Rosendahl og andre med flygtninge-, indvandrer- eller efterkommerbaggrund: Husk, at vi ikke er ude efter jer. Det har aldrig handlet om jer, men om dem, der beviseligt og veldokumenteret aktivt har skabt problemer for Danmark. De selv samme, der også skaber problemer for jer. Det er dem, vi vil have ram på. Det er ikke jer.\nOg det er ikke mobning. Det er en løsning.


Top-10 liste over smukke biblioteker\nTop-10 liste over smukke biblioteker i hele verden\n10 november 2016 / Projekter\nDet amerikanske magasin Wired har offentliggjort en liste over 10 af de smukkeste biblioteker i verden\nEn rapport lavet af "Institute of Museum and Library Service" fandt, at jo flere offentlige midler, der investeres i biblioteker, jo flere mennesker vil bruge bibliotekerne. Den viser også, at biblioteker er mere end blot en samling af bøger og et sted at studere; det er også et vigtigt mødested som borgerhus med kulturelle arrangementer og auditorier. Det tæller også hvis bygningen i sig selv er et kunststykke.\nPå listen er biblioteker fra hele verden, inklusive Dokk1 i Aarhus, Danmark og Stormen Bibliotek i Bodø, Norge; begge biblioteker har vi leveret biblioteksmøbler til. Vi lykønsker alle ti biblioteker.


OPDATERET: Alvorligt knivstikkeri: En person anholdt - sn.dk - Forsiden - Storkøbenhavn - Vestegnen\nVestegnens Politi efterforsker lige nu et knivstikkeri i Brøndby Strand.\nArtiklen: OPDATERET: Alvorligt knivstikkeri: En person anholdt\nVestegnen - 21. december 2018 kl. 19:24\nVestegnens Politi har anholdt en person efter et voldsomt knivstikkeri fredag i Brøndby Strand.\nHer blev en ung dreng stukket to gange i låret med en kniv.\nKnivstikkeriet fandt sted kort før klokken 16.24 fredag eftermiddag. Den unge dreng blev stukket i låret to gange, og blev hastet til Rigshospitalets traumecenter. Vestegnens Politi melder fredag aften, at personen ligger på operationsbordet men er uden for livsfare.\nKnivstikkeriet fandt sted omkring Ulsøparken 22 i Brøndby Strand, og både Vestegnens Politi, ambulancetjenesten og akutlæge hastede til stedet. Efterfølgende afspærrede politiet et større område i jagten på gerningsmanden.\nFredag aften oplyser Vestegnens Politi, at man har anholdt en person, som mistænkes for at være involveret i knivstikkeriet. Lige nu er man i gang med at klarlægge den anholdtes rolle i forbindelse med knivstikkeriet.\nPolitiet har ophævet afspærringerne igen, men der er fortsat en massiv efterforskning i gang.\nFredag aften er det dog endnu ikke lykkedes at finde gerningsvåbnet.\nVestegnens Politi har endnu ikke lagt sig fast på et muligt motiv.\nPolitiet vurderer dog, at knivstikkeriet ikke er banderelateret eller har relation til kriminelle grupperinger i lokalområdet.


mellemledere – Klausen Bengtsson\nET LILLE SKUD MELLEMLEDERBRÆNDSTOF\nAt kunne samarbejde er en væsentlig forudsætning for succes. Det kan de fleste nok godt blive enige om. Problemet ligger snarere i, hvordan vi samarbejder og hvad vores holdning til samarbejde er. I går holdt jeg et foredrag for 100 mennesker. Jeg spurgte om der var nogen, der mente, at samarbejde var ligegyldigt. Det mente ingen! Jeg spurgte, hvor mange af dem, som mente at de selv var dårlige til at samarbejde. Det mente ingen! Så jeg spurgte, hvor mange, som kendte kolleger, der var dårlige til at samarbejde. Halvdelen kendte til kolleger, som var dårlige til at samarbejde. Men ingen af dem mente, at de selv var dårlige til det. Det er jo interessant. For det kan betyde to ting. At vi har forskellige holdninger til, hvad godt samarbejde er. At vi vurderer os selv ud fra helt andre kriterier end vi vurderer andre. Der er intet overraskende i de to ting. Men det betyder, at du som leder har en stor opgave i, at definere hvad et godt samarbejde er og at at alle er med på den definition. Ligesom du har en opgave i, at give dine medarbejdere et spejl, så de ser sig selv med andre […]\nKlæd din leder på til succes\n(18.06.2014) Mange mellemledere kender til det. At have medarbejdere som er frustrerede og sure. Medarbejdere som synes de knokler derudaf, og alligevel aldrig kommer i mål. Medarbejdere som har oplevelsen af, at der aldrig råd til noget, men samtidigt synes at de andre afdelinger bruge penge. Og som om det ikke skulle være nok at skulle forholde sig til utilfredse medarbejdere, så oplever mellemlederne også, at de har svært ved at forsvare topledelsens beslutninger overfor sine medarbejdere, fordi beslutningerne heller ikke giver mening for dem. Mellemlederen er altså placeret i den velkendte “Lus mellem 2 negle” situation. En situation som er uholdbar for alle. Når mellemledere spørger mig “Skal jeg gøre noget ved det, eller bare acceptere at det er sådan det er?”, er mit svar altid “JA, du skal gøre noget ved det.” Og det er vigtigt fordi mellemlederen har et ansvar for at gøre topledelsen opmærksom på, hvad der foregår “på gulvet”. Derfor har mellemlederen ingen andre muligheder, end at gå til sin leder. Udfordringen er bare, hvordan det skal gøres, så der er størst mulig chance for succes. Hvis du har noget du skal fortælle din leder, så følg med her: Inden du skal fremlægge medarbejdernes frustration […]\nMellemledere mistrives. Stadig.\n(03.12.2014) Så er den gal igen. Mellemledere mistrives åbenbart. Og her fristes jeg til at indsætte et ‘stadig’, for det er jo ingen nyhed. De seneste par dage har du i flere Danske aviser, kunnet læse en oversættelse af en artikel bragt i Financial Times. Artiklen handler om en Amerikansk undersøgelse hvor tusindvis af medarbejdere er blevet spurgt, om de er interesserede i at blive forfremmet til mellemleder. Undersøgelsen viser at kun en tredjedel af de adspurgte var interesserede! Det var overraskende fordi man skulle tro at flere var interesseret i at blive leder. Og måske i særdeleshed i USA, som jo er mulighedernes land. Konklusionen på undersøgelsen er, at de færreste medarbejdere har lyst til at kaste sig ud i mellemlederrollen, fordi den rolle tydeligvis er svær. Det er der intet nyt i. Det er ikke uden grund at mellemledere kaldes “Lus mellem to negle”, og at de sjældent har meget at sige. De skal formidle beslutninger de ikke er enige i, og de har ofte en stor mænge arbejde de skal klare ved siden af deres lederrolle. De får en titel, en masse ekstra arbejde, men sjældent formelt ansvar. Til gengæld får de ofte hug fra både ledere, […]


E-Handel Til Eftermarkedet 🔧🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nHvordan Man Skærer Kødkværneblade\nShed Låse Og Hvordan Du Holder Din Skure Sikker\nSådan Clean En Oscillerende Fan\nWeb-baserede teknologier lover at spare eftermarkedet penge ved at købe hard-to-find dele, holde inventar fra landing på det forkerte sted på det forkerte tidspunkt og strømline interne operationer. Men der er mange vejspærringer til gennemførelse af e-handel. Leverandører og distributører har en vision af deres kerne kunde, som ofte ikke involverer internettet.\nPlus kan virksomheder ofte ikke spare tid og ressourcer til korrekt planlægning og implementering af nye systemer.\n"Eftermarkedet er en moden, etableret industri med nogle meget gode, stærke spillere", siger Jesse Hermann fra Icarz, Inc. "Vi ser internettet som et værktøj, som kan bruges til at forbedre processer, ligesom en telefon., den egentlige virksomhed sælger auto dele. Det handler om at sætte dele online, så meget som det handler om at muliggøre ny effektivitet gennem bedre kommunikation. "\nE-handel er ikke et nyt koncept til eftermarkedet. Elektroniske lagerstyrings- og ordresystemer var tilgængelige og udbredt langt før dot-com-bommen i 90'erne. Populariteten af internettet skabte dog en online markedsplads, der truede traditionelle distributionsmodeller.\n"Før vi kan skubbe vandpumper gennem en telefonlinje, vil eftermarkedet ikke omfavne forretningsmodtageren," sagde CARQUESTs Pete Kornafel. "Der er virkelig ikke en enkelt dot-com, der har kørt af de gamle spillere, fordi mærkegenkendelse er nøglen til at vinde nye kunder, og tilstedeværelsen af mursten er afgørende for at beholde eksisterende forretning. "\nPå den anden side af ligningen er det udvidede produkttilbud, som Weben muliggør. Et godt eksempel på dette er Don Seyfer fra Seyfer Automotive, Inc. i Wheat Ridge, Colo., Der bruger internettet til at kilde sjældne dele til de mange klassiske biler og ældre køretøjer, der kommer gennem hans servicebukser. "Internettet er virkelig en gave, når den kommer til specialdele, "sagde Seyfer.\n"B2C giver en meget særlig mulighed for, at virksomhederne kan forbedre deres indtjening på toplinjen ved at fange markedsandele, at de ikke har adgang til gennem deres fysiske tilstedeværelse," forklarer Ron Pyle, formand for CarParts Technologies distributionsnet.\nSom mange eftermarkedsvirksomheder er CarParts Technologies flyttet væk fra B2C, og sælger sine internetsalgsinteresser til etableret direkte marketingmedarbejder JC Whitney. "B2C var ikke en god ide til vores langsigtede business-to-business-strategi," sagde Pyle. "Vi ejede egen opfyldelses- og distributionsinfrastruktur, og det gjorde det meget difficultto kontrolomkostninger. Når du er nødt til at udtrække i det omfang, er margenerne meget tynde."\nDataadgang er lig med effektivitet\nDer er to typer af informationsretrieval - tryk og træk. Med push-metoden distribuerer du oplysninger, og onus er på modtageren til at gøre noget med det.I pull-metoden er information altid tilgængelig, og brugerne kan finde den efter behov. Virksomhedsintranet giver brugerne mulighed for at trække ned memorandum, formularer og data, hvor de er nødvendige - en forbedring i forhold til den gamle metode, hvor information blev distribueret til brugere, som forventedes at holde den til rådighed, indtil det var nødvendigt.\nFlere eftermarkedet spillere er buildingintranets og extranets for deres underprogram distribution grupper. Systemerne er designet til at filtrere informationsadgangen baseret på brugerens identitet. Disse systemer sigter også mod at øge effektiviteten ved at eliminere overheadprinting kataloger og distribuere dele data.\n"Dagens e-handel er virkelig et helt nyt koncept for eftermarkedet. Før vi havde systemer, der var meget langsomme, krævede mange nedetid venter på forbindelser," siger Hermann.\nSom ejer / operatør af et NAPA AutoCare Center er Seyfer enig i at have adgang til opgørelsesdata via Webis en stor fordel. "Vi har en T-1 forbindelse og ni terminaler i vores butik. Servicerådgivere, der er uddannet i brugen af elektroniske kataloger og sourcingtools håndterer reservedelsbestilling. Kun 2-3 procent af vores indkøb kræver en modstandsekspertise. "\n" Implementering af et system via Webis er meget billigere end på tværs af et netværk, fordi det kører fra en browser og kræver ingen særlig hardware eller software. Det kræver meget pres på dine interne ressourcer, "sagde Pyle.\nSeyfer bruger kollisions reparationsindustrien til at illustrere dette punkt. "Kroppsforretninger kæmper konstant med forsikringsselskaberne over deres brug af proprietær software. Det er en enorm effektivitet, når hver butik skal installere et separat krav til styringsredskaber."\n"The Ny generation af e-handelskunder giver os mulighed for at dele data på tværs af virksomheder, mens tidligere software var meget specifik og begrænset i omfang, "siger Kornafel.\nOnline-dele kataloger kan forstærkes med funktioner som VIN-matching, hvilket forenkler bestilling og hjælper med at undgå afkast. "Industrien skal bevæge sig væk fra TransNet og EDI. NewInternet-aktiverede teknologier som Java er lette og kører på ethvert system," saysMalcolm Davidow fra CompressorWorks, Inc.\n"På AAPEX demonstrerede vi vores newchannel management tool, som kører på nettet, men kan tilpasses til ethvert miljø. Målet er at reducere omkostningerne ved rutinemæssige forretningsprocesser," sagde Pyle.\n"Delsproliferation er et stort problem for eftermarkedet. Tidsmæssigt brug af hylder og katalogisering er signifikant. WallStreets største klage over vores branche er en langsom lageromsætning," Davidowsaid.\nNogle vil hævde, at eftermarkedet ikke drager fuld nytte af de nye distributionskoncepter og muligheder, der tilbydes af internettet. "Mange virksomheder kommer i gang med implementering af e-handel og stopper derefter halvvejs," Davidow sagde.\n"Jeg tror ikke, at e-handel vil solvereturns, fordi udskiftning af inventar med data aldrig kommer til at møde industry'sdemand for dele i 30 minutter eller mindre," siger Kornafel."Det er den primære årsag, hvorfor B2C ventures ikke kunne levere: Nogen skal eje den lokale butik.\nFor Joe Torchiana af Torchiana Automotivein Drexel Hill, Pa., Er det sværeste ved at bestille reservedele online den manglende kvalitetssikring." Det er ikke værd at spare et par dollars, hvis delen ikke fejler flere uger senere, og efterlader min kunde ikke tilfreds med reparationsjobbet. "\nTorchiana foretrækker at ringe til sin localWD, hvor han kan få personlig assistance fra en vidende modstander." De online kataloger gøre mere arbejde for teknikere, hvoraf mange ikke er computer-savvy. Derudover har mange butikker ikke højhastighedsadgang til internettet eller nok computere til at gøre dette til en levedygtig mulighed. "\nTorchiana mener desuden, at branchen sidder fast i en rut. Eksempel OEM-producentens stallede forslag om at tilbyde service dataonline som en løsning på problemet om borddiagnostik.\nÅben arkitektur, evnen til at integrere med gamle platforme og plug-and-play-adfærd er kritiske faktorer i succes for eftermarkedet e-handels initiativer. For jobber og installatører er tiden afgørende. En Internet-løsning kan være mere effektiv, men hvis grænsefladen ikke er intuitiv, har de ikke tid til at lære at bruge den. er sandsynligvis den drivende faktor på installationsniveauet.\n"Som softwarefirma har vi en løsning, der fungerer inden for vores kundes eksisterende forretningsmodel. Du kan ikke gå ind og sige, at verden vil være anderledes nu, fordi jeg er her. Alle vores ledende medarbejdere har stor erfaring på alle områder af eftermarkedet samt i softwareudvikling. Det gør det muligt for os at bevare vores fokus. Vi lærer helt sikkert hver dag, men det er ikke uddannelse på egen hånd, "siger Hermann.\nVirksomheder vil gerne se en investeringsafkast inden for tre til ni måneder, fordi de ikke har råd til at vente. De fleste virksomheder ønsker heller ikke at beskæftige sig med tredjeparter, som becomebusiness-partnere, i modsætning til softwareleverandører.\n"Ingen ønsker nogen midt i deres transaktioner med kunderne, fordi det rejser sikkerhedsspørgsmål og forstyrrer integriteten i din markedsføring budskab, "sagde Pyle.\nStartkapitalen er ikke tilgængelig for to år siden, men der er stadig succesfulde teknologibedrifter derude. De er dem der havde klare strategier og blev holdt ansvarlige for opfylde salgsmål og demonstrere investeringsafkast.\n"Det er for tidligt at komme til nogen konklusioner om virkningerne af internetteknologi på eftermarkedet. Bare fordi der ikke er nogen som har slået fejl, betyder det ikke nødvendigvis, at alle ideerne bag dem var store ", siger Hermann." Det er opmuntrende, når WD'erne starter beslutninger uafhængigt af deres programgrupper, fordi det tager båndet ud af processen. Vi skal finde måder at få teknikere og modstandere af telefonerne og online, og vi har brug for støtte fra producenter og WD for at få det til at ske, "sagde Davidow.\nTorchiana, der gør en masse træning i sin butik, bemærker, at internettet stadig ikke har haft stor indflydelse på hans kolleger. "Jeg tror ikke teknikere indser konsekvenserne af, hvordan Internetis vil påvirke deres job i fremtid." E-learning, online reservedele og online tekniske manualer er stadig langt ude for mange mennesker.\n1990'erne oplevede et rush of companestrying for at udnytte de muligheder, der blev præsenteret af internettet, mens ældre, etablerede spillere scrambled for at genopfinde deres forretningsplaner. Pludselig blev forbindelsen mellem leverandører og forbrugere strømlinet, til de opfattede ulemper ved jobberne, WD'er og mursten og mørtelhandlere. Plus, nobodyknew, hvad virkningen ville være på forbrugernes vaner.\nHvad der er blevet klart over tid, er, at internettet ikke ændrede tingene så meget som forudsagt, men det forsvandt heller ikke. I dag er det fortsat et meget kraftfuldt værktøj til at forbedre effektiviteten og nå nye kunder, og mange virksomheder har med succes integreret webteknologier i deres forretningsmodeller.\nReprintet med venlig tilladelse fra Automotive Aftermarket Industry Association.\nVideoer Relaterede Artikler: Yelawolf - till it.\nVigtigste » Biler » E-Handel Til Eftermarkedet\nSådan Fjerner Du En Radiatordæksel Uden At Skade Dit Køretøj\nInstallation af lastbilens camperskaller i lastbilens seng er en fantastisk måde at beskytte enhver last, du måtte transportere, og for at holde sengen ren og tør. Heldigvis kan det være en ret simpel og stressfri procedure at installere lastbilens camperskaller i lastbilens seng, især hvis du er bevæbnet med et nyttigt sæt tip.\nTip Til At Trække En Femtreds Camper


Houston Køkken Armartur Pull Out - Fliser, Klinker, Mosaik, Vægfliser\nForside / Fliser / Badeværelse / Armartur / Køkken Armartur / Houston Køkken Armartur Pull Out\nNi Sparar 1 085 kr\nLige Nu : 972 DKK/st\nHouston Køkken Armartur Poul Out i messing med krom overflade.\nEr et rustfrit eksklusivt Armartur, som anvendes i køkkenet til vasken og er et utrolig fint og elegant Armartur med rund hals, og pull out funktion, som betyder at slangen kan trækkes ud. Serien hedder Houston og der findes i alt 5 forskellige køkken armature at vælge imellem. Kan ikke tilsluttes til en opvaskemaskine.\nHouston Køkken Armartur Pull Out i messing med krom overflade. Er et rustfrit eksklusivt Armartur, som anvendes i køkkenet til vasken og er et utrolig fint og elegant Armartur med rund hals, og pull out funktion, som betyder at slangen kan trækkes ud. Serien hedder Houston og der findes i alt 5 forskellige køkken armature at vælge imellem. Kan ikke tilsluttes til en opvaskemaskine.


Borgen blandt de bedste tv-serier i England\n14/12/2013 KL. 12:41\nDen danske dramaserie viser, at dansk udenrigspolitik er mere end selfies, lyder The Guardians begrundelse.\nDen danske tv-serie Borgen, der handler om livets gang i Folketinget, er kommet ind på en niendeplads The Guardians liste over bedste tv-serier i løbet af året.\nSerien, der kørte på BBC4, roses for at sætte dansk udenrigspolitik i perspektiv.\n»Borgen antyder, at der er mere i dansk udenrigspolitik end at tage selfies med Obama og Cameron,« lyder rosen på The Guardians hjemmeside.\nEpisoden, som avisen henviser til, udspillede sig tidligere på ugen, da statsminister Helle Thorning-Schmidt tog et billede sammen med USA’s præsident, Barack Obama, og den engelske premierminister, David Cameron, til en mindebegivenhed til ære for afdøde Nelson Mandela. En episode, nogle mente var upassende.\nTager politiske problemer op\nBlandt de ting, der ifølge The Guardian, gør Borgen god er, at den tør tage politiske problemer op.\nBorgen var på sit bedste i episode fem, som beskæftiger sig med prostitutionsspørgsmålet. Skal prostitution forbydes, eller skal sexarbejdere være bedre beskyttet af staten? Er den svenske model mere fornuftigt ? Skal det være ulovligt at købe seksuelle ydelser, men ikke at sælge dem? De er svært at få øje på en britisk tv-serie, der er i stand til - eller tør - dramatisere dette politiske problem så eftertænksomt. Borgen er en god serie, fordi der er så meget det andet tv, der er overfladisk og upolitisk, mener The Guardian.\nEn anden ting, Borgen får plusser for, er, at den sætter fokus på, at det er hårdt at være enlig mor, lyder det fra avisen.\n»Den viser, at det er svært både at passe børn og have en karriere, fordi det går ud over børnepasningen. Politik er ikke bare, hvad der sker i Statsministeriet eller om valg. Politik handler også om det personlige,« lyder de rosende ord fra The Guardians panel, som håber, at en engelsk tv-serie vil fortsætte i samme spor som DR's serie, der formentlig ikke kommer flere sæsoner af.


Køb Voesh fodpleje, håndcreme, pedi-in-a-box, collagen-handsker etc.\nVoesh New York er helt fremme med det nye hotte indenfor hjemmespa til hænder og fødder. Voesh er den ultamative luksus pleje serie til dig der gerne vil forkæle dine hænder og fødder.\nDe eksklusive små sæt, der alle har hver sin egen duft er både smukke, praktiske og fåes til både hænder og fødder. Derudover findes der håndcremer og forskellige collagensokker, peeling socks og cooling knee high socks. De smukke æsker egner sig fortrinligt som en gave, værtindegave eller blot en lille overraskelse til en du har kær. Eller måske skal du bare forkæle dig selv, og opleve en ny duft hver gang.\nFantastiske produkter der er veganske og fri for gluten, phthalater, mineralske olier, syntetiske Sulfater og Triethanolamine.\nVoesh har forvandlet det ordinære til noget luxuriøst, med emballage der ser lækker ud, ligner en million, dufter vidunderligt og til en utrolig god pris. Her er tænkt over hver eneste detalje og du for virkelig meget lækkerhed fra det øjeblik du modtager æsken.\nForside / Brands / Voesh New York\nVoesh Velvet Luxe Vegan håndcreme – Cucumber Fresh


CORPORATE GOVERNANCE STRATEGIER I ET HYPERKOMPLEKST MASSEMEDIESAMFUND - PDF\nCORPORATE GOVERNANCE STRATEGIER I ET HYPERKOMPLEKST MASSEMEDIESAMFUND\nDownload "CORPORATE GOVERNANCE STRATEGIER I ET HYPERKOMPLEKST MASSEMEDIESAMFUND"\n1 Copenhagen Business School Cand.Merc.Kom (2011) CORPORATE GOVERNANCE STRATEGIER I ET HYPERKOMPLEKST MASSEMEDIESAMFUND Corporate Governance Strategies in a Hypercomplex Mass Media Society Kandidatafhandling udarbejdet af Karolina M. Dolata Vejleder Caspar Rose Censor Antal satsenheder: Antal normalsider: 79,9 12. DECEMBER 2011\n2 Abstract How can publicly listed Danish companies influence legislation through improved Corporate Governance communication in a hypercomplex mass media society? That is the key question this thesis addresses. Through a content analysis of financial statements of 177 publicly listed Danish companies and a shareholder analysis of the political agenda, the aim is to contribute to the body of literature on Corporate Governance and provide insights on how companies can improve their strategic communication. The methodological approach is based on three questions: 1) how do Danish companies comply with Corporate Governance and how is this articulated, 2) what are the main social groups involved in the agenda setting process in the mass media and what characterises their communicative practises, and 3) how can companies Corporate Governance communication be improved. The results show that the compliance rate for the companies is averagely 70 % of the proposed Corporate Governance recommendations of The Committee for Corporate Governance in Denmark. However, the quality of the compliance might be somewhat debateable as some of the content (especially among smaller banks) consists of copy-paste material. In continuation hereof, much of the compliance seems to resemble a tick-the-box exercise. Furthermore, the analyses indicate correlations between the most traded companies and compliance rate as well as a link between compliance rates and publicly visibility. By conducting a shareholder analysis of the social groups that together define the political agenda, it has been possible to identify the following groups: politicians, mass media and the following subgroups defined as the public agenda; (1) companies (2) union organisations, (3) experts (4) Committee on Corporate Governance and (5) investors. These groups constitute the political agenda in the mass media, which is crucial for companies to incorporate in their communications as these groups represent systems that coconstruct the concept of Corporate Governance through their respective logics. In conclusion, the thesis finds that the success of companies Corporate Governance communication is strongly linked to their capacity to incorporate the logics other systems, and their agents, abide to. 2\n3 Indholdsfortegnelse KAPITEL INDLEDNING PROBLEMFELT AKADEMISK BIDRAG PROBLEMFORMULERING AFGRÆNSNING AFHANDLINGENS STRUKTUR KAPITEL METODEN TEORI Niklas Luhmanns systemteori Iagttagelsen som udgangspunkt Systemer omverden Kommunikation som systemers mindste enhed Koder, temaer og programmeringer Organisationer, politikere og mediehuse Agenda Setting Dagsordensætningens to niveauer EMPIRI Avisartikler og akademiske undersøgelser Statistisk materiale og Corporate Governance-kommunikation Infomedia VALIDITET KAPITEL I HVOR HØJ GRAD FORHOLDER DE DANSKE BØRSNOTEREDE SELSKABER SIG KOMMUNIKATIVT TIL CORPORATE GOVERNANCE, OG HVORDAN ITALESÆTTES DENNE KOMMUNIKATION? KOMITÉEN FOR GOD SELSKABSLEDELSE ANBEFALINGERNE STATISTISK MATERIALE UNDERSØGELSESDESIGN OG DATA RESULTATER Alle selskaberne Total CG-Indeks efter virksomhedsstørrelse Fordelt på industrisektor Materialer Konsum IT og Forbrug Finans, herunder Banker DELKONKLUSION KAPITEL HVILKE OVERORDNEDE GRUPPER DELTAGER I DEN DAGSORDENSÆTTENDE PROCES I MASSEMEDIERNE I FORBINDELSE MED CORPORATE GOVERNANCE, OG HVAD ER DERES KOMMUNIKATIVE PRAKSIS? POLITISERINGEN AF SAMFUNDET HVAD ER DEN POLITISKE DAGSORDEN? DEN HYPERKOMPLEKSE POLITISKE DAGSORDEN Mediernes dagsorden Politikernes dagsorden Den offentlige dagsorden Hvilke Corporate Governance-aktører defineres igennem den politiske nyhed? Virksomheder De faglige organisationer Eksperter\n4 Komiteen for god selskabsledelse Investorerne DELKONKLUSION KAPITEL HVORDAN OPTIMERES VIRKSOMHEDERNES CORPORATE GOVERNANCE- KOMMUNIKATIONEN TIL OMVERDENEN, OG HVILKE FAKTORER BIDRAGER POSITIVT TIL DENNE UDVIKLING? MERE END BLOT ØKONOMI De ikke-økonomiske regnskaber CORPORATE GOVERNANCE-REGNSKABET BETALE SIG IKKE BETALE SIG KAPITEL AFSLUTNING KONKLUSION KRITISK REFLEKSION LITTERATURLISTE Bøger og videnskabelige artikler Artikler, tidsskrifter mm Hjemmesider, links mm BILAG BILAG 1: CORPORATE GOVERNANCE ARBEJDSPAPER BILAG 2: CORPORATE GOVERNANCE-AKTØRER FRA INFOMEDIA-ANALYSEN\n5 Oversigt over illustrationer Tabeller Tabel 1: Selskabernes gennemsnitlige score for Tabel 2: Gennemsnitlige score fordelt på virksomhedsstørrelse i Tabel 3: Selskabernes gennemsnitlige scorefordeling på industrisektor for Tabel 4: Corporate Governance-artikler fra Infomedia Tabel 5: Infomedia-virksomheder og deres score Tabel 6: Resterende C20-virksomheder med compliance over 69% Figurer Figur 1: Dearing & Rogers tre dagsordener og deres indbyrdes forhold illustreret Figur 2: Mediernes dagsorden og den politiske dagsorden som hinandens forudsætninger Figur 3: Den politiske dagsoden inkl. de tre underdagsordener Figur 4: Den hyperkomplekse politiske dagsorden Billeder Billede 1: Screen shot af Nyheder & Presse\n6 Kapitel Indledning Finanskrisen har sat sine spor; bankkrak, konkurser og diverse økonomiske redningspakker. Roskilde Bank, Amagerbanken, IT-Factory, Capinordic Bank, Forstædernes Bank etc. Danmark var ingen undtagelse. Set fra en erhvervspolitisk vinkel drejede det sig først og fremmest om, at få Danmark tilbage på sporet, og dernæst gik debatten på, hvad der skal gøres for, at det ikke sker igen. Løsningsforslag, både på finanskrisens konsekvenser og for et bedre samfund, er mange; Socialdemokratiet og Socialistisk Folkepartis bud var Fair løsning, mens den tidligere VKO-regering præsenterede deres genopretningspakken, og på sidelinien står Det Radikale Venstre, Liberal Alliance m.fl. med helt andre ideer. Bankpakker, vækstpakker, OECDrapporter og efterløn er blevet ord, vi så godt som dagligt kan læse i aviserne, eller som vi taler om i frokostpausen med kollegaerne. Sideløbende med debatten om Danmarks økonomi, har vi også set eksempler på, at politikerne har lovgivet, eller ytret ønsker om at lovgive den del af dansk erhverv, som traditionelt i Danmark har været forbeholdt soft law; nemlig Corporate Governance. Fx stillede Julie Rademacher (A) et forslag om, at danske børsnoterede selskaber skal indføre 40% kvinder i deres bestyrelser ellers vil selskaberne blive tvangsopløst 1, og EU vedtog det såkaldte 8. Direktiv, som indeholder bestemmelser om etablering af revisionsudvalg, hvilket er blevet implementeret i dansk lovgivning, med virkning fra første generalforsamling efter 31. December Corporate Governance blev første gang introduceret i Danmark i starten af 00 erne. Den gang, som nu, har de danske Corporate Governance-anbefalinger karakter af at være soft law, der gennem frivillighed bidrager til at mindske skelet mellem ejerskab og kontrol. God Corporate Governance-kommunikation skaber større tillid mellem investorerne og selskabets ledelse, mindsker risikoen for kriser og skandaler, samt øger bestyrelsens professionalisme. Egenskaber, der i dag, som for 10 år siden, er relevante. 1 Kvinder skal tvinges ind i børsfirmaer 6\n7 1.2 Problemfelt Erfaringer fra lande, hvor dele af Corporate Governance er hard law, viser, at det kan have store økonomiske omkostninger for selskaberne. Det estimeres 2, at The Sarbanes Oxley Act (SOX) i USA årligt koster hvert børsnoteret selskab 16 mio. dollars. 3 Ligeledes viser nogle forskningsbidrag, at fx indførelsen af kvindekvoter i de norske børsnoterede selskaber har en negativ effekt på bundlinien 4 Det kan derfor være en dyr affære for virksomhederne, når politikerne blander sig, og det er derfor også nærliggende at antage, at virksomheder foretrækker markedsbaserede løsninger. Sten Scheibye, nu tidligere formand for Komitéen for god selskabsledelse, mener at erhvervslivets selvregulering er langt bedre og mere fleksibel end såkaldt hard law 5. På trods af, at han vurderer, at soft law langt hen ad vejen virker efter hensigten, så erkender han dog også, at der er plads til forbedringer i virksomhedernes Corporate Governancekommunikation, især i henhold til fx vederlag, hvor virksomhederne stadig er forbeholdne over for udmeldinger om individuelle lønforhold: Det er klart, at hvis virksomhederne ikke er med, så er der stor risiko for lovgivning. ( ) Der er uden tvivl meget stor politisk fokus på de her forhold. For mig er der ingen tvivl om, at hvis vi ikke flytter os omkring oplysning om ledelsesaflønninger, vil vi komme til at adskille os mere og mere fra international praksis. 6 Simcorps administrerende direktør Peter Ravn, der er tidligere medlem af Komitéen for god selskabsledelse, er blandt de kritiske røster af soft law-systemet. Han mener, at der er for stor mulighed for ( ) misbrug af systemet i form af tynde forklaringer på afvigelser fra anbefalingerne ( ) 7 Han udtaler yderligere, at Det er ikke nok at skrive, at man har valgt at gøre det anderledes eller ikke finder det relevant. Omgivelserne skal have mulighed for reelt at vurdere, om der er givet en fornuftig vurdering af den enkelte anbefaling, og om en 2 Det er svært at konkludere præcist, hvad SOX årligt koster virksomhederne, da der er mange undersøgelser, der beregner ud fra forskellige metoder. Nærværende tal fremstår for forfatteren som et gennemsnitligt estimat. 3 SOX Costs Average $ 16 Million Per Company 4 Women on Board: Does Forced Diversity Hurt Firm Performance? 5 Scheibye-komité holder øje med selskaberne 6 Ibid 7 Scheibye-komité holder øje med selskaberne 7\n8 afvigelse er fornuftig. 8 Peter Ravn slutter følgende, hvis virksomhederne ikke forbedrer deres kommunikation: Så bliver der tale om hard law. 9 Denne afhandling tilsigter, at give de danske børsnoterede selskaber en forklaring på mekanismerne bag ved ny lovgivning, og hvordan selskaberne bedst forholder sig til kravene fra deres omkringliggende samfund, hvis de ønsker at arbejde strategisk for mindre hard law på Corporate Governance-området. Som det indikeres af ovenstående citater, har virksomhederne selv en indflydelse, og det er denne, der i nærværende afhandling er genstandsfeltet. 1.3 Akademisk bidrag Det overordnede formål med dette studium er, at tilegne sig en forståelse for Corporate Governance i den politiske offentlighed, herunder i særdeleshed, hvordan det italesættes, og hvordan de forskellige aktører påvirker hinanden. Dette gøres for endeligt at kunne komme med eksempler på best practice på området, samt ideer til de børsnoterede selskabers videre arbejde med Corporate Governance ud fra tesen om, at de ikke ønsker mere hard law på området. Tidligere akademiske studier af den danske politiske dagsorden, har vist de danske forhold, når det kommer til de dagsordensættende funktioner mellem treenigheden - politik, nyhedsmedier og den offentlige opinion (se fx Hjarvard, 1995). Andre studier har undersøgt danske virksomheders forhold til henholdsvis magthaverne og massemedierne (se fx Christiansen & Nørgaard, 2003). Derudover, er der foretaget undersøgelser af de danske børsnoterede virksomheders Corporate Governance compliance og god selskabsledelses indvirkning på virksomhedernes bundlinje (se fx Rose og Dolata, 2010). Der er dog ikke foretaget nogen systematisk akademisk undersøgelse af krydsfeltet politisk dagsorden og Corporate Governance, hvorfor afhandlingen søger at belyse dette aspekt. 8 Ibid 9 Ibid 8\n9 1.4 Problemformulering På baggrund af ovenstående refleksioner bliver denne afhandlings problemformulering som følger: Hvordan kan danske børsnoterede selskaber arbejde strategisk med deres Corporate Governance-kommunikation for at påvirke dansk lovgivning igennem meningsdannelsen i en politisk kontekst? Konkret udmønter afhandlingens problemformulering sig i følgende 3 delspørgsmål: 1. I hvor høj grad forholder de danske børsnoterede selskaber sig kommunikativt til Corporate Governance, og hvordan italesættes denne kommunikation? 2. Hvilke overordnede grupper deltager i den dagsordensættende proces i massemedierne i forbindelse med Corporate Governance, og hvad er deres kommunikative praksis? 3. Hvordan optimeres Corporate Governance-kommunikationen til omverdenen, og hvilke faktorer bidrager positivt til denne udvikling? 1.5 Afgrænsning Det overordnet formål med nærværende afhandling er at undersøge, hvordan danske børsnoteret selskaber italesætter Corporate Governance, hvilke grupper der deltager i den dagsordensættende proces og hvordan denne kommunikation kan optimeres. Afhandlingen tager således udgangspunkt i en dansk samtidig kontekst og forholder sig f.eks. ikke til europæisk lovgivning, der kunne forventes at påvirke diverse dagsordener i Danmark. Det er således en balancegang på den ene side at sikre både dybde og brede i afdækningen af genstandsfeltet og på den anden side beslutte, hvad der er nødvendigt og hvad der ikke er nødvendigt at præsentere for læseren. Et eksempel på dette kunne være udvælgelsen af hvilke begreber og dele af Luhmanns systemteori, der har været afgørende for at gengive teorien uden at miste dybden eller balanceringen af hvilke emner i databehandlingen, der har krævet yderligere uddybning og hvilke, der ikke har. 9\n10 Dataindsamlingen baserer sig på to dataset: 1) en analyse af 177 årsrapporter blandt børsnoteret virksomheder og deres egen-kommunikation ift. de danske Corporate Governance-anbefalinger for regnskabsåret 2008/ og 2) en indholdsanalyse af søgeordene Corporate Governance eller God selskabsledelse i perioden i Berlingske Tidende, Jyllands-Posten, Politiken og Børsen via Infomedia. Faktorer som f.eks. tid, ressourcer og pladsmangel 10 udgør endvidere naturlige rammebetingelser for afgrænsningen. Det ville med andre ord blive et for omfattende studie at skulle inddrage dels EU, men også virksomheder fra alle medlemslandene. Der er heller ikke i skrivende stund foretaget nogen undersøgelse af, hvordan europæiske nyhedsmedier påvirker hinanden etc. På baggrund af i forvejen foreliggende danske undersøgelser, har det givet mest mening ud fra et validitetsspørgsmål at tage udgangspunkt i disse omendskønt det med stor sandsynlighed ville have indflydelse på afhandlingens konklusioner at inddrage europæiske forhold. Det teoretiske perspektiv og den metodiske tilgang sætter således rammerne for konstruktionen af kontekstafhængig viden, hvilket resultaterne og konklusionerne også bør bedømmes ud fra. 10 Harboe,\n11 1.6 Afhandlingens struktur Denne afhandling er inddelt i følgende kapitler: Kapitel 1, Indledning: Her motiveres projektet og problemformuleringen. Kapitel 2, Metoden: Her præsenteres afhandlingens overordnede videnskabsteoretiske udgangspunkt, de anvendte teorier, empirien samt afslutningsvis reflekteres der over de i afhandlingen trufne valg samt deres betydning for samme. Kapitel 3, Delspørgsmål 1: Her analyseres danske børsnoterede selskabers Corporate Governance kommunikation. Formålet er at afdække status, samt at identificere, hvad der virker i kommunikationen og hvad der ikke gør. Kapitel 4, Delspørgsmål 2: Kapitlet starter med at definere den politiske dagsorden, hvorefter det fortsætter ud i en interessentanalyse, der har til formål, at afdække, dels hvilke aktører, der i Danmark er med til at påvirke den politiske dagsorden i forbindelse med Corporate Governance og dels hvad deres praksisser på området er. Kapitel 5, Delspørgsmål 3: Her sammenfattes gives på baggrund af foregående kapitler et konkret bud på, hvordan virksomhederne kan optimere deres Corporate Governancekommunikation. Kapitel 6, Konklusion: Her samles der op på hovedpointerne, således at afhandlingen ender med at besvare spørgsmålet, der har udgjort problemstillingen, der ligger til grund for afhandlingen. Endvidere afsluttes afhandlingen med en kritisk refleksion, der har til formål, at evaluere afhandlingen konklusioner, metode mv. 11\n12 Kapitel 2 Metoden Nærværende afsnit indeholder en redegørelse for valg af teori og empiri, beskrivelser af disse, samt en kritisk stillingtagen til den valgte metode. 2.1 Teori Der er i afhandlingen brugt to grundlæggende teorier, der her vil blive præsenteret. Niklas Luhmanns systemteori og teorien om Agenda Setting. Disse to teorier tjener hvert deres formål, og skal ses i forlængelse af hinanden. Systemteorien præsenterer en måde at anskue verden på, der kan siges dels at fungere som en kommunikationsteori, dels som en samfundsdiagnose og dels som en videnskabsteori. Systemteorien taler om iagttagelser gennem skel i et hyperkomplekst samfund, hvorfor teorien både er brugbar som analysestrategi, men også som ståsted for afhandlingens teoretiske udgangspunkt. Det er i den kontekst, at Agenda Setting-teorien skal ses og forstås. I et systemisk perspektiv iagttager Agenda Setting-teorien bestemte aktører og deres interaktion, baseret på bestemte skel for iagttagelse. Det er derimod ikke teoriens fokus, at forklare aktørernes bevæggrunde. Systemteorien bidrager med forklaringer på disse, dog ikke i et aktørperspektiv, men i et systemperspektiv. At ville analysere bestemte aktørers motiver eller logikker synes ikke at kunne gøres fyldestgørende, med mindre man på forhånd afgrænser sig til at undersøge en bestemt politiker/journalist/borger, og selv da må man tage højde for, at denne fx kan tale usandt eller ikke selv være bevidst om de bagvedliggende motiver. Flytter man derimod analysen af logikker/motiver op på et systemisk niveau, bliver man i stand til at se disse i et lys, der har en større generaliserbarhed, da disse netop ikke er personafhængige: Mennesker og individer har slet ingen plads i Luhmanns sociale systemer. De tilhører de sociale systemers omverdener. 11 Dermed ikke sagt, at billedet derved bliver fyldestgørende, men billedet bliver dog mere akademisk stringent. Brugen af de to teorier har ikke altid været gnidningsfri, idet som ovenover beskrevet, at den ene opererer på et systemisk niveau, mens den anden opererer på et aktørniveau. Som det vil 11 Kneer & Nassehi,\n13 fremgå i løbet af afhandlingen, vil der opstå situationer, hvor der på grund af denne forskel i analyseniveau vil opstå, hvad der kan virke som forsimplinger. Det er her nødvendigt at understrege, at der i disse tilfælde er tale om kompleksitetsreduktion, der har til hensigt at fremme en bestemt iagttagelse. Systemteorien forekommer, at være relevant i studier af komplekse samfund, hvor aktørerne er forbundet på tværs af hinanden. I sådanne sammenhænge giver det oftest ikke mening, at tale om en lineær påvirkning mellem aktørerne. Systemteorien adskiller sig fra et lineært teoriperspektiv ved at fokusere på den indbyrdes relation mellem elementerne i en helhed. Politikens Nudansk Ordbog definerer et system på følgende måde: Et sammenhængende hele i hvilket de enkelte dele er indbyrdes relaterede og fungerer efter principper. Denne definition er i fin overensstemmelse med systemteorien, hvor handlinger ses som sociale strukturer, der gensidigt definerer hinanden i et afhængighedsforhold; som læge og patient, eller lærer og studerende, gensidigt definerer hinanden. De principper, som handlinger fungerer efter, kan fx være værdier, standarder, forventningsstrukturer eller implicitte adfærdsregler. 12 I et lineært teoriperspektiv opfattes handlinger derimod, som ensidigt afhængige: Efter A følger B og så C 13. Denne afhandling beskæftiger sig med selskabers Corporate Governance-kommunikation i et komplekst samfund, hvor påvirkninger ikke altid synes, hverken logiske, eller lineære. Som det vil fremgå efter teoribeskrivelsen, er den eneste måde, hvorpå man kan reducere denne kompleksitet ned til noget håndterbart ved, at begrænse sit syn. Denne afhandling begrænser sit syn, ved at selektere på baggrund af teorien om Agenda Setting. Fokus vil derfor blive lagt på forskellige dagsordener, deres indbyggede logikker, samt de komplekse interaktioner dagsordenerne imellem Niklas Luhmanns systemteori Nærværende afhandlinger tager udgangspunkt i den luhmannianske tankegang, som den fremstår hos henholdsvis Lars Qvortrup, Georg Kneer & Armin Nassehi. Qvortrups Det hyperkomplekse samfund beskæftiger sig dels med Luhmanns grundbegreber, og dels med den del af teorien, som kan karakteriseres som en samfundsdiagnose, hvorimod Kneer & 12 Fuglsang, Ibid 13\n14 Nassehis bog Niklas Luhmann Introduktion til teorien om sociale systemer er, som titlen også illustrerer, en introduktion til teorien. De to værker er valgt, dels for at afgrænse til den del af teorien, der er brugbar i forhold til nærværende problemstilling, og dels pga. deres brede anerkendelse i akademiske kredse. Derudover er originalkilder og citater brugt, hvor det er fundet hensigtsmæssigt. Yderligere brug af Luhmanns originaltekster vurderes derfor ikke, at bibringe afhandlingen en merværdi. Iagttagelsen som udgangspunkt Fra 1600-tallet og frem har samfund, som fx det danske, differentieret sig i forskellige funktionssystemer med hver deres funktion; økonomi, videnskab, religion, familie, ret, massemedier, sundhed m.fl. 14 Samfundet er blevet polycentreret, og efterhånden hyperkomplekst, hvilket vil sige, at det contains more possibilities for connections than one as observer is capable of making 15 Et hyperkomplekst samfund kan ikke overskues fra noget enkelt observationspunkt -det være sig eksternt eller internt, men må iagttages fra en flerhed af observationspunkter med hver deres iagttagelseskode 16, der knytter an til de forskellige funktionssystemer. En stor del af disse iagttagelser er iagttagelser af iagttagelser: Af andres og/eller af egne iagttagelsesoperationer 17, hvilket systemteorien betegner som 2. ordensiagttagelser. I det moderne samfund tages mindre og mindre for givet, og derfor skal der større og større viden til for, at træffe de rigtige afgørelser. Men, da der er grænser for, hvad det enkelte hoved kan rumme, eller det enkelte funktionssystem kan kapere, differentieres samfundet ud i mindre systemer, der specialiserer sig i at håndtere en afgrænset problemstilling; Lægerne, eller mere præcist, den del af individet, der knytter an til sundhedssystem, iagttager gennem koden rask/syg. Individer, der knytter an til det juridiske system (fx jurister), iagttager forskellen på lovligt og ulovligt, politikerne på det parlamentariske eller magtmæssige mulige og umulige, forskerne på sandt og usandt, osv. 18 Hvad der derfor fremstår som rigtigt i et system, er det ikke nødvendigvis i et andet. 14 Luhmann, 2000a 15 Qvortrup, Luhmann benytter ordet iagttagelse i definitionen: betegnelse-ved-hjælp-af-en-skelnen 17 Qvortrup, Ibid 14\n15 Den, eller det, der iagttager, gør det altid under specifikke forudsætninger, og eftersom disse forudsætninger ikke længere kan antages at være universelle, må man opgive forestillingen om et fast centrum i en udefra kommende orden, eller i ét princip om mennesket. Det eneste, dette samfund ved, er, at det gør iagttagelser. Og det eneste universelle, det kan iagttage, er selve det at gøre iagttagelser. 19 Systemer omverden Systemteorien arbejder med distinktionen system omverden, hvilket vil sige, at alt er enten system eller omverden 20. Systemdannelse følger af stabiliseringen af en grænse mellem system og omverden, inden for hvilken en højere værdi af orden med færre muligheder, altså med reduceret kompleksitet, kan opretholdes invariant. 21 Ethvert system har filtre sæt af distinktioner, som afgør, hvad det beskæftiger sig med. Disse filtre gør det muligt for systemet, at se noget men altid på bekostning af alt andet. Blikket bliver selektivt. Det muliggør med andre ord, en øget kompleksitet indenfor det enkelte område - på bekostning af helhedsblikket. Kommunikation som systemers mindste enhed Traditionelt betragtes kommunikation, som transport af mening (se fx Shannon & Weaver, 1949). Systemteoriens syn er også her radikalt anderledes, fx kan to psykiske systemer, som er det tætteste systemteorien forholder sig til individer, ikke opnå direkte kontakt, eller sagt på en anden måde: person A kan aldrig få direkte adgang til person B s tanker. Person A kan kun forsøge, at forholde sig til det, som person B kommunikerer. Systemteorien betragter kommunikation ikke som transport af mening, men som selektionsprocesser, der har til hensigt at forstyrre Qvortrup, Der findes forskellige slags systemer: maskiner, organismer, sociale systemer og psykiske systemer. Når ordet system her i afhandlingen bruges er det udelukkende ment som henvisning til sociale systemer. 21 Kneer & Nassehi, Qvortrup,\n16 De sociale systemer eksisterer af kommunikationer. Derved ikke sagt, at mennesket ikke har relevans for systemet, men på samme måde, som hjernen eksisterer som omverden for bevidstheden, er mennesket omverden for det sociale system. Det sociale system opretholder sin eksistens ved hele tiden at skabe og genskabe nye kommunikationer, og derfor er det et autopoietisk system; de kommunikative processers eneste mål er deres middel fortsættelse af sig selv. Til forskel fra målrationalitet kan vi altså her tale om særlig cirkulær rationalitet, der begrunder sig i sig selv. Kommunikation er en kæde af selektioner: 1. A italesætter X frem for Y, 2. A vælger derefter måden hvorpå X skal italesættes frem for alle mulige andre måder at italesætte det på, og til sidst vælger B, hvordan han ønsker at forstå det (frem for alle mulige andre måder at forstå det på) alle 3 selektioner skal være til stede, før der er tale om kommunikation 23. De kommunikative selektioner har til formål, at reducere den føromtalte kompleksitet, verden består af 24. Da systemer er udtryk for bestemte kommunikative selektionshandlinger, der over tid har stabiliseret sig, opstår visse forventninger, der letter kommunikationen. Fx hjælper lægens kittel og stetoskop os med at forstå, hvad lægen med størst sandsynlighed mener, når han spørger: Hvordan går det? Koder, temaer og programmeringer Hvert system har sin måde at iagttage verden på - gennem en skelnen mellem sig selv og sin omverden. Denne skelnen bliver kommunikeret i en bestemt binær kode, hvor kodens positive side iagttages. Det økonomiske system iagttager verden ud fra koden betale sig/ ikke betale sig, og det politiske system iagttager verden ud fra koden magt/ ikke magt etc. Når et system, som fx det økonomiske iagttager noget gennem sin bestemte kode, ved vi på forhånd, at det ikke er alting, der bliver iagttaget. Det er altid på bekostning af noget andet, for fokus lægges på fx profit versus tab, omkostninger, priser, betalingsdygtighed etc. 25 Ligeledes er systemernes iagttagelser kendetegnet ved, at forskellige systemer ikke kan tale sammen, da de taler i forskellige binære koder. Systemerne kan, ifølge systemteorien, udelukkende irritere hinanden. 23 Qvortrup, Ibid 25 Ibid 16\n17 Når noget sker, dannes først et tema, hvorved andre temaer udelukkes. Vi kan bruge et eksempel til at illustrere dette: Finanskrisen. Temaet kunne blive amerikansk politik, ledelse af banker, økonomiske bobler, arbejdsløshed, Corporate Governance etc. Temaet giver derefter kommunikationen en form: Man kan ikke reagere på forstyrrelse uden at sige, hvad reaktionen retter sig imod, og hvor den peger hen. 26 Når temaet er valgt 27, skal det kodificeres, derved handler kommunikationen ikke længere kun om fx Corporate Governance, men perspektiveres i forhold til fx koderne ret/uret, orden/uorden, magt/afmagt. Endeligt kobles tema og kode sammen i et program, der siger noget om, hvad der er i orden/uorden eller, hvordan orden kan genetableres. Med andre ord forbinder programmet kode og tema. 28 Der er tale om kommunikative selektionshandlinger, der er kontingente der kunne lige så vel være blevet valgt andre temaer, koder eller programmer. Organisationer, politikere og mediehuse Organisationer er polygene, men knytter primært an til ét funktionssystem. Dette har bl.a. til formål, at stabilisere forventningerne og fremme beslutningsprocesserne 29. Organisationer refererer altså til flere forskellige funktionssystemer, men de defineres i særlig grad af kun ét funktionssystem, som er styrende for organisationens overordnede kommunikation og selvforståelse. Det skaber visse forventninger, og faciliterer både beslutningsprocesser og forhold til omverdenen. Erhvervsvirksomheder er organisationer, hvis beslutningspræmisser domineres af referencen til det økonomiske funktionssystem. Vi har fx ikke en forventning om, at de vil italesætte juridisk retfærdighed eller akademisk sandhed, men til gengæld forventer vi, at deres fokus er på at tjene penge. Politikere knytter ligeledes an til mere end ét funktionssystem, men har primat i det politiske. Vi har en forventning om, at de bevæger sig rundt i en verden præget af begreber, som magt, flertal, finanslovsforhandlinger, stemmer, valgkamp etc. Mediehuse, derimod, konstrueres i højere grad af iagttagelsen; iagttages et mediehus som en virksomhed, knyttes mediehuset op mod det økonomiske system, hvor begreber som fx bladsalg, publikumssegmenter, pris, abonnementer og bundlinie udgør koden. Iagttages 26 Qvortrup (2000) 27 Temaer får sjældent lov at stabilisere sig; de strides i stadige konkurrencer med andre temaer 28 Qvortrup (2000) 29 Holmström (2003) 17\n18 mediehuse derimod som stabiliseringen af journalistikken, består disse iagttagelser af begreber, som nyhedskriterier, journalistisk etik, indlandsstof, kilder etc Agenda Setting Agenda Setting-teori handler om de processer, der fører til, at noget kommer på den politiske dagsorden, og ikke mindst, hvilken indflydelse denne overordnede dagsorden har på andre dagsordener, såsom politikernes, den offentlige og mediernes. Med politisk dagsorden forstås her: a general set of political controversies that will be viewed at any point in time as falling within the range of legitimate concerns meriting the attention of the policy. 30 Et emnes væsentlighed er i sig selv ikke en automatisk adgangsbillet til den eftertragtede dagsorden. Der vil altid eksistere langt flere emner, end der er plads til, hvilket betyder, at Agenda Setting skal betragtes, som en politisk proces, hvor forskellige aktører som for eksempel organisationer, politikere eller journalister, prøver at flytte opmærksomheden fra dette eller hint emne over på egne. Kampen om opmærksomhed, og ikke mindst organiseringen af den, har karakter af et nulsumsspil, idet et nyt emne på den politiske dagsorden ofte er betinget af et andets exit. 31 Dagsordensætningens to niveauer Fra dagsordenhypotesen så dagens lys som selvstændig teori i begyndelsen af 1970 erne, foregik analysen udelukkende på det, der i dag kaldes dagsordenteoriens første niveau. Her handler det først og fremmest om, hvilke emner, der får kæmpet sig vej til dagsordenen og i anden omgang, hvordan emnerne derefter prioriteres i forhold til hinanden. Analysen på første niveau foregår med andre ord i høj grad, ved at måle emnets synlighed via dets kvantitative eksponering i medierne. I stedet for blot at fokusere på et emnes kvantitative tilstedeværelse på en given dagsorden - hvilke emner skal vi mene noget om, ønskede man at bringe analysen videre ned i selve teksten for, at undersøge dens ordlyd og samlede forståelsesramme. Altså, hvordan emnet italesættes og således tager sig ud på mediernes dagsorden, hvad der eventuelt holder emnet 30 Dearing & Rogers, Ibid 18\n19 på dagsordenen, og hvilken indflydelse italesættelsen har på den offentlige mening (hvad vi skal mene om emnet). Dermed bliver det muligt, at anskue analyseobjektet gennem en mere kvalitativ brille, hvor de diskursive aspekter, i form af vinklinger og fortolkninger, er i centrum. Flere forskere, (Ghanem, 1997; McCombs, 2004; Ørsten, 2005 etc.), mener på denne baggrund, at dagsordenteoriens andet niveau rimer på begrebet framing. Ghanem (1997) går i forbindelse med lanceringen af Agenda Settingens andet niveau så langt, som til at pointere, at: No discussion of the second level of agenda-setting is complete without an extensive examination of media frames 32 I dansk forskning er der ligeledes tradition for at sammenkæde Agenda Settingens andet niveau med framing, (Laursen, 2001; Hjarvard et al., 2004; Ørsten et al., 2005). Framing kan i medievidenskabelig sammenhæng siges, at udgøre mediernes fortolkning af, inden for hvilken ramme et emne skal forstås. Denne journalistiske indramning retter modtagerens opmærksomhed mod bestemte dele og opfattelser af emnet, og udelader i sagens natur en lang række andre emner. Dermed formidles en bestemt fortolkningsramme videre, som sætter emnet ind i en kontekst, der ifølge sammenhængens fortalere, kan have stor effekt på modtagerens holdnings- og livsverden. Hermed bliver medierne både arenaen, hvorigennem den politiske dagsorden kan iagttages, men også selvstændige aktører med egne dagsordener. Der vil herefter blive skelnet mellem mediernes dagsorden, politikernes dagsorden, den offentlige dagsorden, samt den politiske dagsorden, der skal forstås som de fortsatte resultater af nulsumspillet, der foregår mellem disse aktørers dagsordener. Begrebet Agenda Setting vil under kapitel 4 blive yderligere præsenteret i forbindelse med, at spørgsmålet om, hvad en politisk dagsorden er, og hvordan den sættes. Dette er valgt, da Agenda Setting ikke er én teori, men hvad man kan kalde en paraplybetegnelse for forskellige akademiske forskningstraditioner, som fx medieteori, politologi og kommunikationsteorier, der beskæftiger sig med, hvad der skal til for at sætte den politiske dagsorden. 2.2 Empiri Nedenfor præsenteres den empiri, der ligger til grund for afhandlingen. 32 Ghanem,\n20 Avisartikler og akademiske undersøgelser Hvor det har været muligt, at henvise til forskere og disses undersøgelser er dette gjort, da denne form for empiri, qua dens akademiske ståsted, må betragtes som pålidelig og valid. Der vil i afhandlingen blive brugt artikler, hvor det vurderes at bidrage med yderligere information, eller hvor der ikke foreligger et akademisk alternativ. Når man beskæftiger sig med en samtidig problemstilling, hvis præmis er, at den er konstant foranderlig, kan det være nødvendigt, at benytte diverse avisartikler som empirisk grundlag. Verden ændrer sig i et sådan tempo, at den akademiske verden ikke altid kan nå, at publicere forskningsrapporter, der dækker denne udvikling, mens den stadig står på. Avisartiklerne er valgt ud fra et kriterium om størst mulig validitet. Derfor er de store danske omnibusaviser samt nicheavisen Børsen brugt frem for mere tvivlsomme internetkilder som fx holdnings-blogs eller wikipedia.dk Statistisk materiale og Corporate Governance-kommunikation Grundlaget for den kvantitative empiri i kapitel 3 udgøres af de på NASDAQ OMX Copenhagen (OMX) børsnoterede selskaber for regnskabsåret /2009, der forholder sig til de danske anbefalinger. Der er tale om 177 selskaber (24 LargeCap, 46 MidCap, 107 SmallCap selskaber). Konkret udgøres empirien af disse selskabers offentligt tilgængelig egen-kommunikation dvs. indhold på deres hjemmesider samt selskabernes årsrapporter. Selve undersøgelsesdesignet beskrives nærmere i afsnit 3.4 (Undersøgelsesdesign og data) Infomedia Når man undersøger politiske dagsordener, hvilke aktører, der bidrager til disse og lignende, er der i akademiske kredse i Danmark præcedens for at benytte Infomedia som værktøj. Således lægger denne afhandling sig i samme tradition for empiriindsamling. Den konkrete fremgangsmåde vil blive beskrevet i forbindelse med, at Infomedia-analysen aktualiseres i afhandlingens kapitel 4. 20


BIG FAT SNAKEFem stjerner til Big Fat Snake - tilbage til rødderne - BIG FAT SNAKE\nFem stjerner til Big Fat Snake – tilbage til rødderne\nKommercielt selvmord eller moderigtigt retro? – Big Fat Snake vender tilbage til de gamle værdier\nBig fat Snakes nyeste album ’IdiOcrazy’ lyder som hitmateriale – fra 1979. Og dét skal opfattes som en kompliment.\nFør studiealbummet, der i dag også udkommer på vinyl, fik sin endelige titel, gik det nye projekt under navnet ’Gamle idioter’. Og dét er let nok at forstå.\nIkke alene er hele skidtet nemlig indspillet på en gammeldags 16-spors analog båndoptager (i modsætning til moderne digital-teknologi) – Ét spor til hvert instrument plus det løse. Optagelserne foregik også live i studiet – i en gammel hytte i Sverige. Og med en anden analog-fan, L.I.G.A.-producer Chief One, bag mikserpulten tog det blot tre dage at få samtlige ti nye sange i kassen – Man skal måske være godt dum for at indspille på denne måde. Men det her er sådan, vi kan lide vores musik. Det er så tæt på rockens dna, som muligt, siger bandets forsanger, Anders Blichfeldt til BT.\nDyrt og primitivt\nPå flere af deres seneste album har det 24 år gamle rockband fået kritik for at lyde FOR poleret og FOR pænt. Til gengæld fik en lille håndfuld sange, indspillet live og let skramlende i Chief Ones studie for få år siden, masser af ros fra både fans, kollegaer og anmeldere.\nOg det er denne teknik, BFS nu har brugt på hele ’IdiOcrazy’, som gruppen med Anders’ ord har brugt ’halvandet år og vores egne surt opsparede penge på’.\nForud for de tre hektiske indspilningsdage i Varispeed Studiet i Sverige, øvede bandet nemlig de nye sange i én uendelighed. Og derfor kunne de det hele udenad, da Chief One endelig trykkede på ’record’-knappen.\nLandets bedst sælgende\nOg uanset om ’IdiOcrazy’ bliver en kommerciel maveplasker eller en returbillet til de gode gamle dage, hvor BFS var landets bedst sælgende band, så har Anders og kompagni en masse at være stolte af.\nLige fra startskuddet til album-åbner ’Ramblin’ Man’ er der nemlig dømt ’totalt nærvær’ og ’maksimal melodi’ på ’IdiOcrazy’.\nBedst med pop\nBedst er bandet efter min mening stadig, når de lader poppen snige sig ind i det autentiske og dynamiske lydbillede. Og således er nye sange som ’Swayed’ og albummets første singleuddrag, ’She Lives for Today’ blandt mine favoritter. Men allerede efter få gennemlytninger står det klart, at ’IdiOcrazy’ ikke rummer én eneste smutter.\nSåledes svinger rockere som ’Cheap Wine and Dine’ og Devil In the Jukebox’ som en charmerende blanding af 70er-KISS og sydstatsrockerne fra Lynyrd Skynard. Det udødelige guitartema, som Robert Plant også genbrugte på Led Zeppelins ’Whole Lotta Lovin’’, giver ’Inside/Outside’ en glans, der er både moderne og tidløst traditionel.\nOg albummet afrundes smukt af balladen ’Ophelia’s Song’ (en fremtidig koncertfavorit) og den solide ’Anystreet Anywhere’ – Endnu to sange, der beviser, at BFS stadig har en masse på hjerte.\nIdiOcrazy, Big Fat Snake, 5 ud af 6 stjerner http://www.bt.dk/musik/tilbage-til-roedderne-fem-stjerner-til-big-fat-snake


Forside > Søgning > lensafløsningsloven 1919\nBilledet viser 6 af de politikere, som spillede en væsentlig rolle i forbindelse med vedtagelsen\nLensafløsningsloven 1919: Lov af 4. okt. 1919, hvor len, grevskaber og de såkaldte stamhuse i henhold til grundloven af 1849 blev ophævet. Staten opgav her hjemfaldsretten mod at besidderne over en nærmere fastsat periode afgav op til 25% af godset, og mod erstatning skulle stille en bestemt del af den afgivne jord til rådighed for oprettelse af husmandsbrug. Lensbesidderne søgte at opnå dom for, at loven var grundlovsstridig ved at være et indgreb i den ukrænkelige, grundlovssikrede ejendomsret. Men da len og grevskaber netop var at opfatte som »lån« til bestemte adelsslægter var kampen forgæves, og i 1920'erne nedlagdes en række godser, mens hovedparten overgik til fri ejendom, hvoraf en del fortsat ejes af de gamle slægter.\nLensafløsningen var en proces, hvorunder len, stamhuse og andre majorater afskaffedes. En lang række af Danmarks største godser var fra den tidlige enevælde blevet samlet i grevskaber, baronier og stamhuse, der gik udelt i arv til ejerens førstefødte søn, eller til den nærmeste mandlige arving hvis der ikke var sønner. Som følge af en lov i 1919 blev disse særordninger ophævet, og en del af godsernes jord solgt fra til oprettelse af statshusmandsbrug.\nVed vedtagelsen af lensafløsningsloven eksisterede der i alt 74 majorater med jord: 21 grevskaber, 14 baronier, 31 stamhuse og otte fideikommisgodser og slægtsgodser.\nForløbet op til loven\nI en såkaldt løfteparagraf i Grundloven af 1849 blev len og stamhuse ophævet. Meningen var, at lenene skulle gøres frie. Det vil sige, at arveretten til ejendommene fremover skulle følge de almindelige arveregler. Samt at ejendommene kunne sælges på det fri ejendomsmarked.\nSpørgsmålet om afløsning af lenene var dog kontroversielt, da godsejerklassens økonomiske og politiske magt afhang af, at de store godskomplekser forblev samlede.\nPartiet Højre, der var ved magten fra 1865 til systemskiftet i 1901, forsvarede godsejernes ret til selv at forvalte deres ejendom. Med henvisning til, at godsejerne ofte brugte en del penge på sygepleje, skolegang og andre alment fremmende initiativer til gavn for egnens borgere, argumenterede Højre også for lenenes samfundsnyttige værdi. Godsejerne var af både følelsesmæssige og økonomiske grunde utilbøjelige til at ophæve lenene. Derfor undlod godsejerne at gennemføre grundlovens løfteparagraf, mens de stadig havde den politiske magt og kunne have afløst lenene på favorable vilkår for besidderne.\nEfter systemskiftet i 1901 kom der på ny fokus på jordreformer, og afløsningen af lenene fremstod efterhånden som en nærliggende mulighed for at skaffe jord til jordløse husmænd og landarbejdere. I 1909 blev nedsat en lenskommission, der afgav betænkning i 1913. Vigtigere blev imidlertid en landbokommission, der blev nedsat i 1911 for at se på en lang række af landbrugets forhold. Den var blandt andet interesseret i mulighederne for at skaffe jord til mindre brug, og i dens betænkning fra 1916 blev de tanker formuleret, der blev grundlag for loven om lensafløsningen. Det radikale Venstre, der havde tætte bånd til husmandsbevægelsen, havde overtaget regeringsmagten i 1913, hvilket også gjorde, at lensafløsningen kom højt på den politiske dagsorden.\nLandbokommissionen foreslog, at afløsningen skulle ledsages af dels en afgift på 10 %, dels et tvunget frasalg af en fjerdedel af de berørte godsers jord til staten mod erstatning. Denne model blev grundlaget for de videre overvejelser, hvor meget af den politiske debat kom til at handle om størrelsen af afgift og bortsalg.\nRegeringen fremsatte i 1919 et lovforslag, der regnede med en afgift til statskassen på enten 20 eller 25 % af majoratets værdi. Fra regeringens side blev afgiften bl.a. begrundet med, at jordbesiddernes formuer var vokset kraftigt under krigen, uden at det skyldtes nogen særlig indsats fra deres side. Under forhandlingerne om lensafløsningsloven i Folketinget støttede De Radikale og Venstre dette forslag, mens Socialdemokratiet foreslog en afgift på 50 % af majoratets værdi, og De Konservative trods principielle betænkeligheder ved en afgift ud fra en pragmatisk tilgang anbefalede et niveau på 15 %. Lensafløsningen gennemførtes i skyggen af den russiske revolution i 1917 og de revolutionære tilstande i Tyskland lige efter 1. verdenskrig, hvilket givetvis har påvirket stemningen, så ingen forestillede sig, at en løsning uden en statslig afgift var realistisk. Den endelige lov blev vedtaget i Folketinget med 53 stemmer for og 25 imod. Socialdemokraterne og nogle konservative stemte imod, mens Venstre, de radikale og andre konservative, deriblandt Asger Karstensen, stemte for.\nMed loven blev alle majoratsejere, der ønskede afløsning, påbudt at indbetale 25 % af ejendoms-, jord- og interiørværdien til statskassen, hvis ejendommene ved mandslinjens uddøen skulle være hjemfaldet til staten og 20 %, hvis dette ikke var tilfældet. Det var i princippet frivilligt at gå med til afløsning, men undlod ejerne det, skulle de betale hhv. 1,2 % og 1 % af lenets værdi i løbende årlig afgift til staten. Derfor gik samtlige ejere med til at gennemføre afløsningen over en relativt kort årrække, og de sidste majorater afløstes i 1930.\nSom en del af lensafløsningen fik Statens Jordlovsudvalg ret til at erhverve op til 1/3 af godsets jorder mod en erstatning, der dog med den danske jurist og retshistoriker Ditlev Tamms ord "kun med god vilje kunne siges at være fuldstændig". Tamm tager i det hele taget afstand fra processen og især den statslige afgift, som han kommenterer med ordene:\n"At et så simpelt lovindgreb skulle afføde en afgift til staten kunne være svært at begrunde med andet end grådighed, manglende respekt for ejendomsretten og politisk ligegyldighed over for en samfundsklasse, der identificeredes med rigdom og lediggang, og som måtte anses for frit bytte, når nye magthavere trådte til".\nI de næste år fulgte et retsligt efterspil. Godsejerne og konservative kredse mente, at den fri ejendomsret var tilsidesat med håndteringen af lensafløsningen. Det fik to af de større godsejere, Christian Sehestedt-Juul III og Oscar Preben Fritz Leopold Løvenskiold, til at lægge sag an mod staten i en koordineret aktion. Deres påstand var, at loven var i strid med grundlovens sikring af ejendomsretten og derfor burde omstødes af domstolen. De fik begge medhold i Landsretten, men tabte i Højesteret. Her skelede dommerne i høj grad til flertalsstemningen i rigsdagen i deres fortolkning af Grundloven. De tolv højesteretsdommere havde dog ikke været enige. Ifølge voteringsprotokollerne fordelte holdningen sig med henholdsvis 8-4 og 9-3 mod stadfæstelse af landsrettens dom i de to sager. Et mindretal af dommerne mente altså, at loven var grundlovsstridig; en enkelt talte således om "konfiskation" under voteringen.\nKonsekvenser af lensafløsningen\nLov nr. 563 af 4. oktober 1919 om lens, stamhuses og fideikommisgodsers samt de derhen hørende fideikommiskapitalers overgang til fri ejendom – lensafløsningsloven – fik store konsekvenser for en lang række af landets store godser. Lensafløsningen betød afslutningen på den centrale økonomiske, politiske, sociale og kulturelle rolle, som de danske majorater havde indtaget gennem de foregående to-tre århundreder, samtidig med at den skabte grundlaget for 2300 nye husmandsbrug og gav 750 eksisterende, mindre brug tillægsjord, så de nåede op på en mere realistisk driftsøkonomisk størrelse. I alt blev 74 jordmajorater og 42 båndlagte kapitaler (dvs. såkaldte substitutioner og pengefideikommiser, formuer bestående af andre værdier end jord, der havde fulgt de samme særlige arveregler og også blev omfattet af den nye lov) afløst i tiåret efter lovens vedtagelse.\nAdskillige af de store godser havde tidligere udgjort små mini-samfund, som også var ansvarlige for de ansatte og deres børns sundhed, uddannelse og sociale sikring, også efter arbejdslivets ophør. Et godt eksempel herpå var Grevskabet Langeland, som stod for driften af en lang række skoler og sundhedsmæssige tiltag for grevskabets ansatte, ligesom godsets ældre medarbejdere kunne overgå til overkommelige arbejdsopgaver – f.eks. i slotsparken – når kræfterne begyndte at aftage.\nDenne type af funktioner ophørte med lensafløsningen, hvor alle berørte godser blev økonomisk pressede i en sådan grad, at de var nødsaget til at koncentrere de økonomiske ressourcer om at få den tilbageblevne landbrugsdrift til at fungere. Det offentlige overtog herefter de sociale og uddannelsesmæssige opgaver, som godserne tidligere havde haft ansvaret for.\nPå det kulturelle område betød lensafløsningen, at adskillige godser måtte frasælge væsentlige dele af deres historiske indbo for at betale statsafgiften. En hel del indbo blev i den forbindelse opkøbt af Frederiksborgmuseet, hvis direktør Otto Andrup spillede en væsentlig rolle i værdiansættelsen og forhandlingerne om det offentliges kulturhistoriske interesse i de mange værdier, der var samlet på en række af herregårdene og slottene. Hovedparten af det frasolgte indbo forsvandt dog ud i fri handel.\nDette gjaldt i særlig grad for nogle af de godskomplekser, som faldt helt fra hinanden som følge af de nye arveregler og det økonomiske dræn, som lensafløsningen samtidig medførte. Til denne gruppe hørte Gammel Estrup, hvis rige interiør, opbygget gennem ca. 600 års ubrudt arvegang i slægterne Brock og Skeel/Scheel, i 1926 blev solgt på en række auktioner, inden selve godset og hovedbygningen også blev solgt af arvingerne efter lensgreve Christen Scheel. Noget tilsvarende var tæt på at ske med Rosenholm, en anden af de meget gamle besiddelser for den danske højadel, som havde været i slægten Rosenkrantz' eje, siden dets opførelse blev påbegyndt i 1559. Efter lensbaron Hans Rosenkrantz' død i 1936 blev selve godset samt skoven solgt, men Hans Rosenkrantz' hustru af første ægteskab, lensbaronesse Christiane Rosenkrantz (født komtesse Wedell-Wedellsborg), købte for egne midler hovedbygningen samt den omgivende park og sikrede den dermed for slægten, selvom dens økonomiske fundament i land- og skovbruget var borte. Frederiksborgmuseet opkøbte samtidig, støttet af Carlsbergfondet, en stor del af indboet, herunder væsentlige dele af den enestående portrætsamling og lod en betydelig del deponere på stedet. Dog blev et stort antal portrætter overført til Frederiksborgmuseet. En række nødlidende godser blev i forbindelse med lensafløsningen overtaget helt af Statens Jordlovsudvalg. Det gjaldt f.eks. slægten Bille-Brahe-Selbys godser Hvedholm og Østrupgård på Fyn.\nI alt var det godt en tredjedel af majoraterne, som ikke overlevede mellemkrigstiden som slægtsgodser. Selvom restejendommen efter afløsningen i mange tilfælde stadig var anselig og fra starten sjældent særlig behæftet med gæld, var mellemkrigsårene hårde for landbruget, og mange af godsejerne formåede ikke at omstille sig til de nye forhold, der krævede besparelser på udgifterne såvel i hovedbygning som drift.\nJuristen Ditlev Tamm og historikeren John Erichsen beskriver lensafløsningen og den tilhørende udstykning med disse ord:\n"De mange husmandsudstykninger som følge af oktoberlovene var formentlig den største omfordeling af jord, der var gennemført i Danmark siden landboreformerne i slutningen af det 18. århundrede. Jord, der i århundreder var indgået i store godskomplekser og havde tilhørt slægter som Ahlefeldt, Bertouch-Lehn, Brahe, Danneskiold-Samsøe, Holstein, Lerche, Lehn og Reventlow m.fl., blev nu overtaget af nybagte husmænd med navne som Andersen, Hansen, Jensen, Nielsen, Olsen, Pedersen og Sørensen, der dyrkede deres jord i småbrug på få hektar".\nForrige: lanternespir Næste: lensmand\nBrugernes vurdering 2,3 (4 stemmer)\nSiden er blevet set 1.682 gange - Se og skriv kommentarer herunder.


Kommende lovforslag om regnskabsregler og revisionspligt | EY Danmark\nI det kommende folketingsår er der udsigt til særligt to lovforslag, som får betydning for de nugældende regnskabsregler og kravene til revisorinddragelse.\nDet fremgår af regeringens lovprogram for 2021/22, som blev offentliggjort ved Folketingets åbning tirsdag den 5. oktober 2021.\nLovforslag om øget revisorinddragelse og nye bogføringsregler\nI juni 2021 blev der indgået en bred politisk aftale om skærpet revisorpligt for mindre selskaber, som har en mere risikobaseret tilgang til kravet om revisorinvolvering. Den oprindelige aftale lægger op til, at virksomheder med en omsætning på mellem 5-8 mio. kr. i 11 såkaldte risikobrancher fremover skal have en revisorerklæring (efter eget valg) på regnskabet, og at virksomheder med en balancesum på over 50 mio. kr. skal have foretaget revision.\nHerudover er der i den politiske aftale fokus på at øge digitaliseringen af virksomhedens bogføringsprocesser, idet der lægges op til en skærpelse af kravene til opbevaring af bogføringsmateriale fx gennem øget brug af digital opbevaring, bogføring eller krav om en sikkerhedskopi af regnskabsmaterialet.\nDesuden ønskes det at styrke myndighedernes kontrol med virksomhedernes overholdelse af selskabsloven samt bogførings- og regnskabslovgivningen gennem en skærpelse af reglerne for fravalg af revision samt indførelsen af en mere systematisk bogføringskontrol.\nDenne politiske aftale følges nu op med et lovforslag, som forventes fremsat i februar 2022. Lovforslaget kan derfor først forventes vedtaget i løbet af foråret 2022, hvorfor kalenderårsregnskaberne for 2021 ikke forventes påvirket af dette lovforslag. Vi følger udviklingen og følger op med nærmere information, når lovforslaget er fremsat.\nLovforslag om skærpede krav til måltal og politikker for det underrepræsenterede køn\nMed dette kommende lovforslag er der udsigt til skærpede krav til måltal og politikker for det underrepræsenterede køn samt øget transparens i de største danske virksomheder. Lovforslaget har til formål, at de største danske virksomheder skal arbejde hen imod en ligelig kønsfordeling på minimum 40/60 af kvinder og mænd. Lovforslaget indbefatter bl.a. ændring af selskabsloven og årsregnskabsloven.\nDette lovforslag forventes fremsat i januar 2022, hvorefter vi følger op med nærmere information om de konkrete forslag til lovændringer på dette område.\nI det kommende folketingsår er der udsigt til særligt to lovforslag, som får betydning for de nugældende regnskabsregler og kravene til revisorinddragelse. Det fremgår af regeringens lovprogram for 2021/22, som blev offentliggjort ved Folketingets åbning tirsdag den 5. oktober 2021. Det ene lovforslag handler om øget revisorinddragelse og nye bogføringsregler. Det andet handler om skærpede krav til måltal og politikker for det underrepræsenterede køn.


bandsoftomorrow.com | Iceage slår benene væk under dig i deres nye single\n03 feb Iceage slår benene væk under dig i deres nye single\nPosted at 10:42h in Nyheder\tby\tAlbert Lund Kuhlmann\nFoto: Mishael Phillip\nMed den nye single “The Holding Hand” giver de rutinerede danske post-punkere Iceage, dig følelsen af at håndbremsen bliver trukket i den bil, der er ved at køre dig videre på livets landevej.\nSiden debutalbummet blev udgivet for 10 år siden, har Iceage haft et solidt greb om den danske post-punk-scene. Med fire album i baggagen er de nu tilbage med singlen “The Holding Hand”, der beskriver følelsen af at være fanget i en sløret virkelighed, hvor det er svært at kende forskel på styrker og svagheder. Forsanger Elias Bender Rønnenfelts ængstlige jamren tager dig igennem den fem minutter lange rockballade. Og hver gang man føler, man har lært den at kende, skifter den tempo eller tøver så meget, at man mister fodfæstet, og igen må prøve at finde hoved og hale i det danske rockbands univers. Forsangeren beskriver selv sangen med ordene:\n– Forsigtigt intensiveres den svingende fornemmelse, føl den eskalere. Ræk ud efter “The Holding Hand”, den virker næsten inden for rækkevidde nu.\nHele sangen igennem får man fornemmelsen af, at man er lige ved at være i mål. Men Iceage har en evne til at snyde dig på målstregen igen og igen. Og selvom målet virker tæt på, er det som om, man aldrig helt når derhen.\nIceages seneste album udkom i 2018, og man kan da håbe på, at “The Holding Hand” er en smagsprøve på endnu et. Vi krydser i hvert fald fingre.\nLyt til “The Holding Hand” på lige her:


2018 Arkiv - Side 2 af 7 - GourmetTomater\nReinhard’s Goldkirsche er en cherrytomatsort udviklet af den tyske tomatavler Reinhard Kraft. Sorten er så vidt jeg kan læse, lavet ved en krydsning af vildtomatsorter. Sorten har været frøstabil siden 2001, om andre tomatsorter er den selvbestøvende. Om sorten siges at den er resistent overfor bakterielle tomatsygdomme. Plantens udseende Reinhard’s Goldkirsche vokser indeterminant dog uden…… Læs mere Reinhard’s Goldkirsche\nFrø til tomaten kaldet Mette’s Sort/Orange Zebra fik jeg fra en anden ihærdig tomatdyrker. Jeg var meget beæret over at jeg blev spurgt om jeg ville være med til noget sådan. Da jeg er helt pjattet med tomatdyrkning sagde jeg straks JA, da det ville også være sjov at medvirke til udviklingen af nye tomatsorter.…… Læs mere Mette’s Sort/orange Zebra\nKategoriseret som Ustabile tomater Mærket 2018, Antho, Bicolor, Indeterminat, Orange, Sorte, Tom Wagner, Ustabil\nTomatsorten Annie’s Singapore har en lidt speciel historie. Annie, som er en kvinde jeg ikke kender, får på en flyvetur med Singapore Airlines fik en velsmagende tomat serveret som en del af måltidet. I stedet for at spise hele tomaten tog hun lidt frø fra – det er jo dejligt nemt med tomater. Siden den…… Læs mere Annie’s Singapore\nKategoriseret som Cherrytomater Mærket 2018, 2021, 2022, Cherrytomat, Indeterminat, Røde\nDwarf Artic Rose er en kulde-tolerant dværg-tomatsort af typen “Very-Early”, hvilket vil sige at den kan dyrkes i områder hvor sommeren er kort eller kølig, da den modnes tidligt og ved lavere temperaturer. Sorten er udviklet som en af de første af folkene bag “Dwarf Tomato Project”. Det var Patrina Nuske Small i Australien lavede…… Læs mere Dwarf Artic Rose\nKategoriseret som Dwarf busk Mærket 2018, 2019, Determinat, Dværgtomat, Frilandstomat, Pottetomat, Røde\nBoronia er en dværgtomatsort som er udviklet af en gruppe folk fra the Dwarf Tomato Project. Sorten er lavet ved at krydse sortene New Big Dwarf og Paul Robesen. Arbejde med at krydse, stabilisere og udvælge denne velsmagende tomatsort blev lavet af blandt andet Patrina Nuske Small, en af grundlæggerne af Dwarf Tomato Project, som…… Læs mere Boronia\nKategoriseret som Dwarf Tree-type Mærket 2018, 2021, Determinat, Dværgtomat, Lilla, Pink, Pottetomat\nIldi er en cherrytomatsort som har sin oprindelse i det gamle DDR. Sorten er lavet af tomatopdrætteren Dr. Christoph Kleinhanns fra frøavlstationen i Eisleben. Kleinhanns lavede i perioden 1973 – 1997 21 nye tomatosorter, heriblandt Ildi. Foruden udvikling af tomatsorter har han også arbejdet med radissesorter, petunia og roser. Jeg fandt denne relativt nye beskrivelse…… Læs mere Ildi\nBlack Opal er en cherrytomatsort som stammer fra UK. Sorten er selekteret fra sorten “Black Cherry” en anden vellidt og hyppigt dyrket cherrytomat. Sorten sige at være mere stabil i sin vækst. Tomaterne skulle være mere faste i konsistensen og smagen mere sød og mere aromatisk end moderplanten Black Cherry. Black Opal er af nogle…… Læs mere Black Opal\nKategoriseret som Cherrytomater, Tomater Mærket 2018, Cherrytomat, Indeterminat, Sorte\nCherrytomater af Ambrosia familien er udviklet og frigivet af J&L Gardens. Der findes flere varianter: Ambrosia Giant, Ambrosia Gold, Ambrosia Pink, Ambrosia Red, Blue Ambrosia. Ambrosia Rose UBX og Ambrosia Orange UBX. Ambrosia Orange UBX blev introduceret på markedet i 2014. De 2 sidste sorter med UBX-suffix (forkortelse af Ultra High Brix) har et (meget)…… Læs mere Ambrosia Orange UBX\nKategoriseret som Cherrytomater Mærket 2018, Cherrytomat, Indeterminat, Orange\nSarandipity er en dværgtomatsort udviklet af “Dwarf tomato Project”. Ray South var en af de mange frivillige som har stået bag udvikling af mere end 100 dværgtomatsorter frem til december 2018. Han krydsede sorterne Black Zebra og en pink F2 tomat fra Cheeky familien. Siden har tomatavleren Craig LeHoullier udvalgt, stabilieret og navngivet sorten Sarandipity.…… Læs mere Sarandipity\nKategoriseret som Dwarf Tree-type, Tomater Mærket 2017, 2018, 2021, Bicolor, Brune, Dværgtomat, Frilandstomat, Grønne, Pottetomat\nNyere indlæg Side 1 Side 2 … Side 7 Ældre indlæg\nRundeBicolorHavespættePottetomatGWRPink2022MicrotomatTom WagnerDrivhusbyggeriZebraRomaTree-typeGulePæreformetSelvvandingspotterBøftomat2020RødeHvideFlerfarvet2021CherrytomatRibstomatFred HempelCocktailtomatKaren Olivier2019AnthoKulde-resistentBlommetomat2016VariegatedUstabilF1PurpleJeff DawsonFrilandstomatDeterminatKartoffelbladetBlåLillaGreen-When-RipeMultifloraOrangeGrønne2018BruneSorteAmpeltomatIndeterminatWild Boar FarmsSemi-determinantDværgtomat2017sugo


→ Køb Led Lommelygte på nettet – Se hele listen her\nEn stor portion byggeforretninger tilbyder nu flere billige fragtmetoder til led lommelygte. En af favoritterne er lige nu pakkeshops, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente de købte produkter når der er mulighed for det. Denne er nemlig yderst bekvem, og typisk endvidere den mest betalelige leveringsmulighed.\nDu kunne ligeledes forsøge at få ordren sendt til din bopæl eller til din arbejdsplads. Fragtmetoden er oftest en tak mere bekostelig, men ydermere usædvanlig gnidningsløs med led lommelygte online. Den mest letkøbte slags levering er utvivlsomt selv at hente pakken, som desværre nødvendiggør at du lever lige ved online shoppens byggecenter, fx Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan eller Jem og Fix.\nLeveringsdygtigheden på led lommelygte kan være ekstremt relevant om du står og skal bruge produktet omgående, og med det formål er det ret relevant at man kontrollerer tidshorisonten for levering for led lommelygte. Adskillige online varehuse – eksempelvis Silvan, Bauhaus, Jem og Fix og Harald Nyborg – stiller garanti om billig 1 hverdags levering på massevis af varer online, men vær påpasselig da det stiller krav om at bestillingen gennemføres før et fast klokkeslæt, så de har en chance for at nå at få varerne distribueret inden lagerpersonalet drager hjemad.\nNogle byggecentre præsterer gratis fragt på led lommelygte online, men i mange tilfælde påkræves det at du handler for en konkret sum. Alternativt bør man snuppe den mest prisbevidste leveringstype, hvilket i de fleste tilfælde vil være at få leveret dine varer til et udleveringssted.\nTemmelig mange byggemarkedskæder tildeler afhentning hvor du handler billig led lommelygte online og afhenter i byggecenteret. Fx 10-4, Stark, Silvan, Bygma, XL-Byg, Davidsen, Jem og Fix, Bauhaus og Harald Nyborg. Byggekæderne frembyder bl.a. afhentning af led lommelygte i følgende områder:\nSkive, Ballerup, Virum, Esbjerg, Herning, Slagelse, Kalundborg, Struer, Nyborg, Nærum, Lyngby, Brønderslev, Roskilde, København, Hvidovre, Brabrand, Taastrup, Horsens, Søborg, Risskov, Holstebro, Charlottenlund, Tilst, Hjørring, Ølstykke, Odense, Birkerød, Brøndby, Køge, Frederikssund, Nykøbing Falster, Thisted, Frederiksberg, Værløse, Rønne, Hobro, Helsingør, Nakskov, Greve, Lillerød, Haslev, Næstved, Kolding, Ishøj, Aarhus, Haderslev, Viborg, Svendborg, Stenløse, Solrød Strand, Vejle, Odder, Højbjerg, Aabenraa, Randers, Valby, Dragør, Hørsholm, Gentofte, Glostrup, Grenaa, Jyllinge, Ikast, Kokkedal, Gladsaxe, Lystrup, Frederiksværk, Sønderborg, Herlev, Silkeborg, Allerød, Åbyhøj, Tårnby, Rødovre, Fredericia, Holbæk, Skanderborg, Vallensbæk, Varde, Vanløse, Aalborg, Hedehusene, Frederikshavn, Farum, Ringsted, Middelfart, Hillerød, Rudersdal, Hedensted, Korsør, Albertslund, Vordingborg, Brønshøj, og Nørresundby, .\nAfhentning af led lommelygte er muligt i de fleste regioner af Danmark: Jylland (Nordjylland, Østjylland, Sydjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Midtjylland, Vestjylland), Fyn (Nordfyn, Østfyn, Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn) og Sjælland (Sydsjælland, Hovedstaden, Østsjælland, Vestsjælland, Bornholm, Amager, Nordsjælland, Lolland, Falster, Midtsjælland).\nNår vi ser på data bliver det klart, at internetbrugere jævnligt søger bl.a. led lommelygte online og køb led lommelygte. Vi ser derudover typisk internet shoppere kigge efter bl.a. billig led lommelygte, led lommelygte tilbud samt led lommelygte priser, foruden de udbredte byggemarkeder som Davidsen, 10-4, Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan, Stark, Jem og Fix, XL-Byg og Bygma.\nPriser på led lommelygte\nDet er efterhånden super hensigtsmæssigt for almindelige mennesker at søge sig frem til priser på billige led lommelygte online hos forskellige internet forhandlere i Danmark, og herved har de fleste e-firmaer fundet det uundgåeligt at presse udsalgspriserne på led lommelygte voldsomt, og ovenikøbet yde portofri fragt.\nDet kan stadigvæk blive tiden værd at sammenholde et par forhandlere på nettet efter tilbud og udsalg på led lommelygte online forinden du gennemfører din bestilling, sådan at man er skråsikker på at indhente den laveste pris. Kig ikke bare på de kendte byggemarkeder som XL-Byg, Jem og Fix, Harald Nyborg, Stark, Bauhaus, Davidsen, Bygma og 10-4.\nDu bør imidlertid være omhyggelig med, at når en online butik tilbyder billige led lommelygte online for en pris der virker ubegribelig tiltalende, så bør det for det meste være et faresignal om en fup internet forhandler. Shopping med kort er trods alt dækket ind under en anordning, hvilket begunstiger køber imod bedrageriske internet shops.\nVi går generelt ind for shopping med kort eller mobilbetaling. Alternativt kunne du bruge en afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, når du vil klare betalingen af led lommelygte ude i fremtiden. Dette tilbydes ofte i nichefokuserede webshops, men sjældent de gængse byggemarkeder som for eksempel Bygma, 10-4, Silvan, Davidsen, Bauhaus, Stark, Jem og Fix og Harald Nyborg.\nSes der på data fremstår det markant, at folk som regel leder efter eksempelvis led lommelygte online og billig led lommelygte. Derudover ser vi mange gange netshoppere søge efter fx køb led lommelygte, led lommelygte priser og led lommelygte tilbud.\nTrustpilot genererer forholdsvis strålende genveje til at kontrollere flere tidligere kunders erfaringer og derved støtter vi, at du beser online butikkens bedømmelser forud for at du lægger din bestilling på billige led lommelygte online.\nFacebook bringer dig også stort set fremragende muligheder for at få indblik i e-firmaets kundefokus. Her ses endda online outlets hvor du kan give en omtale af købsoplevelsen, hvilket tillige kan udnyttes til at få et indblik i hvor tilfredse kunderne er.\nFør folk køber billige led lommelygte online hos en shop burde de i og for sig gøre sig bekendt med indholdet af forhandlerens forretningsbetingelser, det er dog for det meste ikke specielt ophidsende, i særdeleshed med de kendte byggemarkeder som Bygma, Jem og Fix, XL-Byg, Silvan, Harald Nyborg, Stark, Davidsen, Bauhaus og 10-4.\nAlternativet kunne måske være at undersøge hvorvidt netshoppen er e-mærket medlem, siden det er en antydning af at online shoppen efterfølger de gældende danske regler, udover at e-butikken løbende føres tilsyn med af sagkyndige der har indsigt i vedtægterne på området.\nDette er en god chance for bistand, når du udsættes for problemer i processen med din handel med led lommelygte. Foruden dette er det godt at man er oppe på mærkerne omkring de mest essentielle vedtægter der har indflydelse på bestillingen af led lommelygte online, som for eksempel den returret webbutikken lover.\nPå grund af dette er det tilmed essesentielt, at man altid gemmer sin kvittering på e-mail, så man senere kan eftervise sin bestilling af led lommelygte, uanset om man handler hos Silvan, Bygma, 10-4, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus, Stark, Davidsen eller XL-Byg.


Sådan fjernes mug & meldug fra Leather - ajournalforjordan.com\nMold og meldug er typer af planter, der tilhører svampen familien. De vokser i varme, fugtige steder, og vil trives på læder overflader, der er gemt i sådan en placering eller lov til at få fugt og bo på den måde. Efterlades uden opsyn længe nok, vil mug og skimmel ødelægge din læder overflade. Da læder er ikke vaskbart og vil blive beskadiget af store mængder af væske, det vigtigste aspekt at fjerne mug og meldug fra læder gør så grundigt, men uden at beskadige naturmateriale.\nMix one cup rubbing alcohol and one cup water in a bowl. 1 Bland en kop sprit og en kop vand i en skål. Dyp en ren klud i den fortyndede sprit løsning, så pres overskydende væske. Vask læderet overfladen, hvor skimmel og meldug er til stede, ofte skylle mug og skimmel off kluden, derefter tilsætte mere fortyndet alkohol.\nFill a bucket with warm water and a couple capfuls of saddle soap. 2 Fyld en spand med varmt vand og et par capfuls af sadel sæbe. Bland løsning med din hånd for at skabe en sæbeopløsning. Fugt en ren klud med sadlen sæbeopløsning, og tør læderet hvor enhver resterende mug og meldug er til stede.\nRinse the surface of your leather with a cloth dampened in plain water. 3 Skyl overfladen af din læder med en klud fugtet i almindeligt vand. Tør med en anden ren klud. Placer din læder element udendørs i solen for at tørre helt eller i nærheden af et åbent vindue. Solen vil dræbe eventuelle resterende skimmel eller meldug sporer, der er gået ubemærket hen.\nPour a quarter-sized amount of leather conditioner onto a clean cloth. 4 Hæld en kvart størrelse mængde læder balsam på en ren klud. Gnid læderfedt i din læder overflade, hvor skimmel og meldug blev fjernet for at genoprette fugtighedsniveau læderet.\nHvordan at reparere en Digitech Jimi Hendrix Experience Pedal\nGør Stained Glass derhjemme\nEr hestegødning godt for haven gødning?\nPlanter til en Naturhave\nBørne bygning træ-projekter


Hvad er IQ Routes? – TomTom-support\nIQ Routes er den smarte og effektive metode til at beregne ruter. Denne innovative teknologi er baseret på data om den faktiske gennemsnitshastighed i stedet for den tilladte hastighed. Enheder med IQ Routes planlægger en rute ved at analysere alle mulige ruter og vælger derefter den, der tager kortest tid baseret på nylige historikdata. Dette resulterer i en hurtigere rute, og du sparer penge ved at reducere rejsetiden og brændstofforbruget markant.\nDenne intelligente ruteplanlægningsteknologi er baseret på en hastighedsdatahistorik, som indsamles anonymt fra millioner af TomTom-brugere over hele verden, som frivilligt leverer hastighedsdata fra deres rejser til os.\nRuterne planlægges med IQ Routes ved brug af alle de faktorer, der kan påvirke den tid, det tager dig at nå frem til destinationen, herunder trafiklys, rundkørsler, stejle stigninger, fartbump, og om du rejser på en hverdag eller i weekenden.\nEn standardberegning af den hurtigste rute ville f.eks. planlægge følgende rute:\nMen IQ Routes beregner følgende hurtigste rute:\nOpdateringer i alle nye kort\nHver gang, du opdaterer dit kort, opdateres de nyeste IQ Routes-data også.\n178 ud af 351 fandt dette nyttigt


Pas på Grønland i forhandlingerne med Danmark | KNR\nPolitik · Erhverv · 13. september 2018 · 08:19 af Helle Nørrelund Sørensen · Tags: Aaja Chemnitz Larsen, lufthavne, finansiering, Lars Løkke Rasmussen, Kim Kielsen\nMandagens aftale mellem Kim Kielsen og Lars Løkke Rasmussen er som udgangspunkt et skridt i den rigtige retning for at skabe udvikling i Grønland. Men folketingspolitikeren understreger, at intet er sikkert endnu.\nFørst skal aftalen drøftes i Inatsisartut og Folketinget. Og her er det vigtigt, at Grønland ikke sælger ud af landets rettigheder, så Grønland kommer i politisk klemme over for Danmark, siger hun.\n- Det er vigtigt, at vi sikrer, at Grønland fortsat kommer til at have det selvstyre, som vi har i dag med den autoritet, som vi har på en lang række områder. Det er vigtigt, at vi hele tiden har selvstyreloven oppe på bordet, så vi sikrer Grønland de bedst mulige vilkår med nogle gode renter.\nAaja Chemnitz Larsen har selv arbejdet for at få en grønlandsk- dansk udviklingsfond på banene. Alligevel opfordrer til, at Inatsisartut går meget grundig til værks, når aftalen om dansk medfinansiering af lufthavnene i Nuuk og Ilulissat kommer til behandling. Også når Naalakkersuisut skal forhandle med den danske finansminister om vilkårene i aftalen.\nInd til nu har det politiske forløb bag aftalen ikke været i orden fra Kim Kielsens side, mener Aaja Chemnitz Larsen.\n- I forhold til at gøre et godt politisk håndværk er det selvfølgelig vigtigt, at særligt Inatsisartut, men også Naalakkersuisut, er blevet orienteret om det her. Især om et spørgsmål, der er så vigtig som lufthavnspakken, som er noget, vi har drøftet politisk gennem mange, mange år. Jeg synes, kritikken (af Kim Kielsen, red.) er på sin plads.\nAlligevel håber hun, at der er politisk opbakning til at indgå finansieringsaftalen med Danmark.\n- Jeg håber og tror, at der vil være en opbakning til, at nu vil vi gerne have gang i de lufthavne og en erhvervsudvikling og en økonomisk udvikling i Grønland, for alternativet er stilstand.\nKNR har søgt en kommentar på lufthavnsaftalen fra folketingsmedlem Aleqa Hammond (NQ). Hun er endnu ikke vendt tilbage på KNR's henvendelse.


Nyhed : Danske juniorspringere opnåede gode resultater ved stort internationalt stævne | Dansk Svømmeunion\nDanske juniorspringere opnåede gode resultater ved stort internationalt stævne\nI weekenden deltog Danmarks to dygtigste juniorspringere i et stærkt besat juniorstævne i München, Tyskland.\n13 nationer deltog, heriblandt topspringere med medaljer fra tidligere Europa Mesterskaber for juniorer.\nMed i aldersgruppe B (14 - 15 år) var Alexandra Michelsen, LUK 2002, som her levede op til forventningerne og præsterede to personlige rekorder på henholdsvis tre meter vippen og tårnet. Placeringer som nummer 11 og ni var helt efter planen på grund af det skrappe selskab.\nPå drengesiden deltog Kristoffer Himmelstrup, Greve, i aldersgruppen A (16 - 18 år). Kristoffer formåede at tangere sin personlige rekord på tre meter vippen, hvorimod præstationen på et meter vippen dagen forinden, ikke blev optimal. Her syntes de uvante udendørsforhold at spille Greve-springeren et puds.\nLandstræner Lars Aunbirk var efter stævnets afvikling godt tilfreds med de to danske springeres præstationer. Med solid deltagelse af den internationale udspringselite, havde de danske springere ikke nogen realistisk chance for at hente en topplacering hjem.\nTil gengæld viste såvel Alexandra som Kristoffer, at de formår at følge med selv ved de bedste internationale stævner. Fortsætter denne udvikling vil vi helt sikkert komme til at høre meget mere til disse unge talenter i tiden fremover.\nHolger himmelstrup - leder af udspringssektionen under Dansk Svømmeunion.