Optakt: Etoile de Besseges 2019 Feltet.dk\n06. februar 2019 17:50 af Emil AxelgaardFoto: Sirotti\nMens mange ryttere nu om dage foretrækker Mellemøsten, Australien, Argentina eller Colombia som steder, hvor de tidlige løbskilometer skal i benene, er der også folk, der stadig benytter den traditionelle vej frem mod sæsonens første højdepunkter. I næsten 50 år har Etoile de Besseges tilbudt rytterne en chance for at få et europæisk etapeløb i benene, og selvom løbet ofte har været plaget af forfærdeligt vejr, er det fortsat det bedste sted at teste formen for nogle af de hårdføre ryttere, der forbereder sig til større mål i et løb, som traditionelt har været domineret af sprintere.\nInden nye løb begyndte at dukke op i varmere områder, var Sydeuropa stedet, hvor man indledte sæsonen. Derfor er det ingen overraskelse, at den traditionelle sæsonåbning i Europa har bestået af to sydfranske løb, GP La Marseillaise og Etoile de Besseges. For fem år i træk blev der imidlertid første gang trampet i pedalerne på europæisk grund i Mallorca i den forløbne uge, men det ændrer ikke på, at mange ryttere holder fast i, at de to franske begivenheder er det bedste sted at komme i gang.\nIgen i år er Volta a la Comunitat Valecniana tilbage på kalenderen og afvikles i samme uge, og derfor har Etoile de Besseges nu hårdere konkurrence, også selvom Dubai Tour nu er fusioneret med Abu Dhabi Tour og afvikles meget senere. Det har desværre kostet lidt for det historiske løb, idet folk i stigende grad har søgt mod Mellemøsten og Den Iberiske Halvø. De franske hold foretrækker imidlertid fortsat deres hjemmebaneløb, og selvom La Mediterraneenne igen i år har aflyst, betyder det stadig relativt nye etapeløb Tour La Provence, der afvikles senere på måneden, at Frankrig kan tilbyde en imponerende flot januar/februar-kalender, der også består af GP La Marseillaise, Tour du Haut-Var og endagsløbene Classic Sud-Ardeche og Drome Classic.\nMens GP La Marseillaise har mistet sin status som det første europæiske endagsløb, er Etoile de Besseges fortsat det første etapeløb på sportens hovedkontinent - nu sammen med Volta a la Comunitat Valenciana. Selvom det afvikles i Sydfrankrig, har det imidlertid ofte været plaget af dårligt vejr, og etaper er før blevet aflyst eller forkortet. I 2015 protesterede rytterne endda på anden etape, hvor de kørte i bidende kulde. Terrænet er imidlertid perfekt til et løb på denne tid af sæsonen, idet det er uden helt store udfordringer. Arrangørerne sammensætter ofte et program bestående af korte etaper, der domineres af sprintere, som har masser af muligheder i løbet af de indtil i år fem dage. Et par mere kuperede etaper gør det muligt at få lidt udskilning, og det er før lykkedes udbrydere at tage den samlede sejr, specielt hvis vejret har været dårligt. I de senere år har arrangørerne indført en enkeltstart på sidstedagen, og den velkendte rute med den hårde bakke i Alés har allerede udviklet sig til lidt af en klassiker. Den har samtidig tippet balancen væk fra sprinterne, og det er nu enkeltstartsrytterne, der dominerer.\nDet er ingen hemmelighed, at mange løb kæmper med økonomiske problemer, og selvom Frankrig har været ramt mildere end andre lande, er man ikke gået fri. Desværre er Etoile de Besseges nu også ramt, og arrangørerne afviklede udgaverne i både 2017 og 2018 med et betydeligt underskud. Det førte til, at man arbejdede med planer om i 2018 at afvikle løbet over bare to dage eller at flytte det permanent til området omkring Alés, hvor bystyret er villige til at investere i begivenheden. Det lykkedes i første omgang at finde en løsning, men i år gik den ikke længere. Derfor er 2019-udgaven reducereret fra de hidtidige fem til nu bare fire dage. Til gengæld har Dubai Tours forsvinden haft en meget gavnlig effekt på feltet, der er langt stærkere og mere internationalt med hele fem WorldTour-hold, end det har været i umindelige tider.\nSidste år lykkedes det endelig for Tony Gallopin at bryde en trist serie på hele tre andenpladser i træk, da han med en klar sejr på enkeltstarten endelig kunne bestige podiets øverste trin som vinder med forspring på hhv. 15 og 20 sekunder ned til Christophe Laporte og Yoann Paillot. Efter i flere år at have været en markant figur i løbet vender Gallopin ikke tilbage denne gang, men de gør til gengæld Laporte og Paillot, der håber at gøre det endnu bedre end sidste år.\nDet ændres der afgørende på i 2019. Ikke blot er løbet som sagt desværre forkortet fra fem til fire dage, hvilket er sket på bekostning af lørdagens klassiske puncheurspurt på Muren i Laudun, der denne gang udgår, resten af løbet er også gjort langt lettere. Det er sket ved, at lørdagens ellers så velkendte kongeetape er gjort betydeligt lettere og nu med stor sandsynlighed kan blive afgjort i en massespurt. Tidligere har det ellers været netop denne etape, der sammen med enkeltstarten og eventuelle bonussekunder har været afgørende, men nu synes det hele måske at kunne koges ned til et opgør om tidsbonus samt den afsluttende enkeltstart.\nSom sagt er terrænet i denne del af Frankrig nemlig ikke voldsomt vanskeligt, og arrangørerne vælger klogeligt at undgå de sværeste stigninger. Det giver masser af muligheder for sprinterne, og det vil de også få i år. Som i tidligere udgaver er de to første etaper næppe stort set helt flade, og med mindre vinden kommer i spil ventes de at blive afgjort af de hurtige folk. Det øger blot betydningen af søndagens korte enkeltstart, der slutter på toppen af en kort stigning i Alés, og som gør det til et interessant slag, hvor ryttere, der ikke nødvendigvis er specialister, som regel kan begå sig fint, hvis klatrebenene er skruet rigtigt på.\nI forhold til tidligere udgaver er etapen forkortet til nu bare 145,3 km, og den har som sagt start i Bellegarde og mål i Beaucaire. Fra start køres igennem helt fladt terræn mod nordøst frem til et vendepunkt umiddelbart nord syd for storbyen Avignon. Her vendes der rundt, hvorefter man følger bredden af en flod tilbage til Beaucaire, inden man efter en lille sløjfe mod nord, inden man kører ind til selve målbyen, hvor målstregen dog ikke krydses.\nEtapen er som sagt lidt en klassiker, der nu i mange år i lidt varierende form har været benyttet. I forhold til sidste år er eneste forskel, at man kun kører én og ikke tre omgange i finalen, og derfor ved vi, hvad der skal forventes. Historien viser tydeligt, at sprinterne som regel kommer til fadet. Vinden er altid farlig i regionen, men alt peger på, at det hele atter skal afgøres i en massespurt.\nDet var også tilfældet sidste år, hvor Marc Sarreau fik en drømmestart på sæsonen ved at slå til på sin allerførste løbsdag. I 2017 gav Arnaud Demare også FDJ en perfekt indledning, da han slog Alexander Kristoff efter et fornemt lead-out af sit nye tog. I 2016 vandt Bryan Coquard, mens Kris Boeckmans og Michael van Staeyen var hurtigst i henholdsvis 2013 og 2015. I 2014 lykkedes det imidlertid et udbrud at holde hjem og Sander Helven at tage sejren.\nMens 1. etape stort set altid er den samme, varierer målet for 2. etape. Starten gør som regel fra Nimes, men herefter har der været plads til variation og opfindsomhed. I år er etapen imidlertid flyttet til et nyt område, men det bør ikke ændre på forløbet. Med mindre vinden kommer i spil burde de hurtige folk for anden dag i træk få chancen for at slå til.\nOgså 2. etape er en relativt kort sag, der fører feltet over bare 157,9 km fra Saint Genies de Malgoires til La Calmette. De to byer er at regne som naboer, og derfor består etapen af en sindrig tur i det relativt flade terræn i området både øst og vest for startbyen. Ruten indledes således med en nordgående strækning igennem fladlandet, hvorefter det får mod vest og sydvest frem til en kort rundstrækning, der skal tilbagelægges en enkelt gang. Herefter går det videre mod sydøst op over kategori 2-stigningen Cote Montagnac (1,1 km, 6,3%), hvis top rundes efter bare 23,5 km. Herefter flader det igen ud, mens det går mod sydøst og siden nordøst op til La Calmette, hvor målstregen for første gang passeres efter 37,1 km i forbindelse med dagens eneste indlagte spurt.\nEtapen er måske nok ny, men svær er den ikke. Antallet af højdemeter er forøget i forhold til tidligere, men reelt er det kun vinden, der kan forhindre endnu et af Etoile de Besseges’ mange sprinteropgør. Hvorvidt vejret kan splitte feltet, må tiden vise, men sandsynligheden taler for, at det atter bliver en hurtig herre, der slår til på 2. etape.\nNu gælder det nyskabelsen, der består af en omgang på en 108,6 km lang rundstrækning, der er betydeligt fladere end den foregående. Den sender rytterne ud i terrænet øst for Besseges, hvor det er langt mere overkommeligt end på bakkerne i den umiddelbare nærhed. Hovedudfordringen er her kategori 2-stigningen Cote de Majannes-le-Clap (7,3 km, 2,9%), der er lang, men regulær og alt andet end stejl, og som har top efter 100,3 km. Herefter flader det atter ud, inden det kort inden næste målpassage gælder den ikke-kategoriserede Col du Grand Chataignier (8,2 km, 1,9%, der kun nær toppen med 500 m med 6,1% er en anelse stejl. Toppen passeres efter 143,3 km, hvorefter faldende og fladt terræn leder tilbage til mål, hvor den anden spurt kommer efter 151,7 km. Som på den gamle rute afsluttes etapen nu med en omgang på en helt flad, 6,8 km lang rundstrækning uden væsentlige tekniske udfordringer. Det sidste sving kommer med 3,1 km igen og derefter går det fladt ind til stregen, idet den sidste kilometer dog stiger med 0,7%.\nKlatrerne og klassikerspecialisterne vil helt sikkert begræde ruteændringen, der vil gøre det meget vanskeligt at skabe nogen form for udskilning inden den afgørende enkeltstart. Den nye rute er langt letter end den foregående, og da de sværeste stigninger nu begge kommer inden for de første 50 km, vil de slet ikke spille samme rolle som tidligere. Så sent som sidste år endte det trods det vanskeligere terræn alligevel i en reduceret massespurt, og denne gang kan det meget vel være et næsten fuldt felt, der skal afgøre kongeetapen i et sprinteropgør.\nDen gamle etape var langt mere selektiv, også selvom det i 2018 endte i en reduceret massespurt, der blev vundet af Marc Sarreau. I 2017 kørte de 19 stærkeste væk, og herfra angreb Lilian Calmejane, som med en solosejr lagde grunden til sin samlede triumf. I 2016 vandt Sylvain Chavanel vandt en spurt i en lille gruppe. Forud for det vandt Bryan Coquard imidlertid en reduceret massespurt to år i træk. I 2013 vandt Jerome Cousin fra et udbrud, og det samme gjorde Pierre Rolland i 2012.\nSiden 2012 er løbet hvert år sluttet med den samme enkeltstart i Alés, og afslutningsetapen har udviklet sig til en klassiker tidligt på sæsonen. Ruten er nemlig ganske speciel, da den er stort set helt flad, men afsluttes med en ganske stejl bakke i udkanten af byen. Det har betyder, at de rene specialister som regel er kommet til kort og har givet muligheder for mere alsidige ryttere. I samtlige tilfælde har det samtidig været den klart vigtigste etape, og det må formodes i endnu højere grad at blive tilfældet på den lettere rute i 2019.\nEtapen er 10,7 km lang, starter og slutter i Alés og kan inddeles i to dele. De første 9 km er helt flade og består af en kort tur mod nord og vest og dernæst frem og tilbage mod nord og syd langs floden, der gennemløber byen. Efter at være vendt tilbage til området kort nær starten krydser man imidlertid floden, inden man fortsætter mod syd og siden vest. Her leder et højresving ind på en 2,9 km lange Montee de l’Hermitage-stigning, som er en ganske stejl affære, der endda byder på et par hårnålesving. Den gennemsnitlige stigningsprocent er måske nok blot 4,8, men efter 1500 bløde meter stiger det over 500 m med hele 8,0%, inden 500 m med 3,2% efterfølges af de afsluttende 400 m, der stiger med 6,4%. Målet er placeret på toppen. I 2016 gjorde man det flade stykke en anelse længere, men den ændring har man siden sidste år droppet, hvormed den samlede distance er reduceret med 1200 m.\nDen blandede rute gør, at etapen har passet godt til både enkeltstartsspecialister, der drager fordel af det flade stykke, og eksplosive puncheurs, der kan gøre en forskel på den sidste stigning. Derfor er de helt tunge drenge som regel udelukket fra kampen om sejren, ligesom man har set eksplosive klassikertyper, der ikke nødvendigvis er gode i kampen mod uret, forsvare sig godt. Den lidt kortere distance favoriserer sidstnævnte, men etapen vil formentlig atter blive vundet af en god temporytter, der samtidig kan klatre og med en sejr her formentlig kan tage et meget stort skridt mod den samlede sejr.\nSiden enkeltstarten blev introduceret i 2012, har den vist sig at være stort set altafgørende, og i langt de fleste tilfælde har vinderen af kampen mod uret også stået øverst på podiet. Således var det kun i 2013 og i 2017, det forholdt sig anderledes. I førstnævnte tilfælde var Jonathan Hivert del af en lille 11-mandsgruppe, der havde vundet 36 sekunder på feltet på kongeetapen, og dermed havde han vundet tid på de fleste. Vinderen af enkeltstarten, Anthony Roux, var imidlertid også med i den gruppe, men da han havde tabt tid grundet et split på den flade første etape, var en niendeplads i sidste etapes kamp mod uret nok til, at Hivert kunne vinde samlet. I 2017 tog Lilian Calmejane en solosejr på kongeetapen, og derfor var en 2. plads bag løbets evige toer, Tony Gallopin, på enkeltstarten nok til at tage den samlede triumf.\n2013- og 2017-udgaverne viser således, hvad det er, der kan forhindre vinderen af enkeltstarten i også at vinde samlet. Hovedsageligt har det været den hårde 3. etape, hvor der kan gøres forskelle, og har man ikke været med i frontgruppen her, har chancerne for samlet været sejr ødelagt. I 2017 så vi også, hvordan feltet blev splittet til atomer i sidevinden på den ellers flade 2. etape, men her var alle løbets store favoritter med i frontgruppen, og det fik derfor ikke den store indflydelse på kampen om den samlede sejr.\nEt andet element, der kommer i spil, er bonussekunderne. En dominerende sprinter kan på landevejsetaerne opbygge et ganske solid forspring. I 2014 vandt John Degenkolb således flere etaper, og selvom han ikke kunne matche de bedste på den afsluttende enkeltstart, endte han som nummer 3 samlet. I 2015 blev Edward Theuns nummer fem samlet, selvom han kun blev nummer 25 på enkeltstarten, og sidste år havde Christophe Laporte scoret så megen tidsbonus, at han endte som nr. 2.\nI år er ruten som sagt ændret ganske markant. Vigtigst er det, at kongeetapen er blevet gjort langt lettere, og det synes nu at være usandsynligt, at klatrerne her kan gøre en forskel. Løbet er altid meget aggressivt, og man kan ikke udelukke, at der kan ske overraskelser, men på papiret ligner det tre massespurter inden den sidste enkeltstart.\nDen store joker er som altid sidevinden, der reelt er det eneste, der for alvor kan ruske op i tingene. Vi så som sagt i 2017, hvordan feltet sprængtes i til atomer, og efter et meget vindblæst GP Marseillaise i søndags har rytterne fået en påmindelse om, hvor slem Mistralen kan være. Det ser imidlertid ikke ud til at blive en faktor i år, hvor særligt de tre sidste dage kun vil byde på meget begrænset vind. Faren kommer på 1. etape, hvor det vil være en anelse mere blæsende, men det synes ikke sandsynligt, at det vil være nok til at skabe den helt store ravage i et felt med mange sultne sprintere.\nSamlet set kan det konkluderes, at enkeltstarten ser ud til at blive næsten altagørende, da de tre første etaper ventes at ende i massespurter. Man skal dog tage sig i agt for sprintere, der som Laporte sidste år kan score mange bonussekunder, også selvom forkortelsen af løbet betyder, at der denne gang kun er tre muligheder for at sætte sekunder i banken.\nEnkeltstarten er imidlertid meget speciel, idet den hårde stigning mod slutningen betyder, at den typisk passer godt til eksplosive ryttertyper, der ikke nødvendigvis excellerer i kampen mod uret. Således ender ardennerspecialister ofte meget langt fremme, idet de kan forcere den korte, stejle stigning hurtigere rivalerne. Samtidig har de helt tunge specialister ingen chance på den kuperede rute.\nDet er meget svært at komme uden om, at Tim Wellens må være den store favorit. Belgieren har tradition for at være flyvende fra sæsonstart, og det forholder sig bestemt ikke anderledes i år. Således vandt han for tredje år i træk det hårdeste endagsløb på Mallorca, hvor han viste stor klasse på både stigninger og nedkørsler, og han har dermed til fulde dokumenteret, at han formen er præcis, hvor den skal være. Selvom han ikke er specialist, er han en fornuftig temporytter, og denne rute passer ham eminent. Som sagt er det nemlig typisk ardernnertyper, der gør det godt, og Wellens hører som bekendt til blandt de allerbedste på en stigning som den, der venter i Ales. Det er ikke uden grund, at Tony Gallopin, der på mange måder minder om Wellens, har været så stærk på netop denne etape i de senere år, og der er al mulig grund til at tro, at belgieren kan følge i den tidligere holdkammerats fodspor. Da han heller ikke bliver fanget i eventuel sidevind, må han være den klare favorit.\nSidste år blev Christophe Laporte samlet nr. 2, da bonussekunder samt en 4. plads på enkeltstarter næsten bragte ham på højde med Gallopin. Det må have givet mod på mere forud for årets løb, hvor han atter burde have gode chancer. Han har sidste år med 4. pladsen vist, at han mestrer den eksplosive enkeltstart, ligesom han som bekendt lidt overraskende vandt enkeltstarten i Belgium Tour, der ligeledes var en relativt kort sag. Sprinterfeltet er stærkt, men Laporte har med et stærkt tog bestående af Geoffrey Soupe, Bert Van Lerberghe og Zico Waeytens gode muligheder for at få del i tidsbonussen igen. Gør han det, og har han lagt yderligere på i forhold til sidste år, kan han blive livsfarlig, i hvert fald hvis han i sin sæsondebut er i lige så god form som sidste år.\nAg2r er uden Gallopin, men har i Alexandre Geniez en ganske kapabel afløser. Den uhyre ustabile franskmand er altid helt umulig at forudsige, men er han lige så flyvende som i 2018, hvor han vandt sine to allerførste løb, er han livsfarlig. En af sejrene var nemlig på prologen i Tour La Provence, og det siger alt om hans evner på korte enkeltstarter. Denne kuperede rute passer ham endda endnu bedre, og han er tillige hurtig og kan gå efter bonussekunder, dog kun i indlagte spurter. Formen er lidt usikker, efter at hård modvind og ruteændringer gjorde GP La Marseillaise til en tam affære, men han sad dog med feltet hjem. Meldingen er, at benene er gode, og det gør ham til en oplagt kandidat.\nTrek kommer med et næsten skræmmende stærkt mandskab og har en hel stribe vinderkandidater. Bedst chance har nok Fabio Felline, selvom der fortsat er noget vej at gå, inden han er på samme niveau som før sin sygdom. Han var ikke flyvende i Mallorca, men blev gradvist bedre og bedre og kan drage fordel af sine løbskilometer her i Frankrig. Den sidste enkeltstart passer perfekt til Felline, der elsker korte, eksplosive enkeltstarter, og det er bestemt heller ikke uden grund, at han tidligere er blevet nr. 2 på denne etape. Også han har mulighed for at gå efter bonussekunder i de indlagte spurter, og han har således hele pakken. Det store spørgsmål er primært, hvor langt formen rækker.\nTreks tredje option er Mads Pedersen, der egentlig burde være et fremragende bud på en vinder. Danskeren har nemlig udviklet sig til lidt af en tempospecialist, og selvom der har været visse udsving, har han på sine gode dage imponeret, ikke mindst i sidste års Tirreno-Adriatico. Til gengæld er dette hans sæsondebut, og han har ikke just været flyvende i sine første løb i tidligere år. Vi frygter derfor, at han fortsat mangler det sidste på en rute, hvor bakken trods alt er til den hårde side for en relativt stor fyr som ham, men det er klart, at han har en reel chance for at køre fra alt og alle, hvis han er kommet bedre gennem pausen end i tidligere år.\nVi fortsætter serien af Trek-ryttere ved at pege på Jasper Stuyven. Belgieren er alt andet end tempospecialist, men til gengæld er han brølstærk. På netop denne enkeltstart er det ofte råstyrke mere end tempoegenskaber, der gør forskellen, og det burde komme Stuyven til gode. Hans form er et åbent spørgsmål efter en lang pause, men han plejer altid at lægge pænt fra land. Særligt, hvis holdet vælger at køre spurter for ham og ikke Edward Theuns, der formentlig får det lidt svært på enkeltstarten, vil han kunne overraske, da et par bonussekunder vil kunne give ham det forspring, han skal bruge i kampen mod de bedre temporyttere.\nNår vi taler om råstyrke, er det naturligt også at fremhæve Sep Vanmarcke. Belgieren er kendt som et sandt kraftmonster, og han har samtidig tradition for altid at køre stærkt fra start, hvor han år efter år imponerer i Omloop Het Nieuwsblad. Heller ikke han er specialist, men i de senere år har han særligt først på året kørt nogle gode enkeltstarter med brug af sine gode form. Det burde han også kunne gøre her, hvor bakken måske nok er lidt svær også for en stor fyr som ham, men hvor han med sit punch alligevel bør være ganske tæt på de bedste. Også han kan gå efter bonussekunder i indlagte spurter, og det gør ham til en god kandidat.\nFDJ har stortalentet Valentin Madouas, der i sit første år som professionel imponerede ved flere lejligheder. Særligt sidst på året, hvor han vandt Paris-Bourges og var blandt de stærkeste i Paris-Tours var han fremragende, og han er formentlig endnu bedre i år. Han lagde benhårdt ud sidste år, og det vil han sikkert gøre igen denne gang. Han er langt fra kendt som tempospecialist, men til gengæld passer bakken ham ganske perfekt. Det er netop en ryttertype som ham, der ofte gør det godt i Ales, og der er derfor al mulig grund til at have forventninger til Madouas.\nDet har været nogle svære år for Bryan Coquard, der er gået fra de ene nedtur til den anden. Dette løb har imidlertid altid været en af hans favoritter, og han har en hel stribe etapesejre på cv’et. Det siger alt om, at han ofte kommer godt igennem vinteren, og det gør han formentlig også i år, hvor han atter har kørt en del på banen. Vi har gang på gang set, at han er kommet til kort på enkeltstarten, og han vil helt sikkert tabe tid igen denne gang. En formstærk Coquard har imidlertid i blandt andet Route du Sud gjort det godt på korte enkeltstarter, og bakken er heller ikke overkommelig for en klatrestærk fyr som ham. For at vinde skal han dog atter vinde en del etaper først i løbet, og det kan blive sværere end tidligere i det ganske stærke felt.\nSidste år blev Yoann Paillot nr. 2 på enkeltstarten, og dermed var der opmuntring at hente for det ellers fallerede tempotalent. Desværre havde han derefter ikke den bedste sæson, men han blev dog nr. 6 ved de franske enkeltstartsmesterskaber. Paillot er således stadig blandt en af de bedste temporyttere i Frankrig, men denne rute passer ham ikke ideelt, hverken hvad distance eller terræn angår. Omvendt vidner sidste års resultat jo om, at han sagtens kan begå sig. Om det også kan lade sig gøre i årets skarpere felt, er mere tvivlsomt, men han er utvivlsomt topmotiveret til et løb, der er en stor chance.\nTobias Ludvigsson var tidligere kendt som tempospecialist, men i 2018 røg han helt ud af billedet. Det blev til den ene skuffende præstation efter den anden, og det er næsten svært at huske, hvornår han sidst var med fremme. I dette felt er han dog alligevel en af de eneste specialister, og da han samtidig klatrer glimrende og viste hæderlig form i Australien, burde ruten her ikke være helt dum for ham. Nu skal han bare vise, at vi ikke definitivt skal afskrive ham som temporytter.\nLottokuponen Jonathan Hivert skuffede fælt i GP Marseillaise, hvor han end ikke kom med feltet hjem, og noget kunne tyde på, at formen lader noget tilbage at ønske. Lige netop med Hivert skal man imidlertid altid være forsigtig, da hans form kan være, som vinden blæser, og han har altid haft tradition for at være stærk i årets første måneder. Derfor tør vi endnu ikke helt afskrive ham på en enkeltstart, hvor han vil få det svært på den flade del, men hvor den eksplosive bakke passer ham, og hvor han sidste år trods alt blev nr. 5.\nRamunas Navarduaskas gør debut for Delko, men han har fortsat en del at bevise efter den hjertesygdom, der truede med at ødelægge karrieren. Sidste år var han i hvert fald langt fra fordums styrke, og derfor er 2019 lidt af en test. Vi skal imidlertid ikke glemme, at Navardauskas for to år siden lagde ud som lyn og torden ved at vinde enkeltstarten i Vuelta a San Juan, og det vidner om, at han på sine gode dage kan køre ganske stærkt i kampen mod uret. Ruten til 5. etape er ikke helt dårlig for ham, hvis han virkelig er i form, men han har altså fortsat til gode at bevise niveauet.\nSøndagens vinder i Marseille, Anthony Turgis, synes at være i storform, og det kan gøre ham til en spændende outsider. Han har ganske vist aldrig tidligere kørt gode enkeltstarter, men han har det rette punch til at køre stærkt på bakken. Han vil formentlig tabe for meget på den flade del til at kunne være med helt i front, men det skal blive interessant at se, hvor langt den gode form kan bringe ham. En lignende type er Alex Kirsch og Quentin Pacher, der også kan gøre det hæderligt på en eksplosiv enkeltstart.\nWanty stiller med Xandro Meurisse, der heller ikke er nogen stor temporytter, men er den form for eksplosiv klatrer, der før har gjort det godt i Ales. Formen på Mallorca var god uden at være prangende, og det er derfor nok tvivlsomt, om han kan være med helt fremme. Taber han ikke for meget på det flade, kan et hæderligt resultat dog være i vente. Er Loic Vliegen kommet sig over sin sygdom, kan også han gøre det godt.\nEndelig er der et par sprintere, der kan gøre det godt, hvis de virkelig har held i sprøjten i massespurterne. Det gælder i første omgang Edward Theuns og Marc Sarreau, der ligner nogle af de hurtigste i dette felt, og de har så meget råstyrke, at de kan klare enkeltstarten hæderligt. Efter succesen i Afrika kan der også vente flere sejre på Niccolo Bonifazio¸ men han er så svag en temporytter, at han får det svært i klassementet. Det samme gør sig gældende for Sacha Modolo, der også bør være en af de hurtigste.\nOPDATERING: Desværre har vores klare favorit, Tim Wellens, måttet melde fra med sygdom. Derfor har vi ændret favoritbilledet og tildelt Laporte de fem stjerner. Heller ikke Xandro Meurissen stiller til start.\n**** Alexandre Geniez, Fabio Felline\n*** Bauke Mollema, Mads Pedersen, Jasper Stuyven, Sep Vanmarcke, Valentin Madouas\n** Bryan Coquard, Yoann Paillot, Tobias Ludvigsson, Jonathan Hivert, Ramunas Navardauskas, Anthony Turgis, Edward Theuns, Marc Sarreau\n* Quentin Pacher, Loic Vliegen, Alex Kirsch, Eliot Lietaer, Sean Bennett, Anton Vorobyev, Aime De Gendt, Jonas Rickaert, Niccolo Bonifazio, Sacha Modolo, Romain Combaud, Sebastian Langeveld, Bruno Armirail, Larry Warbasse, Clement Venturini, Benjamin Declercq, Jimmy Janssens\nMads Pedersen gør sæsondebut for det ekstremt stærke Trek-mandskab, hvor han er et af flere mulige bud i klassementet jf. analysen ovenfor. Matti Breschel skal på EF støtte Sacha Modolo i spurterne og Sep Vanmarcke i klassementet.


Hvem skal jeg kontakte, hvis jeg har brug for at ændre mine oplysninger i Microsoft 365? - Microsoft 365\nHvem skal jeg kontakte, hvis jeg har brug for at ændre mine oplysninger i Microsoft 365?\nMicrosoft 365 admin Microsoft 365 Flere... Mindre\nDine IT-eller personaleafdelingen kan beholde nogle af dine profiloplysninger i separate systemer, f. eks dit profilbillede eller dit navn eller din titel. Hvis du ikke har tilladelse til selv at ændre disse oplysninger, skal du kontakte personaleafdelingen eller administratoren for at få dem til at ændre dem for dig.\nHvorfor kan du ikke bare give mig navnet på hvem, hvem der skal kontaktes?\nVi har syntes godt om at give dig navnet eller mailadressen på hvem, der kontakter, men Microsoft har ikke disse oplysninger. Her er nogle forslag, der kan hjælpe dig med at finde ud af, hvem din administrator er.\nHvordan finder jeg ud af, hvem der er min administrator?\nNår du leder efter din Microsoft 365 administrator for at opdatere bestemte oplysninger, nulstille din adgangskode, slette en konto eller udføre andre opgaver, skal du her nogle punkter, som du skal kontakte:\nUniversiteter og skoler: Kontakt dit tekniske supportteam. Normalt kan du finde et link på dit University-websted. På mindre skoler kan der være et par tekniske personer, der har administratorrettigheder.\nSom standard får den person, der tilmelder sig og køber en Microsoft 365 for Business-abonnement, administratortilladelser. Personen kan tildele administratortilladelser til andre personer for at hjælpe dem med at administrere Microsoft 365 for deres organisation.\nHvis du ikke ved, hvem du skal kontakte på dit arbejde eller din skole, kan du prøve at spørge den person, der har givet dig din Microsoft 365 brugerkonto og din adgangskode.


CHAKRAERNE af C.W. Leadbeater. Gratis e-bog beskriver den mekanisme, som den indre følelses- og tankebevidsthed, anvender til overførsel af bevidsthed til hjernen og nervesystemet. Mekanismen består af syv kraftcentre eller chakraer i det indre menneske. (Side 10 af 23)\nCHAKRAERNE (10 af 23)\nDe tre kræfter, der allerede er omtalt ‑ primærkraften, vitaliteten og kundalini - står ikke i direkte forbindelse med menneskets tanke- og følelses liv, men alene med fysisk velbefindende. Blandt de kræfter, som strømmer ind i chakraerne, er der derimod nogle, man kan kalde psykiske og åndelige. De har ikke forbindelse med de to laveste centre, men navlecentret og de centre, der befinder sig højere oppe i legemet, er indgangsporte for kræfter, der påvirker den menneskelige bevidsthed.\nI The Inner Life har jeg forklaret om tankecentre, at tankestof er meget klart definerede ting, som optager plads i rummet. Tanker, der drejer sig om samme emne og har samme karakter, har tendens til at samles, og derfor skabes der et tankecenter for beslægtede emner et bestemt sted i atmosfæren, og centret tiltrækker andre tanker om samme emne og dermed øges centrets størrelse og indflydelse. På denne måde kan en tænker yde sit tankemæssige bidrag til et center, men vedkommende kan også blive påvirket af det, og det er en af grundene til eksistensen af den kollektive bevidsthed, hvor mennesker tænker i flok. For mentalt dovne mennesker er det nemmere at acceptere en skræddersyet tanke fra en anden end at gøre sig den mentale ulejlighed at overveje en sags forskellige aspekter og selv danne sig en mening om den.\nSådan forholder det sig med tanker på mentalplanet, og med modifikationer er det samme tilfældet med følelser på astralplanet. Tanker bevæger sig med lynets hast gennem mentalplanets subtile stof, og tanker overalt i verden om et bestemt emne kan derfor nemt samle sig i et enkelt tankecenter og alligevel være tilgængeligt og tiltrække enhver, der tænker på emnet. Selv om det astrale stof er langt finere end det fysiske, er det dog tættere end mentalplanets. De store skyer af ”følelsesformer”, som i astralverdenen udvikles af stærke følelser, farer ikke alle sammen til et enkelt verdenscenter, men de smelter i stedet sammen med andre former af samme natur i deres egen nærhed. Derfor svæver der næsten overalt enorme og meget stærke former af følelser omkring, og et menneske kan nemt komme i kontakt med dem og blive påvirket af dem.\nDenne realitet er forbundet med det emne, der her udforskes, for påvirkningerne sker gennem et af chakraerne. Hvad der mere præcist menes, kan eksempelvis beskrives ved hjælp af et menneske, det er fyldt af frygt. I Det Synlige og Det Usynlige Menneske vises astrallegemets tilstand hos et frygtsomt menneske i planche 14. De vibrationer, der udstråler fra et astrallegeme i den tilstand, vil øjeblikkelig tiltrække enhver sky af frygt, som måtte være i nærheden. Hvis den pågældende hurtigt kan komme sig af sin angst og beherske den, vil skyerne langsomt trække sig tilbage. Men hvis frygten fortsætter eller øges, vil skyerne udlade deres ophobede energi gennem solar plexus chakraet, og angsten kan blive panisk, og personen vil totalt mister herredømmet over sig selv og måske kaste sig ud i en eller anden fare. Enhver, der bliver rasende, tiltrækker på samme måde vredesskyer, der kan ændre harme til voldsomt raseri ‑ en tilstand hvor en uimodståelig impuls kan resultere i et mord næsten uden at personen er klar over det. Et menneske, der giver efter for depression, kan blive drevet ud i en forfærdelig tilstand af permanent melankoli, og et menneske, der lader sig overvælde af tanker om primitive begær, kan periodisk blive opslugt af lidenskab og sanselighed, og under indflydelse af disse begær kan det begå forbrydelser, som det vil tænke på med rædsel, når det genvinder fornuften.\nAlle disse unyttige strømninger når frem til mennesket gennem solar plexus chakraet, men der er heldigvis andre og højere muligheder. Der er for eksempel skyer af kærlighed og åndelig følelse, og den, som giver næring til disse ædle følelser, får dem forstærket gennem hjertechakraet, sådan som det vises på plancherne 11 og 12 i Det Synlige og Det Usynlige Menneske.\nI A Study in Consciousness taler Annie Besant om den type sindsbevægelser, der påvirker solar plexus chakraet som beskrevet ovenfor, og hun inddeler følelserne i to grupper - de kærlige og de hadefulde. Alle hadefulde følelser påvirker solar plexus chakraet og de kærlige påvirker hjertechakraet. Hun skriver:\n”Man kan se, at begæret har to primære udtryksformer - begær efter at tiltrække for at eje eller for igen at komme i kontakt med en eller anden genstand, der tidligere har været årsag til nydelse, og begær efter at frastøde enhver genstand, som tidligere har været årsag til smerte, for at jage den langt væk eller for at undgå at komme i berøring med den. Man kan se, at tiltrækning og frastødning er to former for begær, der behersker personligheden.”\n”Når det drejer sig om en følelse, der er et begær, blandet med intellektet, ser man uundgåeligt den samme todeling. Den følelse, der af natur tiltrækker, og som trækker objekterne mod hinanden ved hjælp af nydelse - den integrerende energi i universet - kaldes kærlighed. Den følelse, som af natur frastøder, og som presser objekterne fra hinanden ved hjælp af smerte - den opløsende energi i universet - kaldes had. Det er de to stammer, der skyder op fra begærets rod, og alle de følelsesmæssige forgreninger kan spores tilbage til den ene eller den anden af disse to.”\n”Derfor er kendetegnene for begær og følelse de samme. Kærligheden søger at drage den tiltrækkende genstand til sig eller prøver at få fat i den for at forene sig med den, eje den eller blive ejet af den. På samme måde som begæret binder den gennem nydelse og lykke. Kærlighedens bånd er faktisk mere bestandige og komplicerede og består af talrige og finere tråde, der er vævet sammen i et mere indviklet mønster. Men det, der er det inderste i begærtiltrækningen - sammenknytningen af to genstande - er også det inderste i den følelsesmæssige tiltrækning … i kærligheden. På samme måde forsøger hadet at skubbe den frastødende genstand fra sig eller at flygte fra den for at skille sig af med den, for at frastøde den eller blive frastødt af den. Hadet adskiller gennem smerte og følelsen af at være ulykkelig. Det inderste i begærfrastødningen, der skubber to genstande væk fra hinanden, er derfor også det inderste i den følelsesmæssige frastødning … i hadet. Kærlighed og had er de mere udviklede, tankeprægede former af de primitive begær efter at besidde og at undvige.”\nSenere forklarer Annie Besant, at hver af disse to store følelser kan deles i tre dele, alt eftersom det menneske, der beliver dem, føler sig stærk eller svag.\n”Når kærligheden er nedadrettet, viser den sig som velvilje, og når den er opadrettet, som ærbødighed. Det er i almindelighed de forskellige fælles kendetegn for kærlighed fra overordnede mod underordnede og fra underordnede mod overordnede. Det normale forhold mellem mand og kvinde og mellem brødre og søstre giver mulighed for at studere, hvordan kærligheden kommer til udtryk mellem ligestillede. Vi ser, at den viser sig som gensidig ømhed og tillid, som hensynsfuldhed og respekt, som et ønske om at gøre tilpas, som hurtig indsigt i og bestræbelse for at opfylde den andens ønsker og som generøsitet og overbærenhed. Man finder de samme karaktertræk som i kærlighedsfølelserne fra overordnede mod underordnede, men de er alle præget af gensidighed. Man kan altså sige, at det fælles kendetegn for kærlighed mellem ligestillede, er ønsket om gensidig hjælp.”\n”Kærlighedsfølelsens tre hovedafdelinger er derfor velvilje, ønske om gensidig hjælp og respekt, og alle kærlighedsfølelser kan henføres til den ene eller den anden af disse tre afdelinger. Alle menneskelige forhold kan sammenfattes i tre grupper - overordnedes forhold til underordnede, forholdet mellem ligestillede og underordnedes forhold til overordnede.”\nDerefter forklarer hun hadfølelserne på samme måde.\n”Når hadet er nedadrettet, viser det sig som foragt, og når det er opadrettet, som frygt. På samme måde vil had mellem ligestillede vise sig som vrede, stridbarhed, mangel på respekt, vold, aggressivitet, jalousi, uforskammethed etc. ‑ altså alle de følelser, der støder mennesker væk fra hinanden, når de står som konkurrenter og ikke går hånd i hånd. Det fælles kendetegn for had mellem ligestillede er derfor et gensidigt ønske om at skade hinanden, og hadfølelsens tre hovedkendetegn er foragt, et gensidigt ønske om at skade hinanden og frygt.”\n”Kærlighedens karakteristika i alle dens manifestationer er sympati, selvopofrelse og ønsket om at give. Det er kærlighedens tre primære faktorer, uanset om de kommer til udtryk som sympati, ønske om gensidig hjælp eller som respekt, for de arbejder alle direkte i tiltrækningens tjeneste og resulterer i forening, som er kærlighedens natur. Kærligheden er derfor udtryk for ånden, for sympati består i at føle det samme for en anden, som man ville føle for sig selv. Selvopofrelse er anerkendelse af en andens krav, som om det havde været ens eget. Og at give er forudsætningen for et åndeligt liv. Man kan derfor se, at kærligheden hører til ånden og universets livsside.”\n”Hadets karakteristika i alle dets manifestationer er derimod antipati, selvforherligelse og ønsket om at tage. Det er hadets tre primære faktorer, hvad enten de kommer til udtryk som foragt, et gensidigt ønske om at skade hinanden eller som frygt. Alt dette står direkte i frastødningens tjeneste og skubber mennesker fra hinanden. Hadet er derfor udtryk for stoffet. Det betoner mangfoldighed og forskelligartethed. Det er i sit inderste væsen adskilthed og hører til universets formside.”


Se Et militærdiktatur bag facaden - online på VOD Stream\nLej 749 DKK / 48 h\nEt militærdiktatur bag facaden - Trailer / Preview\n”Et militært diktatur bag facaden” fortæller gennem en række samtaler med ledende militærgeneraler samt den berømte og berygtede Aung San Suu Kyi, historien om den magtkamp, der er foregået bag kulisserne i Myanmars demokratiseringsproces.\nMilitærgeneralerne i diktaturet var efter 50 års militærdiktatur isolerede og hårdt sanktionerede og var klar over at Vesten kun ville acceptere én bestemt valuta hvis sanktionerne skulle løftes: demokrati. Militæret går i gang med at etablere et skindemokrati, men må hurtigt sande at der er en langt værre betingelse for at få den internationale anerkendelse: de skal inkludere deres livslange fjende, demokratiforkæmperen og Nobels fredsprisvinderen Aung San Suu Kyi på den politiske scene. Det bliver starten på en helt ny magtkamp, hvor Aung San Suu Kyi viser sig at mestre det kyniske magtspil med bravur. Det er dog ikke nok til at omstyrte det magtfulde regime, og på et afgørende tidspunkt indgår hun en farlig pagt med fjenden og accepterer at gå i regering sammen med militæret.\nFilmen tager en dramatisk drejning, da militæret gennemfører en massiv etnisk udrensning af det muslimske mindretal, Rohingyaerne. Som statsleder kan hun ikke længere frit kritisere militærets brutale handlinger, men må stå ved deres side som hendes fæller i regeringskontorerne. Hun sættes i sit livs dilemma, da hun presses af det internationale samfund, det folk hun altid har kæmpet for – og sin egen skæbne om at løfte arven fra sin far, der grundlagde Myanmar og håbet om demokrati. Efter 50 års militærdiktatur er hun som hans datter fortsat landets eneste håb.\nFILMFOTOGRAF: Sturla Brandth Grøvlen\nFILMFOTOGRAF: Talib Rasmussen\nFILMFOTOGRAF: Troels Rasmus Jensen\nKlipper: Giles Gardner\nLyd Designer: Peter Albrechtsen


Læringsmiljøer i folkeskolen - PDF\nDownload "Læringsmiljøer i folkeskolen"\n1 Læringsmiljøer i folkeskolen Samspillet mellem læringssynet, de fysiske rammer, undervisningens tilrettelæggelse og evalueringskulturen DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT\n2 Læringsmiljøer i folkeskolen Danmarks Evalueringsinstitut Trykt hos Vester Kopi Eftertryk med kildeangivelse er tilladt Bemærk: Danmarks Evalueringsinstitut sætter komma efter Dansk Sprognævns anbefalinger, dvs. at der som hovedregel ikke sættes komma foran ledsætninger. Bestilles hos: Alle boghandlere eller på EVA's hjemmeside 40,- kr. inkl. moms ISBN Foto: Scanpix/Nanna Kreutzmann\n3 Indhold Forord 5 1 Resumé 7 2 Indledning Formål Evalueringsgruppe og projektgruppe De evaluerede skoler og kommuner Dokumentation og metode Anbefalinger og opfølgning Rapportens opbygning 15 3 Afgrænsning af begrebet læringsmiljø 17 4 Skoler og kommuner Lem Stationsskole, Ringkøbing Kommune Maglegårdsskolen, Gentofte Kommune Nordbyskolen, Nykøbing Falster Kommune Stege Skole, Møn Kommune Vestermarkskolen, Odder Kommune Vestre Skole, Svendborg Kommune 55 5 Læringssyn Forståelse Udbredelse og forankring Læringssynets betydning for læringsmiljøet 73\n4 6 De fysiske rammer Forskel på skoler Byggeprocessen Udnyttelsen De fysiske rammers betydning for læringsmiljøet 84 7 Undervisningens tilrettelæggelse Undervisningsformer Arbejdsmåder Elevernes indflydelse Muligheder for at påvirke læring Skolebestyrelsens og kommunens rolle Undervisningstilrettelæggelsens betydning for læringsmiljøet Evalueringskultur Evaluering af elevernes læring Evaluering af undervisningen Evaluering af indsatser Evalueringskulturens betydning for læringsmiljøet Styrkelse af læringsmiljøet Udgangspunktet Samspillet mellem fokuspunkter Tjekliste til udvikling af læringsmiljøer Et fremtidsbillede 121 Appendiks Appendiks A Oversigt over rapportens anbefalinger 123 Appendiks B Kommissorium 127 Appendiks C Om evalueringsgruppen 131 Appendiks D Metode 133 Rapporter fra EVA 137\n5 Forord Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) fremlægger i denne rapport evalueringen af læringsmiljøer i folkeskolen. Evalueringen afdækker og vurderer hvordan folkeskoler arbejder med at etablere og udvikle læringsmiljøer for elever på mellemtrinnet. Det sker ved at undersøge betydningen af og samspillet mellem fire forhold: læringssynet, de fysiske rammer, undervisningens tilrettelæggelse og evalueringskulturen. Vi forventer at evalueringens resultater og anbefalinger kan danne grundlag for skolernes fortsatte arbejde med at etablere og udvikle motiverende og alsidige læringsmiljøer der understøtter og fremmer elevernes udbytte af undervisningen. Evalueringen indgår i EVA s handlingsplan for 2005 og er gennemført i perioden september 2005 til september Henrik Mortensen Formand for evalueringsgruppen Christian Thune Direktør for EVA Læringsmiljøer i folkeskolen 5\n7 1 Resumé Denne evaluering belyser og vurderer folkeskolernes arbejde med at etablere og udvikle læringsmiljøer for eleverne. Læringsmiljøer er evalueringens betegnelse for de rammer som elevernes læring foregår i. Evalueringen ser nærmere på fire fokuspunkter og undersøger hvad de betyder for læringsmiljøet hver for sig og i et indbyrdes samspil. De fire fokuspunkter er skolernes læringssyn, de fysiske rammer, undervisningens tilrettelæggelse og evalueringskulturen. Konklusion Evalueringen viser at de skoler der deltager i evalueringen, forsøger at skabe udviklende og motiverende læringsmiljøer for eleverne, men at der også er plads til forbedringer. Mange engagerede lærere vil gerne gøre en indsats, og skolernes ledelse går ofte forrest og har høje ambitioner for læringsmiljøet. Der ligger dog stadig en opgave i at få alle i lærerkollegierne involveret i arbejdet. Evalueringen viser også at de fire fokuspunkter hver især har specifik betydning for læringsmiljøets kvalitet. Et fælles læringssyn binder læringsmiljøet sammen og udgør grundlaget for de tre andre fokuspunkter. Nye fysiske rammer giver nye muligheder og nye udfordringer som kan virke stimulerende eller drænende afhængigt af deres kvalitet og hvor godt de bliver udnyttet. Undervisningens tilrettelæggelse er det konkrete udtryk for et læringsmiljø, og det er her eleverne møder læringssynet omsat til praksis. Evalueringskulturen er en nøgle til viden og udvikling som fortæller om målene nås på alle niveauer. Evalueringen har et stærkt fokus på relationerne mellem de fire fokuspunkter og på hvordan de fungerer i en kontekst, i læringsmiljøet. Her viser det sig at der både er behov for at styrke hvert fokuspunkt og samspillet mellem dem. De vigtigste indsatser i dette arbejde kan sammenfattes i fem anbefalinger. Læringsmiljøer i folkeskolen 7\n8 Vigtigste anbefalinger Skab større forståelse for og forankring af læringsgrundlaget Skolens ledelse, lærere og bestyrelse skal sammen formulere og nedskrive skolens læringsgrundlag, og de skal løbende have en dialog om hvordan grundlaget realiseres i hverdagen, og hvordan det revideres. At udforme skolens virksomhedsplan og årsplaner og at gennemføre teamsamtaler er nøgleaktiviteter i den forbindelse. Anbefalingen skal sikre at læringsgrundlaget bliver udbredt blandt og forankret hos skolens ledelse, lærere og bestyrelse gennem på den ene side skriftlighed og på den anden side løbende dialog og refleksion. De to former må ikke stå alene, men skal udfolde sig i et dynamisk samspil. Rapporten anvender begrebet læringsgrundlag i stedet for begrebet læringssyn fordi evalueringen har vist at læringssyn i langt højere grad inviterer til at synes noget om pædagogik end til at vide noget om det. Når vi har erstattet læringssyn med læringsgrundlag, skal det signalere at et læringsgrundlag både omfatter det man normativt synes, og det man videnskabeligt ved. Udnyt de fysiske rammer bedre Skolen skal indrette de fysiske rammer i respekt for læringsgrundlaget og lade rummene afspejle de pædagogiske aktiviteter der er på skolen. Desuden bør lærerne inddrage eleverne i dette arbejde i en endnu højere grad end det sker i dag. Anbefalingen skal fremme at skolerne får det fulde udbytte af de nye muligheder som nye fysiske rammer giver, og styrke sammenhængen mellem læringsgrundlaget og indretningen af de fysiske rammer. Det er vigtigt at eleverne inddrages i indretningen og udsmykningen af de fysiske rammer så de udvikler en ansvarlighed over for dem. Det sker kun i mindre grad i dag, men besøgene på de skoler der deltager i evalueringen, viste at eleverne at de ofte gør sig tanker om og har gode forslag til hvordan de fysiske rammer kan indrettes og udsmykkes. Her er der med andre ord et potentiale som lærerne kan udnytte. Skab sammenhæng mellem undervisningen og læringsgrundlaget Skolen skal tilstræbe at skabe større sammenhæng mellem ord og handling. Det kan den gøre ved at lade lærerteam, skolens ledelse eller eventuelt en kommunal konsulent iagttage undervisningen og på den baggrund drøfte forholdet mellem skolens læringsgrundlag og den konkrete tilrettelæggelse af undervisningen. Anbefalingen skal sikre at skolen tilrettelægger undervisningen og vælger undervisningsformer og arbejdsmåder ud fra de fælles beslutninger de har skrevet ned i læringsgrundlaget. 8 Danmarks Evalueringsinstitut\n9 Inddrag elevernes viden i evaluering af undervisningen Skolens ledelse og lærere skal udvikle en systematisk evaluering af undervisningen der også inddrager viden fra eleverne gennem fx dialog og spørgeskemaer. Denne viden skal igen anvendes i tilrettelæggelsen af undervisningen, i teamsamarbejdet, ved gensidig supervision og ved teamsamtaler. Anbefalingen skal forbedre skolens arbejde med at evaluere undervisningen. Der har indtil nu været et større fokus på at evaluere elevernes udbytte af undervisningen frem for på lærernes indsats i undervisningen. Der er behov for at skabe en bedre balance mellem de to former. Og her er elevernes erfaringer en vigtig kilde til viden. Ved at lade eleverne komme mere systematisk til orde gennem fx dialog eller spørgeskemaer kan lærerne indsamle vigtig viden og på den baggrund gøre deres praksis endnu bedre. Skab stærke relationer mellem læringsgrundlaget, de fysiske rammer, undervisningens tilrettelæggelse og evalueringskulturen Skolens ledelse og lærere skal løbende sikre at der er sammenhæng mellem skolens læringsgrundlag, fysiske rammer, undervisningens tilrettelæggelse og evalueringskulturen. Det kan de gøre ved: at lade læringsgrundlaget indgå centralt når de udformer og indretter de fysiske rammer, og når de vælger undervisningsformer, arbejdsmåder og evalueringsredskaber at udnytte de fysiske rammer i henhold til læringsgrundlaget og sørge for at rammerne er så fleksible og differentierede at de understøtter brugen af de mest hensigtsmæssige undervisningsformer, arbejdsmåder og evalueringsredskaber at lade undervisningen afspejle læringsgrundlaget, udnytte de fysiske rammer og påvirke valget af evalueringsredskaber at skabe en stærk evalueringskultur der er forankret i læringsgrundlaget, de fysiske rammer og den daglige undervisningspraksis. Evalueringskulturen skal give skolen viden om hvordan disse elementer kan praktiseres og udnyttes hver for sig og sammen, og skolen skal kunne bruge denne viden til at revidere og forbedre hvert af elementerne og sammenhængen mellem dem. Anbefalingen skal fremme og sikre en løbende udvikling af læringsmiljøet hvor de fire fokuspunkter for evalueringen spiller sammen på en hensigtsmæssig og udbytterig måde. Anbefalingernes status Rapportens vurderinger og anbefalinger er foretaget af en ekstern evalueringsgruppe der består af faglige eksperter på området. Anbefalingerne er udtryk for evalueringsgruppens prioritering i de mange mulige anbefalinger der kan udledes af dokumentationsmaterialet. Anbefalingerne er Læringsmiljøer i folkeskolen 9\n10 rettet mod forskellige ansvarlige og skal føre til opfølgning og udvikling på det evaluerede område. Rapporten indeholder flere anbefalinger end dem der er anført i dette resumé. Anbefalingerne er placeret løbende i rapportens tværgående kapitler i umiddelbar sammenhæng med de analyser og vurderinger de knytter sig til. I appendiks A findes der desuden en liste over alle rapportens anbefalinger. 10 Danmarks Evalueringsinstitut\n11 2 Indledning Folkeskoleloven fra 1993 betød et skift i formål og metoder, hvor undervisningsdifferentiering, projektarbejde, tværfaglighed og løbende evaluering blev introduceret som nye fokusområder. Skiftet betød at flere skoler blev opmærksomme på at etablere læringsmiljøer som fremmer elevernes udbytte af undervisningen. På nationalt niveau har Undervisningsministeriets projekt Rum, form og funktion og Folkeskolerådets Vision 2010 haft udviklingen af læringsmiljøer som et centralt tema. Tilsvarende er der på kommunalt niveau flere eksempler på hvordan omog nybygninger af skoler, ændrede krav til undervisningen og nye pædagogiske strømninger har sat skub i debatten om læringsmiljøer. Én ting er at vedtage en politik og starte en debat om hvordan politikken skal føres ud i livet, noget andet er hvordan skolerne faktisk fører de nye tanker ud i livet og får etableret læringsmiljøer der kan fremme elevernes udbytte af undervisningen. Denne evaluering vil gå tæt på netop dette område og sætte fokus på skolernes arbejde med at skabe motiverende og alsidige læringsmiljøer. 2.1 Formål Formålet med evalueringen er at belyse hvordan skoler planlægger, etablerer og udvikler læringsmiljøer som fremmer elevernes udbytte af undervisningen. Læringsmiljøer bliver her forstået som det miljø elevens læring foregår i. Evalueringen fokuserer på fire forhold som har betydning for læringsmiljøet: skolens læringssyn, de fysiske rammer, undervisningens tilrettelæggelse og evalueringskulturen. Evalueringen ser på hvad disse forhold betyder for læringsmiljøet, både hver for sig og når de påvirker hinanden. Rapporten giver både anbefalinger til hvordan skolerne kan forbedre hvert enkelt forhold, og hvordan de kan skabe en bedre sammenhæng mellem dem og dermed bidrage til at optimere det samlede læringsmiljø. Evalueringen koncentrerer sig om normalklasseundervisningen på mellemtrinnet. Læringsmiljøer i folkeskolen 11\n12 Evalueringen vil belyse: hvordan skolerne forstår og anvender læringssynet hvad de fysiske rammer betyder for læringsmiljøet hvordan skolerne arbejder med undervisningsformer og arbejdsmåder inden for de givne fysiske rammer hvordan skolerne udmønter evalueringskulturen så den er med til at vurdere og styrke læringsmiljøet. Kapitel 3 indeholder en nærmere præcisering af begrebet læringsmiljø og de fire forhold som evalueringen fokuserer på. 2.2 Evalueringsgruppe og projektgruppe En evalueringsgruppe har det faglige ansvar for rapportens vurderinger og anbefalinger. Gruppen er nedsat til lejligheden og består af fagfolk med særlig indsigt i læringsmiljøer og de fire fokuspunkter for evalueringen. Evalueringsgruppens medlemmer er: Skolechef Henrik Mortensen, Aalborg Kommune (formand) Folkeskolelærer Lene Freiesleben, Utterslev Skole Seniorforsker Inge Mette Kirkeby, Statens Byggeforskningsinstitut Lektor Hans Henrik Knoop, Danmarks Pædagogiske Universitet Skoleleder Gorm Sæderup, Buskelundskolen. I appendiks C findes en nærmere beskrivelse af de enkelte medlemmers baggrund. En projektgruppe fra EVA har det metodiske ansvar for evalueringen og har skrevet evalueringsrapporten. Projektgruppens medlemmer er: Evalueringskonsulent Per Møller Janniche (projektleder frem til 15. maj 2006) Evalueringskonsulent Christel Sølvhjelm (projektleder fra 15. maj 2006) Evalueringsmedarbejder Marie Nygaard (frem til 1. april 2006) Evalueringsmedarbejder Rikke Steensig (fra 1. april 2006). 2.3 De evaluerede skoler og kommuner Der deltager i alt seks folkeskoler i evalueringen. Hver skole er blevet bedt om at nedsætte en selvevalueringsgruppe bestående af lærere og ledelse som har udarbejdet en selvevalueringsrapport. Som supplement til selvevalueringsrapporterne er skolebestyrelserne og de kommunale forvaltninger hver især blevet bedt om at skrive en redegørelse om deres arbejde med evalueringens fokuspunkter. 12 Danmarks Evalueringsinstitut\n13 Skolerne er udvalgt inden for gruppen af skoler der inden for de seneste otte år er om- eller nybyggede. Her har skoler og forvaltning altså for nylig haft muligheden for at medtænke skolens værdier og læringssyn i planlægningen af de fysiske rammer. Desuden er der i udvælgelsen af skolerne taget hensyn til geografisk placering og skolestørrelse. Følgende folkeskoler og kommuner deltager i evalueringen (i alfabetisk rækkefølge): Lem Stationsskole, Ringkøbing Kommune Maglegårdsskolen, Gentofte Kommune Nordbyskolen, Nykøbing Falster Kommune Stege Skole, Møn Kommune Vestermarkskolen, Odder Kommune Vestre Skole, Svendborg Kommune. 2.4 Dokumentation og metode Evalueringen er gennemført på baggrund af et kommissorium der blev vedtaget af EVA s bestyrelse i oktober Kommissoriet gør rede for evalueringens formål, organisering og metode og kan ses i appendiks B. Rapporten bygger på dokumentation fra selvevalueringsrapporter inkl. bilag, redegørelser fra skolebestyrelser og kommunale forvaltninger, interview på skolerne og den kvantitative undersøgelse. Selvevaluering og besøg I efteråret 2005 nedsatte hver af de seks skoler en selvevalueringsgruppe. Efter EVA s retningslinjer blev gruppen sammensat af fire-seks lærere og en-to personer fra skolens ledelse. Ledelsesrepræsentanter skulle så vidt muligt have været involveret i planlægningen af om- eller nybygningen, ligesom lærerne fra de ombyggede skoler skulle have erfaringer med at undervise i de nye lokaler/områder. Derudover skulle alle lærerne i selvevalueringsgruppen undervise på mellemtrinnet, dække de tre fagområder og repræsentere den lærerdækning som skolen normalt har i forhold til alder, køn og undervisningserfaring. I januar 2006 blev der afholdt et todages seminar hvor selvevalueringsgrupperne udarbejdede størstedelen af deres selvevalueringsrapport. Ud over selvevalueringsgrupperne har skolebestyrelserne ved de seks skoler og repræsentanter fra kommunerne udarbejdet hver deres redegørelse hvor de forholder sig til evalueringens formål og fokuspunkter. I marts 2006 besøgte evalueringsgruppen og projektgruppen de seks deltagende skoler. Under hvert besøg blev der gennemført interview med henholdsvis lærerne fra selvevalueringsgruppen, Læringsmiljøer i folkeskolen 13\n14 skolens ledelse, en gruppe elever fra klassetrin, to-tre lærere der ikke har været med i selvevalueringsgruppen, og en-to repræsentanter fra den kommunale forvaltning. Brugerundersøgelse I januar og februar 2006 gennemførte konsulentfirmaet TNS Gallup i samarbejde med EVA en kvantitativ undersøgelse blandt alle elever på mellemtrinnet på de seks deltagende skoler. Undersøgelsen blev gennemført som en spørgeskemaundersøgelse kombineret med en registerundersøgelse af elevernes sociale baggrund. Formålet med undersøgelsen var at afdække hvordan eleverne selv mener de fungerer i og opfatter skolens læringsmiljøer, herunder at se nærmere på deres egen oplevelse af hvornår og hvordan de bedst lærer noget. Formålet med registerundersøgelsen var at sætte spørgeskemaundersøgelsens resultater over for en række baggrundsvariabler for at belyse hvilken rolle elevernes sociale baggrund og køn eventuelt spiller for deres oplevelse af forskellige læringsmiljøer. Det er TNS Gallup og EVA der er metodisk ansvarlige for undersøgelsen. En mere detaljeret beskrivelse af den samlede dokumentation og en vurdering af materialets kvalitet finder man i appendiks D. Undersøgelsen vil i rapporten blive omtalt som elevundersøgelsen. 2.5 Anbefalinger og opfølgning De seks folkeskoler som deltager i evalueringen, har pligt til at udarbejde en opfølgningsplan til Undervisningsministeriet senest seks måneder efter at rapporten er offentliggjort. Denne forpligtelse følger af bekendtgørelsen om opfølgning på evaluering ved Danmarks Evalueringsinstitut mv. Mange skoler og kommuner vil i den kommende tid stå over for en om- eller nybygning af en eller flere skoler eller stå i en situation hvor de ønsker at udvikle deres læringsmiljø, og det er evalueringsgruppens håb at de vil lade sig inspirere af rapportens anbefalinger og på den måde være med til at skabe gode læringsmiljøer i folkeskolen. De seks skoler der har medvirket i evalueringen, har alle været meget glade for at selvevaluere deres læringsmiljø og anbefaler andre skoler at gøre det samme. Det giver overblik over egen praksis, styrker og svagheder bliver identificeret, og løsningsforslag bliver fundet. Den største del af skolernes selvevaluering fandt sted på et todages arbejdsseminar og tog udgangspunkt i en vejledning til selvevaluering udarbejdet af EVA. Vejledningen er tilgængelig på EVA s hjemmeside for alle de skoler der måtte have lyst til at selvevaluere deres læringsmiljø. 14 Danmarks Evalueringsinstitut\n15 2.6 Rapportens opbygning Kapitel 3 indeholder en præcisering af evalueringsgruppens forståelse af begrebet læringsmiljø og de fire fokuspunkter. Kapitel 4 beskriver og vurderer den konkrete praksis på hver af de deltagende skoler. Her giver evalueringsgruppen en direkte tilbagemelding til skolerne, men uden at komme med anbefalinger. De bliver givet i de tværgående kapitler. Kapitel 5-8 analyserer på tværs af skoler og kommuner og behandler hvert at de fire fokuspunkter i læringsmiljøet, nemlig læringssynet, de fysiske rammer, undervisningens tilrettelæggelse og evalueringskulturen. Kapitlerne indeholder evalueringsgruppens vurderinger og anbefalinger. Kapitel 9 er evalueringsgruppens bud på hvordan læringsmiljøer kan styrkes. Rapportens anbefalinger er placeret i den løbende tekst i de tværgående kapitler. I appendiks A findes der en samlet liste over rapportens anbefalinger grupperet efter emne. Bemærk at EVA sætter komma efter Dansk Sprognævns anbefalinger, dvs. at der som hovedregel ikke sættes komma foran ledsætninger. Læringsmiljøer i folkeskolen 15\n17 3 Afgrænsning af begrebet læringsmiljø Læringsmiljø er et komplekst fænomen som kan berøre mange forskellige forhold og relationer i en organisation. Derfor skal dette kapitel indkredse denne evaluerings forståelse af begrebet. At udvikle læringsmiljøer handler om at skabe de bedste rammer for læring på det organisatoriske niveau og set i forhold til elever og ansatte på skolerne. Evalueringen fokuserer først og fremmest på skolerne, men netop fordi et læringsmiljø skabes i en organisatorisk sammenhæng, undersøger evalueringen også det kommunale niveaus betydning. Lidt mere præcist bliver et læringsmiljø forstået som de rammer elevernes læring foregår i. Men også denne afgrænsning er fortsat ret åben. Rammerne kan vedrøre mange forskellige forhold, og et læringsmiljø skabes, vedligeholdes og udvikles i et samspil mellem mange aspekter i en kompleks sammenhæng. Udgangspunktet for evalueringen er at belyse primært læringsmiljøets undervisningsrelaterede faktorer og sammenhængen mellem dem. Derfor ser evalueringen på samspillet mellem fire fokuspunkter som er vist i følgende model: Læringsmiljøer i folkeskolen 17\n18 Et læringsmiljø er sammensat af: Læringssynet De fysiske rammer Evalueringskulturen Undervisningens tilrettelæggelse Stregerne og buerne mellem de fire punkter angiver et muligt samspil som evalueringen vil undersøge. Det er vigtigt at understrege at der netop er tale om valg af nogle fokuspunkter der afspejler evalueringens udgangspunkt. Meget andet spiller ind, men er ikke medtaget i evalueringen. Disse aspekter kan vedrøre belysning og klima, psykosociale faktorer som mobning og sammenhold, lærerens autenticitet og undervisningsrelaterede faktorer. Dokumentationsmaterialet viser da også at skolerne fuldt ud er opmærksomme på dette. Fx peger nogle på lærernes kompetencer som et fokuspunkt. Andre peger på undervisningsmaterialer og på brugen af it. Frem for at tage udgangspunkt i folkeskoleloven eller i kriterier fastsat ud fra loven tager denne evaluering udgangspunkt i skolernes og kommunernes praktiske arbejde i forhold til læringsmiljøer. De fire fokuspunkter De fire fokuspunkter skal forstås på følgende vis: Læringssynet er synet på hvordan læring finder sted, anvendte læringsteorier, under hvilke betingelser læring bedst sker, hvilke metoder der fremmer læring, betydningen af at skabe interesse og motivation mv. Af folkeskoleloven kan der udledes flere elementer til et samlet læringssyn, fx i forhold til elevinddragelse, undervisningsdifferentiering og projektarbejde, men hverken loven el- 18 Danmarks Evalueringsinstitut\n19 ler faghæfterne nævner at et bestemt læringssyn skal ligge til grund for undervisningen. Skolerne er derfor blevet bedt om at forklare hvordan de forstår begrebet mere præcist, hvordan et læringssyn bliver skabt, udbredt og udviklet på skolen, og hvad et læringssyn betyder for skolens praksis. De fysiske rammer er inde- og udearealer som er anlagt, bygget eller indrettet for at blive anvendt i undervisningsmæssige sammenhænge. Folkeskoleloven siger ikke noget klart om hvordan en skole skal indrettes, hvorimod vejledningerne til faghæfterne indeholder mange forskellige ideer til og anvisninger på indretning af lokaler, værksteder mv. Skolerne er blevet bedt om at beskrive og vurdere deres faglige og pædagogiske begrundelser for de aktuelle fysiske rammer og hvilke muligheder og begrænsninger de ser i de fysiske rammer i forhold til undervisningen. Undervisningens tilrettelæggelse er et helt konkret udtryk for et læringsmiljø. Evalueringen har valgt at se på henholdsvis undervisningsformer og arbejdsmåder. Undervisningsformer vælges af lærerne og kan fx være gruppearbejde, holddeling, klasseundervisning, værkstedsundervisning, projektarbejde osv. Arbejdsmåder er elevernes aktivitet og kan fx være om de arbejder praktisk og undersøgende, eksperimentelt, med fastlagte opgaver, individuelt, problemorienteret osv. Evalueringskulturen er udtryk for hvordan skolen selv og kommunen evaluerer om deres læringsmiljø fungerer som ønsket. Et læringsmiljø udvikles blandt andet gennem den viden og de erfaringer som opstår via evaluering. Evalueringskulturen udmønter sig på flere niveauer både i forhold til den løbende evaluering, evaluering af elevernes udbytte af undervisningen og evaluering af indsatser, og nærværende evaluering vil se på hvilke evalueringsmetoder der bliver brugt for at afdække hvordan læringsmiljøet fungerer i forhold til fokuspunkterne og de tre niveauer. Læringsmiljøer i folkeskolen 19\n21 4 Skoler og kommuner Dette kapitel beskriver og vurderer læringsmiljøet på hver af de skoler der deltager i evalueringen, og danner grundlag for tværgående analyser og anbefalinger i de efterfølgende kapitler. Kapitlet er inddelt i seks afsnit: ét for hver skole og kommune. Hvert afsnit gennemgår de fire fokuspunkter for evalueringen: læringssynet, de fysiske rammer, undervisningens tilrettelæggelse og evalueringskulturen. Afsnittene er beskrivende samtidig med at de fremhæver de vigtigste styrker, dilemmaer og udfordringer i de pågældende læringsmiljøer. Som opsamling på hvert afsnit giver evalueringsgruppen sin vurdering af det samlede læringsmiljø på netop denne skole. Her er der lagt vægt på samspillet mellem de fire fokuspunkter, og de vigtigste aspekter i læringsmiljøet er fremhævet. Når der i kapitlet refereres til udsagn fra skolens ledelse, lærere, skolebestyrelse, elever og repræsentanter fra den kommunale forvaltning, så henvises der til personer der har medvirket til at udarbejde skolens selvevalueringsrapport, eller som er blevet interviewet under besøget. 4.1 Lem Stationsskole, Ringkøbing Kommune Skolens hjemmeside Byggeriet Skolen er bygget i 1909 og løbende udbygget i Ombygget i 2003 med blandt andet nyt pædagogisk servicecenter og it-lokale Byggeomkostninger kr. Antal elever, klasser og klassetrin 250 elever, 12 normalklasser, klasse Antal lærere 19 Skolens organisering Afdelingsopdelt med 3 afdelinger: indskolingen (bh.kl.-3. kl.), som har lokaler i en bygning for sig selv, mellemtrinnet (4. kl.-6. kl.) og overbygningen (7. kl.-9. kl.) Kommunens hjemmeside fortsættes næste side Læringsmiljøer i folkeskolen 21\n22 fortsat fra forrige side Antal folkeskoler i kommunen i alt Kommunesammenlægning 9 (heraf en heldagsskole) Sammenlægning af Egvad, Holmsland, Ringkøbing, Skjern og Videbæk Kommuner til Ringkøbing-Skjern Kommune Læringssynet Kommunen vedtog i 2002 et udviklingsprogram med titlen Helhed i børn og unges liv. Programmet bygger på en pædagogisk tænkning om anvendelse af mange intelligenser og læringsstile. Kommunen ønsker at der skal være en rød tråd i det liv som børnene indgår i i kommunens institutioner. Det indebærer blandt andet et fælles pædagogisk sprog, et fælles syn på børn og læring og en prioritering af stimulerende og støttende læringsmiljøer på skoler og i institutioner. Alle ansatte i kommunens institutioner har været på et kursus i Helhed i børn og unges liv og de mange intelligensers muligheder. Lærerne giver udtryk for at programmet har været svært at få forankret hos alle, men at det ligger og ulmer i baghovedet. En af grundene til at udviklingsprogrammet har været svært at tage til sig, er at lærerne føler at det er et krav der er kommet oppefra, og som er blevet trukket ned over skolen. Det har derfor ikke været nemt at få ejerskab til det. Lærerne anerkender at det er vigtigt at kommunalbestyrelsen har skolepolitiske målsætninger, og at det er godt at arbejde for en skole med visioner så længe denne del ikke fylder for meget da det kan gøre arbejdet stressende. Lærerne er usikre på hvad der vil ske ved kommunesammenlægningen. Om alt det som Ringkøbing Kommune har sat i gang, kan overleve i en sammenlægning med kommuner som ikke har gjort sig de samme tanker. De frygter at skulle til at starte forfra, og at det vil have en negativ betydning for deres læringsmiljø. Ledelsen forstår lærernes tøvende accept af kommunens program, Helhed i børn og unges liv. De pointerer at der blev gjort meget for at få pædagogerne med på tankegangen, men at man glemte at tale konsekvenserne grundigt igennem med lærerne. Forvaltningen er overrasket over at lærerne har opfattet det som en topstyret proces, for den har gjort meget ud af at involvere lærerne undervejs i processen. Det er dog forvaltningens opfattelse at skolen arbejder målbevidst på at udvikle og implementere det kommunalt besluttede program i et fint samarbejde med områdets institutioner og skolens SFO-ordning. Der var planlagt en midtvejsevaluering af programmet, men kommunen måtte aflyse den på grund af manglende ressourcer. 22 Danmarks Evalueringsinstitut\n23 Ledelse og lærere er enige om at der ikke er et formelt, nedskrevet læringssyn for skolen, men at det er indeholdt i forskellige dokumenter. Her fremhæver de skolens egen læseplan, Klare mål for elevens alsidige personlige udvikling, som central. Læseplanen er ca. tre år gammel og er meget mere præsent i lærernes bevidsthed end kommunens udviklingsprogram. Det er en plan de har ejerskab til. I læseplanen er der opstillet en række personlige egenskaber som skal styrkes gennem skolens daglige arbejde. Lærere og ledelse peger på at det er en svaghed at læringssynet ikke er skrevet ned i ét samlet dokument. Når de pædagogiske holdninger skal findes i flere dokumenter vil lærerne ikke altid have en klar og fælles oplevelse af læringssynet. De vil derfor gerne have det nedskrevet samlet for at have noget at diskutere ud fra. Som det er i øjeblikket, er forståelsen af læringssynet meget subjektiv. Lærere og ledelse forventer at en præcisering og tydeliggørelse af læringssynet vil medføre at lærerne i højere grad drøfter og medtænker læringssynet i tilrettelæggelsen af undervisningen. Det vil også give skolen en tydeligere identitet, både indadtil og udadtil. Skolebestyrelsen peger på læseplanen som et vigtigt og overordnet redskab for skolens virke, men derudover lægger den vægt på at den enkelte lærer skal have friheden til at tilrettelægge undervisningen individuelt. Bestyrelsen oplever ikke at det er specielt vigtigt at have et defineret og nedskrevet læringssyn. De fysiske rammer I 1999 besluttede Ringkøbing Kommune at renovere og nybygge samtlige skoler primært for at skabe rammer for en tidssvarende pædagogik. Lem Stationsskole tog sine ombyggede lokaler i brug ved nytåret Planerne for ombygningen skete i et samarbejde mellem forvaltningen, skolebestyrelsen og skolens lærere og ledelse. I processen indgik tidligere planer og tegninger for nyindretning af det pædagogiske servicecenter og skolen alle udarbejdet af lærere og ledelse. Den første plantegning for ombygningen blev udarbejdet før det kommunale program Helhed i børn og unges liv eksisterede, og tegningerne måtte derfor efterfølgende justeres for at leve op til målene i programmet. Lærere og ledelse peger på at det er vigtigt at turde tænke stort inden man går i gang med en ombygning at man skal turde drømme lidt og ikke lade sig bremse af praktiske problemer i hvert fald til en start. Skolebestyrelsen deltog i ombygningsprocessen og gav forslag til indretning, revideringer, besparelser m.m. Bestyrelsen vurderer selv at den har bidraget på en passende måde og har haft mulighed for indflydelse. Bestyrelsens oplevelse er at processen foregik i et tæt samarbejde mellem ledelse, lærere og bestyrelse. Læringsmiljøer i folkeskolen 23


Så er der sgu ROCK på Mojo\nReserver plads til kl. 20.30 via mailen billet@mojo.dk\nFreddy And The Phantoms udsendte d. 1 april – 2022 den nye single With All My Love, som tager hul på en nyt kapitel i bandets 12 årige historie. Som et kærlighedsbarn mellem The Who og Led Zeppelin – lander Freddy And The Phantoms i bedste 70er rockstil med singlen:\n” Vi sender et skud kødelig og uforbeholden kærlighed ud i æteren. Verden skriger på universel kærlighed uanset om den ses gennem Lennons, Robert Plant’s eller Kate Bush’s prisme. Vi smider mørkemands kostumet og attituderne – og overgiver os til noget større på det her nummer.”\n– udtaler Freddy\nFreddy And The Phantoms har i 2022 eksisteret i 12 år som band og udgav deres femte , og meget anmelderoste album “A Universe From Nothing” tilbage i 2020. De har over årene spillet mere end 300 koncerter på landets største spillesteder bl.a. Smukfest, Vega og Amager Bio og spillet support for verdensnavne som Eagles, Rival Sons, Twisted Sister og Blackberry Smoke.\nDenne fredag i November leverer de deres fede rock på Mojo Blues Bar.


Gråsten Havnefront | Byggeplads.dk\nOmrådet er helt unikt med egen bådebro, promenadekaj og badestrand.\nSelve byggeriet er inspireret af Drachmanns bebyggelse på Skagen Havn. Alle ferieboliger opføres med træfacader i svenskrød farve med hvide gelændere, friser samt vindues- og dørelementer.\nLejligheden på 1. sal i gavlhusene på Gråsten Havnefront er i to plan. Der er i opførelsen af ferieboligerne lagt vægt på at udnytte den sydvendte placering, og således har alle boliger udsigt til vand eller natur.\nPå Gråsten Havnefront er opført 52 lejligheder, der kan anvendes til såvel feriebolig som helårsbolig i romantisk, maritim atmosfære\nThorkild Kristensen A/S Ferieboliger\nRosseels Tegnestue ApS\nHelt ud til vandet, som en romantisk, maritim drøm ligger TK Ferieboligers nybyggede lejligheder på Gråsten Havnefront. Beliggenheden er unik. Boligerne er placeret i det vidunderlige Sø og Havne-område ved Gråsten. Et fredeligt og skønt naturområde i det sydlige Danmark. På havnefronten er egen bådebro med plads til 18 joller, og her er etableret et inderbassin med sandstrand, hvor der er mulighed for at bade. Langs med husene er skabt en promenade, så man kan nyde området, solen, stemningen og atmosfæren i fulde drag.\nDer er bygget 52 lejligheder i 26 gavlhuse, der hver rummer 212 kvm. Halvdelen af boligerne ligger i stueetagen og rummer 90 kvm boligareal, mens de resterende 26 boliger ligger på 1. sal. De rummer 122 kvm boligareal og ligger i to plan. Begge boliger har indgang via et fælles mellemliggende trappehus.\nBoligerne er opført som helårsboliger uden bopælspligt. Det vil sige, at godt halvdelen af boligerne vil være beboede året rundt, mens den anden halvdel vil blive anvendt som ferieboliger. Det skaber liv og atmosfære.\nInspireret af Drachmann\nSelve byggeriet er inspireret af Drachmanns bebyggelse på Skagen Havn. Alle ferieboliger opføres med træfacader i svenskrød farve med hvide gelændere, friser samt vindues- og dørelementer. Der er i opførelsen af ferieboligerne lagt vægt på at udnytte den sydvendte placering optimalt i forhold til placering samt lysindfald. Således har alle boliger udsigt til vand eller natur.\n- Husene er i princippet opført efter samme model, som vi anvendte i forbindelse med et lignende byggeri i Nykøbing Sjælland Havn, og selv om inspirationen er hentet fra Drachmanns bebyggelse på Skagen Havn, handler det mere om en stemningsmæssig og atmosfæremæssig inspiration, end om inspiration til det egentlige arkitektoniske udtryk, fortæller arkitekten hos TK Ferieboliger.\nTinglev Elementfabrik A/S har i øvrigt leveret sandwichelementer til såvel skillevægge som huldæk til alle boligerne.\nDet har været vigtigt for bygherre at fastholde grebet om det maritime udtryk på havnen, og spørger man om, hvorfor der skal bygges som i Drachmanns Skagen i 2007, lyder svaret:\n- Målet er at skabe en maritim drøm på havnefronten med udgangspunkt i området og i miljøet omkring de romantiske træhuse.\nKærsgaard & Andersen A/S i Aalborg har været rådgivende ingeniører på projektet på Gråsten Havnefront, og Niels Andersen, forklarer, at man har forestået ingeniørarbejderne i forbindelse med projekteringen samt byggeteknikken.\nOg også fra Kærsgaard & Andersen A/S er der stor tilfredshed med såvel resultatet som med byggeriets forløb.\n- Grunden var naturligvis en smule kompliceret, idet den består af opbyg i vand, men grunden var allerede pælefunderet, så det har ikke udvirket de store problemer, fortæller Niels Andersen, der ud over at rose projektet også roser det gode samarbejde med såvel entreprenørerne som bygherre.\nHelge Frandsen A/S har leveret stilladset til hele byggeriet til såvel facadebeklædningerne og tagarbejdet, der er udført af Hustømrerne A/S i Åbenrå.


Craft Core Seamless Tee W - Black Melange. Sports T-shirt til kvinder i grå og sort. blød og smart trøje i høj kvalitet og meget åndbar og holder dig tør 1904870\nCraft Core Seamless Tee W - Black Melange\nLækkert blødt materiale, der holder dig tør under intensiv træning i fitnesscenteret\nCraft Core Seamless Tee W - Grå Sort\nCore Seamless Tee er fremstillet af blødt og funktionelt materiale, der holder dig tør under intensiv træning i fitnesscenteret. Det sømløse design og meshmaterialet med store huller sikrer desuden, at den føles blød mod huden og giver målrettet ventilation til optimal komfort. God pasform og bevægelsesfrihed.\nSuper lækker T-shirt der egner sig til alt aktivitet og sport\nKompressions sleeves med reflekser


ErhvervslokalerErhverv til lejeKlinikfællesskaber\nMere info om klinikfællesskaber til leje\nKlinikfællesskab på Harald jensens Plads, Århus C\nKlinikfællesskab på Slotsgade, 38, 1 sal, Hillerød\nKlinikfællesskab på Slotsgade, , 1 sal, Hillerød\nFind klinikfællesskab til leje på Lokaleportalen.dk\nSøger du klinikfællesskab til leje , så er du kommet til det rigtige sted. Vi har et kæmpe udvalg og er altid opdateret med de nyeste ledige klinikfællesskaber på markedet, og du kan oprette en søgeagent så du får besked når der udbydes nye ledige klinikfællesskaber til leje . Du kan se de aktuelle klinikfællesskaber til leje herover. Klik på overskriften ud for hvert lokale for at læse mere. Søger du andre typer lokaler end klinikfællesskab til leje, så brug søgefunktionen til at udvide din søgning. Her kan du også søge efter område, størrelse og pris, og tilføje flere byer til din søgning.\nTilmeld dig som lokalesøger og få besked om nye klinikfællesskaber til leje\nKlinikfællesskaber til leje på Fyn\nKlinikfællesskaber til leje i Nordsjælland


Champions Challenge 2014 live resultater, Hockey Verden - Flashscore.dk\nChampions Challenge 2014 resultater, live resultater, stillinger\nHjælp: Du er hos Champions Challenge 2014 resultater siden i Hockey/Verden sektionen. Flashscore.dk tilbyder Champions Challenge 2014 livescore, slut- og deltidsresultater, Champions Challenge 2014 stillinger og kampdetaljer. Bortset fra Champions Challenge 2014 resultater, kan du følge 5000+ turneringer fra 30+ sportsgrene fra resten af verden på Flashscore.dk. Blot klik på sportsnavnet i toppen af menuen eller navnet på landet til venstre og vælg din turnering. Champions Challenge 2014 resultater service er real time og updateres live, så du skal ikke opdatere din browser.


Restauranter i Fisk og skaldyr i University of Saskatchawan\n702 14th St E, Saskatoon, Saskatchewan S7N 0P7, Canada+1 306-373-0755+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 3 anmeldelserFremragende34 %Rigtig god33 %Gennemsnitlig33 %Dårlig0 %Frygtelig0 %13. november 2012“So long....”28. oktober 2010“Great place to grab a coffee or tea...and relax”Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER Fisk og skaldyr PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 702 14th St E, Saskatoon, Saskatchewan S7N 0P7, CanadaAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr dette en fiske- og skaldyrsrestaurant?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant i mellemklassen?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Flere restauranter i Saskatoon Medlemsvurdering Fremragende1Rigtig god1Gennemsnitlig1Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (2)Engelsk (3)Sprog Dansk (2)Engelsk (3)\nSe, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGerard SSaskatoon, Canada10049Anmeldt 13 november 2012 Så længe ....MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nMom444Saskatoon, Canada2514Anmeldt 1 januar 2012 great atmosphere and coffeeGoogle Oversæt Tak, Mom444 Leveret af
Microsoft® TranslatorDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejFlytrap12Saskatoon, SK1Anmeldt 28 oktober 2010 Store sted at Grib en kaffe eller te... og slappe afMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenCalories Bakery and Restaurant211 anmeldelser 0,47 km væk Nosh Eatery and Tap116 anmeldelser 0,61 km væk The Yard & Flagon Pub101 anmeldelser 0,53 km væk Keo's Kitchen116 anmeldelser 0,76 km væk Seværdigheder i nærhedenMeewasin Valley104 anmeldelser 0,85 km væk Ukraianian Museum of Canada65 anmeldelser 1,04 km væk Remai Modern60 anmeldelser 1,06 km væk Persephone Theatre34 anmeldelser 1,07 km væk Forbedr denne registrering\n702 14th St E, Saskatoon, Saskatchewan S7N 0P7, Canada Placering:


Vi Giver Jer Rusland af Peter Nielsen - Hæftet Bog - Gucca.dk\n37 introduktioner til russisk kulturhistorie. Rusland er meget mere end Putin, oligarker og Gazprom. Russerne er Informations kanon over Ruslands storslåede kulturhistorie med portrætter af... Læs mere.\n37 introduktioner til russisk kulturhistorie.\nRusserne – 37 introduktioner til russisk kulturhistorie er den anden bog i Informations serie af introduktioner til kulturhistorier fra andre lande.\nVi vægter sikkerheden utrolig højt, for det er noget af det vigtigste at sørge for er i orden, når vi taler om e-handel. NETS har godkendt vores løsning for online betaling, og det er den overvejende garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Så online køb og betaling hos Gucca er altid ensbetydende med fuld sikkerhed.\nLige meget hvilke produkter du har købt via Gucca.dk, har du altid 30 dages returret. Kort sagt vil det sige, at skulle du fortryde dit køb, så sender du blot din vare, og vi sender dine penge den modsatte vej. Du kan med fordel kontakte os, før du vælger at returnere din vare.\nVi har den klare holdning, at det er vigtigt, at du som kunde modtager din vare sikkert og hurtigt. Det betyder, at hvis din vare er på lager, så modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Du er aldrig i tvivl om lagerstatus, for det fremgår ud for den enkelte vare, inden du bestiller din vare. Har du spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus, er du velkommen til at kontakte os.\nHos Gucca er der mange forskellige muligheder for betaling at vælge imellem. Du benytter bare den, der passer dig bedst. Du handler altid trygt og sikkert, lige meget hvilken betalingsform du vælger. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Bemærk at vi først trækker pengene fra din bankkonto, den dag vi sender varen til dig - hvis du benytter kreditkort.\nOpstår der tvivl eller spørgsmål til vores webshop, sidder vi ved telefonen eller på e-mail parat til at assistere dig. Kundeservice er åben på hverdage mellem kl. 10-15, og med godt humør og et smil tager vi imod din henvendelse.\nVi giver dig selvfølgelig mulighed for at følge din ordre hele vejen til den er dig i hænde. Når du fuldender købet, kan du bagefter besøge din egen ordreside. På ordresiden kan du se, hvornår dine varer er blevet sendt afsted. Og i det øjeblik vi sender dine varer, vil du få en mail fra os.\nBredde: 14.5Cm - Højde: 19.7Cm\nRusland, Kulturhistorie, Vi Giver Jer Rusland, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Vi Giver Jer Rusland\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__samfundoghistorie path__peternielsen path__katrinehornstrupyde path__vigiverjerrusland\n129,95 kr30 Suveræne Svenskere - Bog


Klager over dårlig behandling på hoteller og restauranter betaler sig | Penge | DR\nKlager over dårlig behandling på hoteller og restauranter betaler sig\nTjeneren var muggen, sovsen var klumpet og da du kastede dig over minibaren på hotelværelset, var der kun danskvand. Men, man kan klage over behandlingen og i mange tilfælde får man medhold.\nDet kan godt betale sig at klage, hvis man føler sig snydt af et hotel eller en restaurant. (© Stock.xchng)\n27. jul 2007 opdateret 27. jul 2007\nDet kan godt betale sig at klage, hvis man føler sig dårligt behandlet på hoteller og restauranter. Men et eventuelt medhold medfører ikke nødvendigvis udbetaling af erstatning.\nI 2006 fik seks ud af ti forbrugere således medhold i deres klage til Ankenævnet for hotel, restaurant og turisme. Det viser nævnets årsberetning, der netop er offentliggjort.\nNævnet behandlede 44 sager i 2006, heraf fik forbrugerne helt eller delvist medhold i 25 tilfælde.\nMedhold er ingen garanti for erstatning\nKlagerne handlede om alt lige fra utilfredshed med mængden af leveret mad til en 18 års-fødselsdag og til manglende adgang til en swimmingpool under et hotelophold.\nNår gæsterne får helt eller delvist medhold, pålægger ankenævnet som regel hotellet, restauranten eller turistvirksomheden at refundere hele eller dele af regningen.\nDet er dog ikke alle, der efterlever ankenævnets afgørelser. I 2006 har kun 16 af virksomhederne udbetalt penge til utilfredse gæster, der havde fået helt eller delvist medhold.\nDesværre ingen sanktionsmuligheder\n- Det er selvfølgelig utilfredsstillende, men vi har ikke nogen sanktionsmuligheder over for disse virksomheder. I disse tilfælde er gæsterne derfor henvist til at anlægge sag mod virksomhederne for at få deres penge, siger formanden for ankenævnet, landsdommer Henrik Bitsch.\nDet er ikke nødvendigt at køre en retssag, hvis virksomheden er medlem af Horesta. Brancheforeningen har sin egen garantiordning, som sikrer gæsterne deres tilgodehavender, hvis de har fået medhold i ankenævnet.\nDet er imidlertid ingen Horesta-medlemmer blandt de virksomheder, som har nægtet at refundere penge til deres gæster i 2006.\nI alt modtog Ankenævnet for hotel, restaurant og turisme 58 klager i 2006.\nDet er på niveau med 2005, en del flere end i 2004 (44), men væsentligt færre end for år tilbage. I 2000 klagede gæsterne 116 gange og i 2001 modtog ankenævnet 97 klager.\nSørg for klare, skriftlige aftaler\nMange af klagesagerne kunne være undgået, hvis gæster og virksomheder var bedre til at indgå klare, skriftlige aftaler.\n- Især ved større arrangementer som konfirmationer, bryllupper eller lignende bør man sikre sig at aftalerne er skriftlige. Det gør det væsentligt lettere for forbrugerne at klage, hvis de ikke får den vare, de mener, de har bestilt, siger formanden for Ankenævnet for hotel, restaurant og turisme, Henrik Bitsch.\nHan opfordrer gæsterne til at få aftalerne på skrift, men understreger at det er virksomhederne, som bærer det overordnede ansvar for, at aftalerne med gæsterne er klare og entydige.


Lørdag er den mest kontroversielle dag på Folkemødet. Det er dagen, hvor Geert Wilders, Gyldent Daggry og andre antiislamister og ultranationalister skal i manegen.\nGeorgios Epitideios fra Gyldent Daggry / Daniel Carlsen fra Danskernes Parti. Fold sammen\nFredag d. 12. juni 2015, kl. 15.20\nTom Carstensen, udland@berlingske.dk\nAllerede torsdag kunne man se billeder af uniformerede betjente på vej fra færgen i Rønne. Lørdag foregår den største politiaktion nogensinde på øen. Der tages ingen chancer, når lørdagens program på Folkemødet skal afvikles.\nDen omstridte hollandske politiker Geert Wilders skal tale, og han vil utvivlsomt være totalt pakket ind i politi og sikkerhedsvagter. Det er ikke længe siden en Muhammedtegning-konkurrence i Texas, hvor han skulle tale, blev målet for et mislykket terrorangreb, hvor de to terrorister blev dræbt af politiet.\nDet er Trykkefrihedsselskabet, der har inviteret Wilders, og arrangementet er blevet kritiseret af flere – blandt andet har tidligere udenrigsminister Uffe Ellemann Jensen sagt, at Wilders intet havde at gøre på Folkemødet.\nDet har dog aldrig fået Katrine Winkel Holm fra Trykkefrihedsselskabet til at ryste på hånden:\n»Folk skal have lov til at tale uanset, hvad de mener. Og terroristerne vil jo netop gøre os bange og have os til at lukke munden på dem, der kritiserer dem,« sagde hun i maj.\nGeert Wilders vil lørdag være stærk bemandet af politi, når han taler ved Folkemødet på Bornholm. Fold sammen\nGræske ultranationalister på Folkemødet\nWilders er langt fra eneste omstridte personlighed på lørdagens Folkemøde. Som Berlingske kunne afsløre for et par uger siden så kommer også det græske parti Gyldent Daggry, der af modstandere beskyldes for at være fascister og nynazister – det benægter de selv.\nDen græske stat forsøger at lukke partiet ved at bevise, at det er en kriminel organisation.\nRetssagen er stadig i gang og blev den 15. maj afbrudt, da tiltalte fra en anarkistisk gruppe, der skulle for retten i samme bygning for en række brandangreb mod blandt andet banker bragede døren op, truede Gyldent Daggry-medlemmer på livet og smed en flaske efter politiet.\nPå folkemødet deltager Gyldent Daggry i en paneldebat sammen med den selverklærede italienske fascist Roberto Fiore fra Forza Nuevo, et forbudt fransk højreradikalt parti og Danskernes Parti, der står bag arrangementet.\nAlle disse partier er en del af det europæiske partisamarbejde på den yderste højrefløj Alliance for Peace and Freedom – Alliancen for Fred og Frihed.\nDebat med Özlem Cekic\nDanskernes Parti har også arrangeret en debat mellem partileder Daniel Carlsen og SFeren Özlem Cekic om et af Danskernes Partis kernepunkter, der også præsenteres på Folkemødet, men som Berlingske har fået indsigt i før offentliggørelsen: Hjemsendelse af indvandrere til deres oprindelseslande – også selvom de er født og opvokset i Danmark.\n»Vi går vi ind for en langsigtet hjemsendelsesproces, hvor formålet vil være, at der ikke skal være personer med ikke-vestlig baggrund, der har permanent ophold i Danmark,« siger partileder Daniel Carlsen.\nFor Carlsen og Danskernes Parti betyder det – på sigt – alle, der ikke har mindst en etnisk dansk forælder.\nDanskernes Parti drømmer om at starte et repatriereringsprogram, hvor der sendes 14.000 indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande hjem om året.\nHamrende uenig højrefløj\nOfte placeres mange grupper og partier på højrefløjen i en mudret kasse – »dem der på den yderste højrefløj«. Men der er store forskelle.\nWilders og Trykkefrihedsselskabet er bestemt ikke vilde med typer som Gyldent Daggry og Daniel Carlsen. Og den manglende kærlighed er gengældt.\nOverordnet kan man lidt simplificeret set tale om to strømninger. Den nationalkonservative og antiislamistiske, som Wilders og Trykkefrihedsselskabet tilhører. Her kan man også placere partier som UKIP, Dansk Folkeparti og Sverigedemokraterne.\nPå den anden del af højrefløjen er der det, som grupperne selv kalder »nationaldemokratiske« eller »patriotiske«.\nUdefra kaldes de ofte ultranationalister eller højreradikale. Det er partier som Gyldent Daggry, NPD i Tyskland og Danskernes Parti. Politiske modstandere omtaler dem ofte som nynazister eller fascister.\nDe nationalkonservative betragter ofte ultranationalisterne som havende fascistiske eller nazistiske træk. Nationaldemokraterne mener ofte, at de nationalkonservative ikke er ægte nationalister.\nOg ofte er Israel et godt pejlemærke for, hvor et parti ligger på skalaen. Nationalkonservative ser oftest Israel som en allieret mod Islam, mens mange nationaldemokrater/ultranationalister har et mildt sagt skeptisk forhold til Israel og jøder.\nLørdag mødes de så alle sammen på Solskinsøen. Det bliver næppe kedeligt


Smartwatch Ur - Innova Sw-c8 - Android Ios Sport - Sort | Se tilbud og køb på Gucca.dk\nLækkert smartwatch fra Innova med masser af funktioner, der lader dig holde øje med dine aktiviteter og din sundhed. Farve: Sort Skærm: Touch Forbindelse: Bluetooth Karakteristika:... Læs mere.\nLækkert smartwatch fra Innova med masser af funktioner, der lader dig holde øje med dine aktiviteter og din sundhed.\nNotifikationer ved opkald og beskeder\nNår man handler online er sikkerhed enorm vigtig, og det er selvfølgelig noget, Gucca vægter højt. Vores løsning for online betaling er godkendt af NETS, hvilket fungerer som den overvejende garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Derfor er det at handle og betale hos os altid fuldstændig sikkert.\nDer er ingen indskrænkninger i returretten. Vi tilbyder 30 dages returret på alle produkter. Kort sagt, fortryder du dit køb, kan du uden dårlig samvittighed sende varen retur til os, hvorefter vi sender dine penge retur. Før du vælger at returnere varen til os, er det altid en fordel, hvis du kontakter os forinden.\nDet er vigtigt, at du som vores kunde får tilsendt dit produkt både hurtigt og sikkert. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare tilsendt. Det eneste som kan udskyde leveringen, er, hvis den mod vores forventning ikke er på lager. Du kan se den præcise lagerstatus på det enkelte produkt. Du kan altid sende en e-mail eller ringe, såfremt du er i tvivl om leveringstid eller lagerstatus.\nHos Gucca.dk har du adskillige betalingsmuligheder at vælge iblandt. Du bør naturligvis gøre brug af den betalingsform, der passer dig bedst. Lige meget hvilken betalingsform du benytter, kan du trygt og sikkert handle hos os. I vores FAQ kan du se alle vores betalingsmuligheder. Desuden skal du huske på, at når du gør brug af betalingskort, trækkes pengene først den dag vi sender produktet til dig.\nSkulle der opstå tvivl eller spørgsmål til Gucca.dk, beder vi dig kontakte os omgående. Kundeservice er åben på hverdage mellem klokken 10-15, og vi er altid klar til at assistere dig - med godt humør og et smil.\nKøber du hos os, har du mulighed for at tracke ordren hele vejen, fra den sendes fra vores adresse, og til den er dig i hænde. Når du har betalt og modtaget din kvittering, får du mulighed for at gå ind på din personlige ordreside. På ordresiden vil du have mulighed for at se, hvornår vi sender dine varer. Og i det øjeblik vi afsender din pakke, vil du modtage en e-mail fra os.\nSmartwatch Ur, Sport Og Træning\nDin anmeldelse af Smartwatch Ur - Innova Sw-C8 - Android Ios Sport - Sort\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_sport og træning path__forside path__andreafdelinger path__sportogtræning path__ur path__sportogtræning path__ur path__innova path__smartwatch path__smartwatchurinnovaswc8androidiossportsort


Hvordan slipper man effektivt af med lopper på katte?\n, Jakarta - Lopper kan findes på katte, selvom din kat bor i huset. Loppeæg, larver og pupper lever sandsynligvis i det miljø, du bor i, såsom tæpper, gulve, sofaer, næsten overalt i huset.\nHvis det ikke kontrolleres, kan lopper formere sig hurtigt og overvælde din kats hud. Af denne grund er det meget vigtigt at bevæge sig hurtigt for at rense katten og området af huset fra disse genstridige parasitter. Der er flere effektive måder at slippe af med lopper på katte og forhindre dem i at dukke op igen.\nLæs også: 6 enkle tips til behandling af insektbid\nStart med ordentlig loppebehandling til katte\nAt passe en kat er altid det første skridt i håndteringen af et katteloppeangreb. Hvis du regelmæssigt bruger effektive forebyggende produkter, er der stor sandsynlighed for, at din kat ikke får problemer.\nLopper kan forårsage alvorlige hudsygdomme hos katte. Hvis din kat har ujævn pels, øm hud eller ser usund ud, så bed din dyrlæge om at få ham tjekket.\nRengør kattesenge med jævne mellemrum\nDu kan støvsuge kattens seng, men det er bedst, hvis du også vasker den i varmt vand. Varmen kan dræbe de lopper eller nitter, der gemmer sig i kattens seng. Efter vask tørretumbles ved den højeste temperatur, sengetøjet kan tåle.\nVask alle ting, der tillader lopper at gemme sig\nVask alt sengetøj, tæpper og puder. Vask og tør ved den varmest mulige temperatur. Det gælder også dit tøj og andet vasketøj, som kan have forårsaget kattens loppeproblem.\nStøvsug alle støvede områder og møbler\nFor at slippe af med kattelopper i dit hjem, skal du støvsuge alle tæpper og bløde møbler, såsom sofaer, hver anden dag i mindst tre uger. Noget slemt kan ske i lang tid.\nSørg for, at alle hjørner af rummet, såsom området bag og under sengen, også er støvsuget med maskinen støvsuger . Du kan også finde lus eller deres æg i hjørner eller lukkede rum, som kan være gemmesteder eller fødekilder for lus.\nLoppeæg kan blive fanget i støvsugeren og kan hænge rundt i støvposen i flere måneder. Tøm maskinen støvsuger grundigt, og hvis du bruger en poseløs støvsuger, skal du rengøre den vaskbare baby i varmt vand.\nSpray hele huset\nEfter den indledende støvsugning er afsluttet, skal du bruge en anti-loppespray i hvert rum for at dræbe eventuelle voksne lopper og larver, der kan have savnet støvsugeren. Det er også en god idé at tage sig tid til at gøre dette grundigt og passe på alle værelser i huset, bilen, under sengen og sofaen.\nLæs også: Giftige insektbid, der udløser allergiske reaktioner\nAt komme af med lopper kan være svært og tidskrævende, det vil tage dig uger at slippe af med lopper. Men lopper i stort antal er faktisk ret nemme at dræbe. Efter et par ugers grundig rengøring vil lopperne holde op med at genere din kat. Det kan dog tage op til 3 måneder at udrydde lusene fuldstændigt.\nVær opmærksom på, at lopper ikke kun irriterer katte, de kan også bære sygdom, og de kan rigtig godt lide at bide. Hvis din yndlingskat allerede er blevet angrebet af lopper, skal du straks tale med dyrlægen via applikationen for rådgivning om passende behandling. Kom nu, Hent Ansøgning lige nu!\nMy Pet and I. Adgang til 2020. Seks af de bedste måder at slippe af med lopper på din kat\nPetco. Tilgået 2020. Sådan slipper du af med lopper på katte\nWebMD. Tilgået 2020. Beskyt din kat og dit hjem mod lopper