Indkøb via nettet sker på tablets - Mandens Univers\nEn lang række e-shops frembyder i dag alverdens muligheder for levering. Førstevalget hos mange er nu om dage at få leveret til et afhentningssted, fordi du så nemt kan hente din ordre på et valgfrit tidspunkt. Fragtmetoden er nemlig virkelig gnidningsløs, og i mange tilfælde ligeledes den mest betalelige form for levering.\nDu burde alternativt planlægge at vælge udbringning til din bolig eller ud på dit arbejde. Leveringsmetoden bliver somme tider en smule mere pebret, men samtidig virkelig overkommelig. Den billigste fragttype vil dog i de fleste tilfælde være at hente ordren selv, som jo betinges af at du fysisk befinder dig i nærheden af e-forretningens arbejdslager.\nEn del internet forhandlere giver dag-til-dag fragt på massevis af varer, der dog beroer på at handlen gemmenføres forinden et konkret klokkeslæt, således at de garanteret kan nå at få ordren ud af døren før lagerpersonalet har fyraften.\nVisse internet virksomheder yder portofri levering, men ofte kun hvis der erhverves for en bestemt pris. Alternativt bør du udvælge den mest letkøbte fragtmulighed, hvilket ofte – uanset om man bor nær Roskilde, Værløse eller Hinnerup – vil blive at få fragtmanden til at køre din pakke til et udleveringssted.\nEn række internet outlets udlover dag-til-dag levering\nDet er efterhånden særligt problemfrit for almindelige mennesker at analysere priser i blandt forskellige internet varehuse og af den grund har en lang række internet handler i Danmark fundet det uundgåeligt at reducere salgsværdien på mange af deres produkter – til drenge og piger, og ligeledes også til mænd og kvinder – betydeligt, og endda nogle gange yde levering uden omkostninger.\nTrods dette kan det trods alt blive indbringende at studere et par butikker på nettet efter tilbud forinden du placerer ordren, sådan at du er tryg ved at antage den mest attraktive pris.\nDu skal trods alt huske på, at ifald en online webshop forhandler produkter for en salgspris der kan virke urealistisk lav, kunne det tit være et faresignal om en svindel online virksomhed. Shopping med kort er i hvert fald omfattet af en orden, der forsvarer dig som køber overfor snydagtige webshops.\nGenerelt slår vi et slag for køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som alternativ kunne du overveje en afdragsløsning som fx ViaBill, for så vidt du gerne vil dække pengene over flere uger.\nForud for at folk køber i en e-butik behøver de for at være på den sikre side gøre sig bekendt med indholdet af netbutikkens forretningsaftale, det er dog oftest ikke videre spændende.\nEt nemt alternativ kunne måske være at finde ud af om e-handlen er e-mærket, eftersom det generelt er et kendetegn for at internet forhandleren føjer de danske regler, samt at e-forretningen undertiden tilses af fagmænd der har nøje kendskab til de gældende regler. Derudover tilbydes du lejlighed til at få bistand, for så vidt du skulle få vanskeligheder med din handel.\nTrustpilot medfører evigt gavnlige chancer for at inspicere ganske mange eksisterende konsumenters observationer og herved tilrådes det, at du undersøger e-firmaets ratings forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook forærer dig tilsvarende fuldkommen fine muligheder for at få indsigt i internet forretningens pålidelighed. Derudover ses nogle netshops som gør det muligt at afgive en bedømmelse af deres købsoplevelse, som også må drages fordel af til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nVores website er finansieret af annonceindtægter. Vi har et fast samarbejde med forskellige online selskaber og fremviser butikkernes produkter, og indkasserer honorar i tilfælde af at vores besøgende laver en ordre.\nInformationer angående produkter og e-butikker værnes om nu og da, men man kan ikke stille os ansvarlig for justeringer der kan være iværksat siden seneste opdatering af websitets informationer.


Hvad er et intranet ? og hvad er forskellen fra internet ? – Spliid.nu\nHvad er et intranet ? og hvad er forskellen fra internet ?\n22. august 2015 14. december 2016 0\nVi bruger ofte intranet og extranet nogen gange uden at vide det og andre gange er det åbenlyst, eksempelvis forældreintra som alle forældre med børn i skole er tildelt et login til, og lige der er forskellen fra internet.\nOverordnet findes der 3 typer som vi tilgå gennem vores dagligdag og arbejdsliv: Internet, Intranet og extranet og her i dette indlæg vil jeg koncentrerer mig om kort at beskrive hvad intranet og extranet er til forskel for internet for forskellen er meget lille men af stor betydning for dig og dine oplysninger.\nIntranet (Elevintra, forældreintra, lærerintra og intranet på din arbejdsplads)\nDen første forskel man skal bemærke mellem intranet og internet er at begge dele er en ude på nettet internettet er det vi alle kan tilgå, søge og læse uden login og særlige tilladelser, men intranet derimod kræver at man får tildelt et login fra udbyderen af intranettet feks. dit barns skole (Forældreintra) eller på din arbejdsplads hvor de måske har et intranet med interne nyheder og dagens ret i kantinen.\nEn anden forskel er at intranet er et lukket land for søgemaskiner som google, da alle information udover forsiden er lukket inde bag et login som google ikke må komme forbi og læse hvad du og andre skriver på intranet og derfor kan man måske sammenligne intranettet lidt med facebook, hvor en ikke offentlig side også er lukket land for søgemaskiner og udvedkomne uden venskab.\nDerfor kan du på et intranet sikkert kommunikere med andre kollegerer, forældre, lærer og så videre uden at det pludselig bliver læst af fremmede som ikke skulle læse det du har skrevet eller blot dele idéer til internt brug som ikke komer andre ved.\nExtranet er betegnelsen for et netværk, der ligger uden for et firma, og benytter internetprotokoller som for eksempel TCP/IP, HTTP, HTTPS.\nInternettet kan opfattes som et extranet, men betegnelsen vil dog normalt blive anvendt til at beskrive for eksempel en kundes eller en leverandørs netværk, som et firma har adgang til.\nOfte vil du støde på extranettet i en virksomhed uden egentlig at tænke over det, da opkoblingen ofte er styret at af jeres it administrator, hvor virksomheden er koblet op til den anden virksomhed feks. en leverandør eller samarbejdspartner via en VPN* forbindelsen som gør det muligt at udveksle oplysninger på tværs af internettet uden andre kigger med og dermed kan man få adgang til interne bestillingssystemer eller andet relevant for begge virksomheder.\n* En VPN forbindelse (Virtuelt Privat Netværk) kan forklares som en tunnel mellem 2 punkter på internet som er afskærmet fra resten. Med en VPN forbindelse vil at kommunikation mellem de 2 punkter foregå gennem “tunnelen” direkte, hurtigt og mere sikkert ind at sende informationer på det anmindelige internet.\nTagget extranetinternetinternt websiteintranetmedarbejder website


Sommerhuse 200524ES - Jysk Sommerhusudlejning\n| Hus nr: 200524ES\nFritidshusSoveværelse 1Dobbeltseng(e)Soveværelse 2Dobbeltseng(e)Soveværelse 3Dobbeltseng(e)Soveværelse 4Dobbeltseng(e)Soveværelse 5Dobbeltseng(e)Soveværelse 6Dobbeltseng(e)OpholdsstueSofa, madras eller lignendeToiletWC. Koldt vandBadeværelse 1WC. Varmt og koldt vandBadeværelse 2WC. Varmt og koldt vandBadeværelse 3WC. Varmt og koldt vandTerrasse el. lignendeÅben og overdækket terrasseTerrasse el. lignendeOverdækket terrasse\nHus nr: 200524ES\nDenne ejendom har en fantastisk hav- og bjergudsigt.\nArkitekturen, terrasserne, poolen samt beplantningerne får huset til at føje sig harmonisk ind i det andalusiske landskab. Den uopvarmede pool kan benyttes året rundt. Efter solbadningen på poolterrassen kan I lade dagen gå på hæld med en hyggelig grillaften i det fri. Indenfor er huset moderne og lyst indrettet. Opdelingen i to etager, der ikke er forbundet med hinanden og dermed kun kan nås udefra, gør denne feriebolig særdeles velegnet til to store familier eller to hold venner, der gerne vil holde ferie sammen men som dog foretrækker at bo en smule adskilt. Således finder I en stue med kamin samt et veludstyret køkken på hver etage. Derudover er de hver udstyret med radio, cd- og dvd-afspiller. Soverum 6 og det separate wc ligger i en separat bygning.\nTrafiklarmen fra den nærliggende landevej kan muligvis høres i et af soveværelserne.\nOmkring 500 m neden for huset ligger en lille bugt, som kan nås via en sti. Denne sti er dog ikke egnet for små børn. Alternativt kan I tage børnene med til stranden Playa de Cabria, som ligger inden for 5 minutters kørsel og hvor I med garanti også kan tilbringe mange gode timer. Derudover er det også oplagt at planlægge andre ture rundt i regionen. Tag for eksempel hen til bjergområdet Sierra Nevada på den iberiske halvø, hvis højeste punkt ligger i hele 3.482 meters højde. Malaga og Granada summer af liv og lokker med masser af spændende butikker samt hyggelige restauranter. I den historiske havneby Malaga kan I i øvrigt også besøge Picasso-museet, der er en af de største attraktioner i regionen. Og lidt uden for Granada kan I beundre et imponerende maurisk bygningsværk og palads, der er blevet optaget på UNESCOs liste over verdens kulturarv.\nEkstra beskrivelseByggeår: 1978Renoveret(år): 2006Hustype: Feriehus 277 m2Byggemateriale: Byggemateriale: Træ/stenIsolering: HelårsisoleretOpvarmning: CentralvarmeOpvarmning alternativ: Transportabel elvarmeGrund: Grund ved vand 860 m2Havemøbler: JaParkerings plads: Gratis p-plads på grunden 5 pladserSwimmingpool: Privat udendørs pool 32 m2Køkken: Køkkenet har v/k vandKomfur: Gas/elkomfurKøleskab: JaEmhætte: JaFryser: Ja 30 lKaffemaskine: JaMikrobølgeovn: MikroovnVaskemaskine: JaTørretumbler: JaOpvaskemaskine: JaFjernsyn: 3 TVAntenne: ParabolRadio: Radio og CDDVD: 1 DVDPejs: JaToilet: WC. Koldt vandEkstra omkostninger inklusiv: Forbrugsomkostninger inkl.Udsigt: Panoramaudsigt over vandUdsigt: Bjerg-/fjeldudsigtKæledyr: NejElektriske artikler: Internet (trådløst)Indendøre diverse: Klimaanlæg 6 Udendørs diverse: Udendørs pejsI nærheden: Afmærket vandresti min. 10 km 450 Kampagner: JaRegistrering: Ja


» Køb Led Loftlamper fra de bedste danske webshops - Klik her - Weekendmor\nHjem» Køb Led Loftlamper fra de bedste danske webshops – Klik her\n» Køb Led Loftlamper fra de bedste danske webshops – Klik her\nLuxlight.dk er pt. en af de største online varehuse med lamper og belysning. Butikkens sortiment indbefatter flere end 3000 varer fra forskellige mærker. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 8,6 ud af 10 viser enorm kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 18 vurderinger, hvoraf 15 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 1864 personer fans af Luxlight.dk, og her har webshoppen modtaget 5 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 5 ud af 5, hvilket også er super beundringsværdig.\nLampemesteren.dk er aktuelt imellem de mest benyttede webbutikker der sælger lamper og belysning. Netshoppens sortiment favner over 9000 varer fra flere brands. Webshoppens Trustpilot-bedømmelse på 9,5 af 10 tilkendegiver enorm kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 1574 vurderinger, hvoraf 1352 af disse giver topkarakter. På Facebook er 38692 brugere tilhængere af Lampemesteren.dk, og her har netbutikken modtaget 80 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,7 ud af 5, som ligeledes er ultra imponerende.\nAndLight.dk er pt. imellem de mest benyttede online selskaber inden for lamper og belysning. Netbutikkens sortiment spænder over i omegn af 6000 varer fra flere producenter. Forhandlerens Trustpilot-bedømmelse på 9 af 10 viser stærk kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 840 evalueringer, hvoraf 720 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 11650 brugere fans af AndLight.dk, og herpå har forretningen modtaget 24 ratings med en middel bedømmelse på 3,6 af 5, som lige så vel er super imponerende.\nLamper.dk er pt. en af de bedste online forretninger der sælger lamper og belysning. Forretningens udvalg spænder over flere end 3000 varer fra en række mærker. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 8,6 af 10 røber stærk kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 67 vurderinger, hvoraf 48 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 369 personer fans af Lamper.dk, og her har webshoppen modtaget 13 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,3 af 5, hvilket også er super godt.\nLysmesteren.dk er aktuelt iblandt de mest benyttede webshops med lamper og belysning. Forretningens udvalg omfatter i omegn af 5000 varer fra flere producenter. Deres Trustpilot-bedømmelse på 6,5 ud af 10 røber en høj grad af kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 370 bedømmelser, hvoraf 264 af dem giver topkarakter. På Facebook er 85152 mennesker tilhængere af Lysmesteren.dk, og her har forhandleren modtaget 104 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,7 ud af 5, som tillige er utrolig overlegent.\nLed Loftlamper efterspørges på internettet\nEn del webshops i Danmark frembyder i vore dage en lang række forskellige fragtmetoder. En af de mest moderne er nu om stunder at få bragt ordren til en pakkeshop, og så kan du blot gå forbi efter ordren når du har mulighed for det. Fragttypen er jo yderst uproblematisk, og typisk desuden den mest prisbevidste fragtmulighed.\nDu bør derudover påtænke at få leveret til din bopæl eller ud til dit arbejdes adresse. Den bliver tit en smule mindre prisbillig, men endda ret så simpel. Den mindst kostelige type af levering af led loftlamper vil dog altid være selv at hente varerne, men det kræver at du har bopæl nærved led loftlamper online forhandlerens bopæl.\nLeveringstiden er naturligvis ualmindeligt betydningsfuld såfremt man behøver varerne lige om lidt, så med det formål er det temmelig essentielt at man checker den anslåede leveringsdato for det pågældende produkt.\nTemmelig mange led loftlamper e-firmaer i Danmark tilbyder dag-til-dag levering på en lang række varer, som imidlertid antager at bestillingen laves tidligere end et fast tidspunkt, således at de har en chance for at nå at få led loftlamper afsted forinden logistikpersonalet har fyraften.\nNogle webshops sikrer fragt uden omkostninger, men ofte kun når man køber for et fastslået beløb. I øvrigt burde du overveje den mest betalelige form for levering, som oftest – ligegyldigt om man er tæt på Esbjerg, Holbæk eller Støvring – er at få fragtfirmaet til at bringe pakken til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden ualmindeligt gnidningsløst for folk at analysere priser på led loftlamper hos flere online forretninger, og følgelig har masser af online forretninger været nødt til at sænke salgspriserne på mange af deres varer – til børn og babyer, men ligeledes til voksne – helt i bund, og endda nogle gange sikre fragtfri levering.\nTil gengæld kan det trods alt være udbytterigt at studere indtil flere webshops efter led loftlamper udsalg inden du færdiggør din shopping, således at man er tryg ved at få den skarpeste pris.\nDu bør lige meget hvad ikke undervurdere, at ifald en e-butik forhandler led loftlamper for en udsalgspris som virker himmelråbende god, bør det mange gange være et faresignal om en falsk online butik. Køb med gængse betalingskort er ikke desto mindre indbefattet af en foranstaltning, der bistår dig som køber imod bedrageriske firmaer på nettet.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du vælge en afbetalingsløsning fra f.eks. ViaBill, forudsat du tilstræber at finansiere beløbet af flere omgange.\nForud for at nogen bestiller led loftlamper hos en online webshop behøver man i reglen betragte webbutikkens vilkår, dog er det for det meste ikke super spændende.\nEt alternativ kan være at efterse om e-forhandleren er tilsluttet e-mærket, fordi det skulle være et signal om at internet forhandleren accepterer de danske retningslinjer, foruden at online forretningen tit overværes af fagmænd der har megen viden om de gældende regulativer. Derudover giver det dig chance for at få hjælp, såfremt du forvoldes problemstillinger som følge af din handel.\nHerudover anbefales det at du er obs på de mest relevante betingelser der kan have indflydelse på købet, til eksempel hvilken returret på led loftlamper webshoppen har. I den relation er det i øvrigt essesentielt, at man permanent bibeholder sin ordremail, så man når som helst vil kunne vidne om sin ordre, ligegyldigt om man skal købe en gave til en mand eller kvinde.\nTrustpilot fremskaffer en del værdifulde chancer for at iagttage ret mange nuværende brugeres bedømmelser og af den grund kan det anbefales, at du tolker online shoppens led loftlamper ratings inden du shopper.\nFacebook forærer dig lige så vel nogenlunde pålidelige muligheder for at få kendskab til e-firmaets popularitet. Derudover er der en række e-forhandlere hvor folk kan aflevere en vurdering af købsoplevelsen, hvilket tillige bør benyttes til at vurdere kundernes tilfredshed.\nVores side er annoncefinansieret. Vi arbejder sammen med adskillige internet forretninger da vi formidler firmaernes varer, og høster kommission for så vidt en af de besøgende på vores website udfører en transaktion.\nInformationer om led loftlamper og butikker på nettet værnes om jævnligt, men der gives ikke garantier imod modifikationer der muligvis er implementeret siden vi sidste gang opdaterede de viste informationer.


Arbejdets kår | Henry George Biblioteket\nARBEJDETS KÅR blev udgivet i 1891 som et åbent brev til\nPave Leo XIII, som i sit hyrdebrev om arbejderspørgsmålet,\nhavde angrebet Henry Georges lære om alle menneskers lige ret til jorden.\nHenry George gendriver punkt for punkt pavens argumentation,\nog dette værk er en lille saglig lektion i nationaløkonomi.\nHeri redegør Henry George for de almindelige betingelser for livets opretholdelse: Gud har givet os kraft til at arbejde, – og pligt dertil!\nOm forskellen på socialisme, kommunisme og ‘georgisme’; og om fagforeningernes håbløse og delvis nytteløse indsats.\nGeorge redegør for, at pavens forslag er af socialistisk art – dog en moderat socialisme, hæmmet af respekten for privat jordejendomsret.\nPavens forslag er, at staten skal sikre ‘arbejdsmiljø’, at staten skal opmuntre arbejderne til at anskaffe sig jordejendom og at arbejderne skal danne fagforeninger.\nPavens forslag om, at de rige (arbejdsgiverne) skal betale højere løn end ‘markedet’ tilsiger, får ikke Georges støtte. Ejheller pavens forestilling om at arbejderne har ‘ret’ til at kræve beskæftigelse.\n*) RERUM NOVARUM\nI 1891 udsendte Pave Leo XIII sit hyrdebrev Rerum Novarum om arbejderspørgsmålet.\nDette er også tydeliggjort i  Centesimus Annus, som pave Johannes II udsender 100 år senere./PMA\nPavestolen og arbejderspørgsmålet:\nCentesimus Annus. "100 år" - Katolsk sociallære. 1. maj 1991. På 100 årsdagen for "Rerum Novarum".\nQuadragesimo Anno. 15.maj 1931.  I anledning af 40-året for "Rerum Novarum".\n(dette er, hvad jeg - pma - har - – – men der er nok flere)\nDanske udgaver af Arbejdets kår:\n1999 og 2000 på CD Rom i moderniseret retskrivning v/Per Møller Andersen.


Af boa - 5. feb. 2018 KL. 11:29\nScantruck er ikke uvant med at byde maskininteresserede på en kigger og en god maskinsnak. Firmaet har sin egen maskinmesse, ScanMek Øst, som i år er i kalenderen fredag den 5. oktober. Pressefoto.\nNicolaisen & Larsen med JCB er klar til at finde flagene frem til fælles åbent hus på Kærup Parkvej den 2. og 3. marts.Pressefoto.\nHydrema har allerede skabt tradition for åbent hus-arrangement den første weekend i marts. Nu tager den danske entreprenørmaskine-producent kollegerne på Kærup Parkvej med.Pressefoto.\nMertz er klar med de helt store landbrugsmærker Case IH og New Holland, når femkløveret på Kærup Parkvej byder til fælles åbent hus.Pressefoto.\nHelms TMT-Centret er klar til at lade flagene gå til tops og maskinerne stille op til parade til to dages åbent hus sammen med maskin-kollegerne på Kærup Parkvej i Ringsted.Pressefoto.\nMaskinfirmaerne Hydrema, Nicolaisen & Larsen, Mertz, Helms og Scantruck holder fælles åbent hus.\nDer er lagt op til maskin- og vejfest i det hele store format på Kærup Parkvej i den nordøstlige del af Ringsted fredag den 2. marts fra kl. 10 til 17 og lørdag den 3. marts fra 9 til 15. Begge dage byder ikke færre end fem maskinfirmaer på Danmarks formentlig mest koncentrerede maskinvej til åbent hus samtidig.\nNicolaisen & Larsen, Mertz, Helms, Hydrema og Scantruck har alle adresse på Kærup Parkvej. tilmed inden for blot 650 meter. Nu går de fem firmaer for første gang sammen og viser såvel nye som brugte maskiner til entreprenørbranchen, industrien og landbruget samtidig.\nDet er en gammel Hydrema-tradition, som nu udbygges med, at de andre maskinfirmaer på vejen også går med. Firmaerne tror på, at der vil være en god synergieffekt, når maskininteresserede får mange forskellige maskinmærker at se på. I stedet for at slås om kundernes opmærksomhed, satser de på sammen at bringe dem til Kærup Parkvej. Lidt lige som bilforhandlerne gør i Bilernes By Silkeborg.\nAlle de fem firmaer byder på lidt godt til de besøgendes ganer. Hovedrollerne overlades dog til de mange maskiner, der står til parade de to dage, samt naturligvis til de mange salgsfolk fra maskinfirmaerne.\nDet er godt en halv snes år siden, Hydrema holdt sit første åbent hus-arrangement den første weekend i marts.\n- Det har vist sig at være et rigtig godt tidspunkt, hvor både entreprenører og landmænd har tid til at komme og se på maskiner. Vi tog hul på traditionen et par år efter, at vi rykkede ind på Kærup Parkvej, siger afdelingsleder Dan Madsen hos Hydrema.\n- Sidste år var jeg rundt hos kollegerne hos de andre maskinfirmaer for at fortælle, at vi igen regnede med stort besøg til åbent hus, så de var varskoet om, at der skete noget på vejen. Et par af de andre koblede sig på og slog dørene op samtidig, og nu har det så udviklet sig til en fælles koordineret indsats, siger Dan Madsen.\nHydrema er Danmarks eneste producent af store entreprenørmaskiner i form af dumpere, rendegravere, hjulgravere og skinnemaskiner. Hydrema var i øvrigt den første af femkløveret, der fik adresse på Kærup Parkvej.\nScantruck har import og forhandling af Komatsu med både gravemaskiner, gummihjulslæssere, dumpere og dozere. Tillige det store program af Manitou-teleskoplæssere, minilæssere fra Weycor og Mustang samt store knuse- og sortereanlæg fra McCloskey.\nNicolaisen & Larsen A/S er eneimportør og forhandler af britiske JCB-maskiner. JCB er i dag en af verdens største producenter af maskiner til entreprenør- og landbrugsbranchen og er den største producent af rendegravere og teleskoplæssere. Sortimentet spænder derfor lige fra minigravemaskiner og små læssemaskiner til store gravemaskiner, gummihjulslæssere, teleskoplæssere samt traktorer.\nMertz har primært sine kunder i landbruget med de store mærker New Holland og Case IH, som suppleres af blandt andre Amazone, Kverneland, Ropa og Greentec. Mertz har tillige forhandling af en række mærker til have- og parksektoren.\nHos Helms TMT-Centret er hovedimporten Schäffer mini- og teleskoplæssere, stærkt suppleret af TYM kompakttraktorer, Komatsu Forest skovmaskiner, CAMS minigravere, BIGAB kroghejsevogne, McHales rundballepressere og wrappere med flere


Samlet fedt 21g 27%\nMættet fedt 11 g 57%\nKolesterol 128 mg 43%\nNatrium 793 mg 34%\nHummer bisque er en elegant, men let skål, der er speciel nok til middagsgæster som forretter, en romantisk middag om aftenen som nytårsaften, hvis du bor i eller som en let aftensmad om vinteren, serveret foran en brølende ild med masser af brød og vin.\nEn bisque har sin oprindelse i fransk køkken, og det er typisk en cremet base, der er godt krydret og inkluderer hummer som her, eller rejer, krabber eller languster. Du kan erstatte en af de andre tre typer skaldyr med hummeren i denne opskrift.\nServer hummerbisque som en starter ved en middagsservering med en skaldyrsret, friske sæsonbestemte grøntsager og en kartoffelsideskål. Til en stor aftensmad på en kold nat; server med opvarmet fransk eller surdejbrød og skiver ekstra skarp cheddar, Gouda, Gruyere, Havarti eller Muenster ost. Server en tør hvidvin som sauvignon blanc, pinot grigio eller Albarino med begge menuer.\n1 til 2 kopper kogt hummerkød, ca. 1 lille hummer\n1/3 kop tør sherry\n3 spiseske mel til alle formål\n1 tsk steak sauce\nKrydret salt og peber efter smag\nI en lille skål skal du kombinere hummer og sherry og læg dem til side.\nSmelt smøret i en mellemstor gryde over svag varme.\nopskrift på rød snapper fisk\nBlend i melet og kog under omrøring konstant, indtil det er glat og boblende.\nTilsæt gradvis mælken under omrøring konstant. Fortsæt med at tilberede og omrør, indtil blandingen er fortykket.\nRør bøftsausen, krydret salt og peber ind efter smag.\nTilsæt hummer og sherry til flødesausen.\nDæk og lad suppen simre i 5 til 10 minutter under omrøring lejlighedsvis.\nUdover at erstatte hummer med krabber, rejer eller languster kan du ændre denne opskrift på et utal af måder. Tilsæt en eller alle disse ingredienser til den hvide sauce med hummerkød:\nHakkede friske eller dåse tomater\nHakket hvid eller grøn løg\nCajun krydderier (med languster)\nfransk toast med æg og mælk\nHummer Majs Chowder\nBresse kylling og karamelliseret rosenkål opskrift\nPinto bønner og ris og pølse\nAgurksuppe: polsk cremet dille pickle suppe


Nu kan donororganer holde sig længere | illvid.dk\nNu kan donororganer holde sig længere\nPubliceret d. 04.03.20\nOrgantransplantationer er et kapløb med tiden. Når lægerne fx udtager en lever fra en afdød donor, skal den hurtigst muligt bringes frem til modtageren, så transplantationen kan gennemføres.\nLeveren skal være fremme inden for ni timer – længere kan den ikke opbevares uden for kroppen. Det vil forskere ved Harvard Medical School i USA nu ændre på. De har opfundet en metode, som kan holde leveren frisk i tre gange så lang tid.\nI dag er det kun muligt at køle leveren ned til 4 °C for at sikre, at der ikke dannes iskrystaller, som ødelægger cellerne. Med den nye metode kan temperaturen sænkes helt ned til -4 °C.\nForskerne opnåede resultatet ved at skifte blodet i leveren ud med en antifrostvæske, som bl.a. indeholder stofferne glycerol og trehalose.\nStofferne gør det muligt at køle væsker ned til under 0 °C, uden at de fryser til fast form.\nEn lever, som skal transplanteres, kan nu holde sig frisk i op til 27 timer. Leveren fyldes med en antifrostvæske, så organet kan tåle temperaturer under frysepunktet.\nMetoden blev afprøvet på fem menneskelevere, som var placeret i vakuumbeholdere, så de ikke kom i kontakt med fugtighed i luften.\nDa forskerne efter 27 timer hævede temperaturen igen og erstattede væsken med blod, viste det sig, at leverne var fuldt funktionsdygtige og ikke havde lidt nogen skade af behandlingen.\nForskerne vil nu afprøve den nye teknik på grise for at sikre sig, at den også fungerer under naturlige forhold.\nHvis metoden tages i brug ved transplantation af menneskelige organer, kan lægerne matche en organdonor og en modtager over længere afstande end hidtil.\nDermed kan de undgå, at værdifulde organer går til spilde, fordi det ikke er muligt at finde en passende modtager i nærheden.


En tur med Dylfi | Team Emilie\nEn tur med Dylfi\n29. december 2017 - by Kristian - 3 Kommentarer.\nTorsdag d. 28/12-2017 blev den sidste tur i klubmesterskabet i Storebælt småbådsklub afholdt. Det var en tur efter torsk i Storebælt. Team Emilie skulle være med, men gaster faldt fra i en lind strøm. Jeg talte lidt sammen med Team Dylfi med skipper Hr. Peter Sander. Vi aftalte at udnytte vores hver især store erfaring som meget meget dygtige lystfiskere og danne et “dream torske team”….eller jeg mener et “dream team” og slå alle de andre ud af klubmesterskabet. Hr. Sander foreslog at vi brugte det stolte skib Dylfi til turen og det passede mig fint.\nTorsdag morgen mødtes vi i Skælskør havn sammen med et flok andre gode folk fra Storebælt småbådsklub. Bådene blev sat i og der blev sludret og drukket en lille skarp tår morgenkaffe inden afgang.\nVi startede ud med at søge efter lidt torsk i Agersøsund, men forgæves. Så tog vi turen op mod broen og fandt et stræk hvor vi fangede et par fisk lige omkring kiloet. Vi fik fisk på strækket hver gang, men de var under målet. Der var åbenbart en konkurrence fra Nyborg så der var en del både på vandet, samt en turbåd. Turbåden og et par småbåde lå midt ude i separeringen og fiskede. Det er ikke så sjældent at man ser småbåde derude, men en turbåd der fisker i separeringen har jeg ikke set før. Mens vi lå på den lovlige side og fiskede, kaldte VTS pludselig op på VHF’en først på dansk og så på engelsk, med meddelelse om at fiskeri i separeringen er strengt forbudt og at bådene skulle se at sejle ud. Det har jeg alligevel aldrig hørt før og det undrede mig lidt. Ingen af bådene tog notits af beskeden og heller ikke turbåden gjorde tegn til at flytte sig. Pludselig kom et marinehjemmeværnsfartøj sejlende for fuld skrue med kurs direkte mod turbåden. Da de nærmede sig fik turbåden fart på og sejlede mod kanten af separeringen. Marinefartøjet vendte om og satte nu kurs mod en af småbådene og denne begyndte også at sejle væk, samtidig vendte turbåden om og sejlede igen ind i separeringen. Marinefartøjet vendte endnu engang rundt og satte igen kurs direkte på turbåden. Turbåden vendte igen rundt og sejlede ud.\nDa marinefartøjet havde fået ryddet separeringen satte de kurs direkte mod os. Vi havde alt på det rene så vi fortsatte fiskeriet. De gled forbi os med 5 meter og alle mand var på dækket. De hilste lige og råbte at vi skulle passe på ikke at drive ind i separeringen. Vi hilste tilbage og råbte at vi havde helt styr på reglerne. Så ønskede de “knæk og bræk” og fortsatte sydover. Så snart de viste at de satte kursen sydover strøg bådede tilbage i separeringen. Vi kunne se at et af besætningsmedlemmerne på marinefartøjet tog billeder af alle både i separeringen. Spændende hvad de skal bruges til?\nVi stødte på et par af “vores” både ved broen (i det lovlige) men det hjalp ikke på fangsterne\nDa fangsterne på ingen måde blev bedre valgte vi at stryge sydover og bruge den sidste time i Agersøsund. Her fangede vi en del undermålere og havde selskab af førnævnte marinefartøj der også skulle have en lovlig torsk med hjem.\nTiden var gået og vi sejlede i havn. Der var varme pølser og brød og samtidig fik vi vejet fisk ind. Det var ikke imponerende. Største torsk på 1,6kg.\nTeam Emilie takker Team Dylfi for god selskab og tur. Dream torske team lykkedes samtidig med missionen og skipper Peter Sander skal det næste års tid tituleres Hr. Klubmester 🙂 Stort tillykke med det.\nForrige indlæg Video til Storebælt Cup 2017 og nyt design på siden.\nNæste indlæg Team Emilie udvikler tang-allergi i Øresund\n3 Comments on “En tur med Dylfi”\nPeter Sander siger:\n29. december 2017 kl. 14:18\nHej Hr. Carøe.\nTak for en god dag på vandet. Vores lille “nightmare team” var agu ikke så gode til at fange store torsk, men de gode grin i løbet af dagen var verdensklasse !!!! 🙂\nVi tager torske revance næste år, men nu er det LAKSE tid 🙂\n1. januar 2018 kl. 23:34\nSelv tak hr. klubmester 🙂 Yeps vi kigger fremad mod nye lakseeventyr 😉\nJannick Jespersen team lille my siger:\nTorske Dream team ???? super beretning ? håber der kommer mere gang i torskene ?


ØKOLADEN Cand. Mag. i Læring og Forandringsprocesser Studieretning: Organisatorisk læring Aalborg Universitet København - PDF\nØKOLADEN Cand. Mag. i Læring og Forandringsprocesser Studieretning: Organisatorisk læring Aalborg Universitet København\nDownload "ØKOLADEN Cand. Mag. i Læring og Forandringsprocesser Studieretning: Organisatorisk læring Aalborg Universitet København"\n1 ØKOLADEN (Eget billede) Cand. Mag. i Læring og Forandringsprocesser Studieretning: Organisatorisk læring Aalborg Universitet København\n2 Titelblad Mads Lund Vestergaard, Sara Jeppesen, Tine Micheelsen, Læring og Forandringsprocessor, Aalborg Universitet København, 8. Semester Vejleder: Mirjam Godskesen Afleveringsdato: kl Projektrapport Indsæt ordoptælling Denne rapport er ikke fortrolig 2 af 79\n3 Indholdsfortegnelse 1.0 Resumé Læsevejledning Økoladen Problemfelt Problemformulering Begrebsdefinition Identificering og forkortelser i Økoladen Teoretikere i opgaven Afgrænsning Videnskabsteori Socialkonstruktivisme To socialkonstruktivismer Teori Løse koblinger Fire koblinger Meningsskabelse Ramme, ledetråd og forbindelse Organisatorisk læring Formel og uformel læring Metode Observation Interview Semistruktureret interviewform Interviewguide Fejlkilder og øvrige bemærkninger Transskription Validitet Analyse Løse koblinger Højt særpræg og høj påvirkelighed mellem Sødt og Økoladen Højt særpræg og høj påvirkelighed mellem Jan og Joos Højt særpræg og høj påvirkelighed mellem produktionen og administrationen Delkonklusion Meningsskabelse Ramme, ledetråde og forbindelse Seks elementer i rammen Delkonklusion Organisatorisk læring Formel læring Uformel læring Individuel læring og organisatorisk læring Delkonklusion Diskussion Meningsskabelse Løse koblinger Organisatorisk læring af 79\n4 10.0 Konklusion Litteraturliste Bilag Bilag 1, Interview Jan Bilag 2, Interview Amanda Bilag 3, Interview Joos Bilag 4, Interview Anette Bilag 5, Interview Jonna Bilag 6, Økoladen historie og vision af 79\n5 1.0 Resumé Nærværende projekt tager udgangspunkt i en socialkonstruktivistisk epistemologisk tilgang, og undersøger på baggrund af semistrukturerede interview, hvorledes viden- og erfaringsdeling internt i Økoladen bidrager til udviklingen af virksomheden. Empirien analyseres ved brug af Weicks teorier om løse koblinger og meningsskabelse. Ligeledes anvendes Elkjærs forståelse af formel og uformel læring til at undersøge i hvilke situationer organisatorisk læring foregår og hvorledes det bidrager til den viden- og erfaringsdeling der er med til udviklingen af virksomheden. 5 af 79\n6 2.0 Læsevejledning Afsnit 3 består af projektets indledning, problemfeltet, problemformuleringen og en begrebsdefinition med identificering og forkortelser i Økoladen, samt hvorledes der refereres til teoretikere i projektet. Afsnit 4 er en redegørelse afgrænsninger foretaget i projektet. Afsnit 5 introducerer socialkonstruktivismen som videnskabsteori. Afsnit 6 introducerer teorier og teoretikere som benyttes i opgaven. Heriblandt Karl E. Weick og Bente Elkjær. Afsnit 7 forklarer den metodiske tilgang som er anvendt til indsamling af empiri. Afsnit 8 består af analyseafsnittet, hvor der vil blive analyseret ud fra de valgte teorier. Afsnit 9 indeholder diskussionen som sker på baggrund af analysen i projektet. Afsnit 10 konkluderer på problemformuleringen. Afsnit 11 består af litteraturlisten. Afsnit 12 indeholder bilag. 6 af 79\n7 3.0 Økoladen Økoladen er en chokolade og dessert fabrik, der selv importerer deres råvarer, da de mener, at det giver den bedste fornemmelse med produkterne. Firmaet har eksisteret siden 2001 og er opkøbt af Jan i Jan kommer oprindeligt fra reklamebranchen, men har nu valgt at uddanne sig som Chocolatier. Sammen med hans hustru Amanda, der styrer de administrative opgaver i virksomheden, driver de sammen virksomheden som har beliggenhed i Ørslev. Virksomheden har i alt ti ansatte på selve Økoladen, hvoraf ni er fastansatte. Tre af disse fungerer som administrative medarbejdere hvoraf Jan og Amanda indgår. Derudover er der ansat en salgschef, der fungerer som kørende sælger, samt fem medarbejdere i produktionen. Økoladen producerer privatlabel-chokolade for Irma samt Änglamarks pålægschokolade. Der er indgået et samarbejde med Coop, hvor Økoladens eget mærke sælges igennem i udvalgte butikker, ligeledes sælger de også engros til kæden Helsam. Økoladen er desuden medejer af en nicheforretning i hal 2 i Torvehallerne i København på Israels Plads. Forretningen hedder Sødt og er et samarbejde mellem Økoladen og Møn Bolcher. Butikken er i alt 13 kvadratmeter og fungerer som udstillingsvindue for Økoladens produkter og henvender sig til de private kunder. Staden er tiltænkt, at skulle køre som en selvstændighed enhed, men grundet flere udfordringer, blandt andet rentabiliteten og serviceniveauet, er der pr. 24. april 2014 ansat ny daglig bestyrer der skal varetage den daglige drift. Samarbejdet med Møn Bolcher skulle gerne fortsætte. Staden har i alt en fuldtidsansat og fem deltids. De ansatte i Sødt er tilknyttet Økoladen og modtager således løn derfra, dog anses de ikke som ansatte i Økoladen i forhold til virksomheden i Ørslev og er derfor ikke talt med i ovenstående. 7 af 79\n8 Økoladens vision: Vi vil fremstille de bedst tænkelige chokoladeprodukter Vi vil fremstille økologisk, fordi det giver de reneste produkter Vi vil ændre forbrugeres syn på kvalitet og gode råvarer Vi skal have håndlavede, da vi mener det giver en bedre føling med produkterne Vi vil gøre det anderledes, så folk ved man kan gøre det på en anden måde Chokolade skal ikke være fra maskine, til menneske. Men fra person til person. (Bilag 6) 3.1 Problemfelt På baggrund af et uformelt besøg på Økoladen, udtalte lederen og salgschefen, at virksomhedens omsætning har været stigende indenfor de sidste år. Ligeledes har medarbejderne været med til at udvikle nye produkter. Dette har medvirket til en undren om hvorledes viden- og erfaringsdeling forekommer i virksomheden. Virksomhedens stigende omsætning sammenholdt med medarbejdernes indflydelse på udviklingen af nye produkter, ser vi som forskere som en indikation på, at organisatorisk læring finder sted. Denne undren leder op til følgende problemformulering: 3.2 Problemformulering Hvorledes bidrager viden- og erfaringsdeling internt i Økoladen til udvikling af virksomheden? 3.3 Begrebsdefinition Vi vil her redegøre for valg af begreber og forkortelser i projektet. 3.4 Identificering og forkortelser i Økoladen Vi vil i opgaven benytte medarbejdernes navne når vi henviser eller referer til dem eller deres udtalelser i interviewene. I nedenstående oversigt oplistes medarbejdernes navne og arbejdsopgaver. Jan: stifter og leder af Økoladen 8 af 79\n9 Amanda: medejer af Økoladen, gift med Jan og varetager administrative opgaver i virksomheden Joos: salgschef og kørende sælger, supervisor for staden i Torvehallerne. Anette og Jonna: produktionsmedarbejdere i Økoladen Økoladen: Økologisk chokoladefabrik, beliggende i Ørslev Sødt: Nicheforretning i Torvehallerne. Har et samarbejde med Møn Bolcher, men Økoladen står for driften. 3.5 Teoretikere i opgaven Søren Wenneberg vil i projektet refereres til som Wenneberg Karl E. Weick vil i projektet refereres til som Weick Bente Elkjær vil i projektet refereres til som Elkjær Sverri Hammer og James Høpner vil i projektet refereres til som Hammer og Høpner Begrebet løse koblinger vil i projektet blive sat i overensstemmelse med begrebet løst koblet systemer, da løse koblinger i vores forståelse, på baggrund af Hammer og Høpner, forekommer mellem systemer. 4.0 Afgrænsning I dette afsnit vil vi redegøre for de afgrænsninger vi har valgt at tage i vores projekt. Mange socialkonstruktivismer interessere sig i særlig grad for sproget som interaktionsform. Eksempelvis ser Karl E. Weick, Erving Goffmann og Harold Garfinkel sproget som primær faktor i sociale relationer (Esmark, Laustesen og Andersen, 2009, 20-21). Dette er dog ikke et emne vi vil berøre da det ikke er fokus for vores projekt. Dog anerkender vi sprogets indflydelse i sociale relationer. 9 af 79\n10 Socialkonstruktivismen har mange forskellige teoretikere og vi anerkender derfor, at det videnskabelige blik kunne være anderledes og muligvis vinklet i en anden retning ved brugen af andre socialkonstruktivistiske teoretikere. Oxymoroner: I dette projekt kunne vi have fokuseret på Weick og Westleys tekst om oxymoroner i forhold til organisatorisk læring. Dette kunne have været relevant at inddrage i projektet, da Weick og Westley, kort forklaret, benytter begrebet i forhold til, at beskrive den kaos og orden der finder sted i organisatorisk læring (Weick 0g Westley, 1996). Dette har vi i projektet valgt at afgrænse os fra, da vi i stedet har valgt at fokusere på Elkjærs begreber om formel og uformel læring, da vi mener dette er mere relevant for vores undersøgelse. Organisation og organiseringer: Weick beskriver en organisation som organisering, da han mener organisation er et statisk og strukturelt begreb, og i stedet er optaget af de processer og den dynamik der foregår i organisationer. Vi vælger dog ikke at anvende begrebet organisering på samme måde, da vi undersøger en mindre virksomhed, samt ikke går nærmere i dybden med, hvad der sker i større organisationer. 5.0 Videnskabsteori Nærværende afsnit vil introducere de to socialkonstruktivismer. Den epistemologiske tilgang vil i nærværende projekt blive anvendt som baggrund for vores forståelse af empirien i projektet. 5.1 Socialkonstruktivisme Opgavens videnskabsteoretiske position vil tage udgangspunkt i den socialkonstruktivistisk tilgang. Denne er valgt på baggrund af at læring ses som socialt konstrueret, hvilken er den måde vi anerkender at læring opstår. 10 af 79\n11 På baggrund af dette har vi valgt at anvende teori, hvor læring ligeledes menes opstår i sociale relationer. Mere om dette i afsnit 6.0. Socialkonstruktivismen er meget bredt favnende og ofte tillægges termen meget forskellige betydninger af diverse teoretikere på trods af at de karakteriseres som socialkonstruktivister (Wenneberg, 2010, 14). Dog ses en fælles forståelse hos samtlige af disse teoretikere da de ikke er interesseret i at afdække, hvordan videnskab bør bedrives, men hvordan den rent faktisk sker (ibid., 64). På baggrund af dette er det er derfor vigtigt at vi forholder os til, hvilken retning vi finder som den rette for vores projekt. 5.2 To socialkonstruktivismer Indenfor det socialkonstruktivistiske paradigme finder man grundlæggende to forskellige socialkonstruktivismer: Den epistemologiske konstruktivisme og den ontologiske konstruktivisme. Nærværende opgave vil tage udgangspunkt i den epistemologiske konstruktivisme da denne omhandler den erkendelsesteoretiske position. Denne siger, at viden om virkeligheden udelukkende er bestemt af sociale konstruktioner og kun eksisterer via vores erkendelse. I modsætning hertil står den ontologiske position som omhandler læren om det værende og hvor virkeligheden eksisterer uafhængigt af vores erkendelse, hvilket Wenneberg betegner som realisme (ibid., ). Indenfor epistemologien findes yderligere to positioner: Viden om den naturlige fysiske virkelighed og viden om det sociale. Den naturlige fysiske virkelighed betegnes ifølge Wenneberg som en eller anden substans som fysisk eksisterer uafhængigt af vores erkendelse af det (ibid., ). Det sociale beskrives som noget der skabes og som løbende genskabes (ibid., 86-88). Det at noget skabes ligger implicit i termen socialkonstruktivisme da der her opstår en konstruktionsproces og der er med betydningen af ordet konstruktion, tale om en bevidst handling. Ligeledes bliver det der skabes først til virkelighed når vi erkender det skabte (ibid., 88-89). Denne erkendelse afhænger ifølge Wenneberg af, at der er mennesker der oplever dem og tror på dem (ibid., ). Derved opstår viden i sociale sammenhæng. 11 af 79\n12 6.0 Teori Teorien skal i nærværende projekt være med til at belyse steder eller situationer i virksomheden, hvor der muligvis vil opstå læringsmuligheder for virksomheden. 6.1 Løse koblinger Teorien vedrørende organisationer som bestående af løse koblinger er udviklet af Weick, født i 1936 i Indiana, USA (Hammer og Høpner, 2014, 7). Weicks baggrund i psykologien har været med til at præge hans socialkonstruktivistiske videnskabelige udgangspunkt i sine tekster. Weick er således optaget af at fremhæve handlingers betydning samt, hvordan handlinger er med til at skabe mening gennem sproget. Derudover lægger han vægt på at interaktionen mellem mennesker i grupper er meningsskabende. Weick adskiller sig dog fra socialkonstruktivismen på flere punkter. Blandt andet er han mere optaget af, hvordan enkeltpersoners handlinger i grupper er med til at skabe mening, og er mere optaget af den meningsskabelse der sker i organisationer (ibid., 15-19). En af de mere interessante holdninger er, at Weick fokuserer på, at organisationer skaber deres egne omgivelser. Weick mener, at omgivelserne er så komplekse og omfattende, at det ikke vil være muligt at skabe en entydigt billede af, hvad der forlanges af organisationen. Visse elementer vil være relevante for organisationen, mens andre ikke har relevans og derfor kan ses bort fra. Det er altså ikke omgivelserne der skaber organisationen, men i stedet udvælges bestemte relevante dele af omgivelserne, når organisationen foretager handlinger. Denne interesse for handlinger hører under det pragmatiske paradigme. I dette paradigme er handlinger ikke betinget af en bestemte idelogier, men udspringer derimod af, hvad der anses som værende en rigtig handlen (ibid., 21-22). Weick er således ikke ensporet i sit videnskabelige udgangspunkt, men anvender lidt fra forskellige paradigmer i sit arbejde. Weick lægger op til, at man som læser skal reflektere over teksterne, og forsøger med sine 12 af 79\n13 tekster at få læseren til at undre sig, frem for at komme med klare konklusioner eller definitioner. En af Weicks teorier, er at se organisationer som bestående af løst koblede systemer. Denne måde at se organisationer på, går imod den funktionalistiske og strukturelt orienteret tilgang til organisationer, hvor det hævdes, at de forskellige delelementer, eksempelvis forskellige afdelinger, teams og lignende, i organisationen bør være tæt koblede for at være i stand til at løse de opgaver som organisationen har. Det er denne tilgang Weick går væk fra, når han i stedet ser organisationer som løst koblede systemer (ibid., 70). Det kan virke selvmodsigende, at anse noget som værende løst og koblet. Men denne måde at anskue de forskellige delelementer i organisationer, medvirker til at man kan se på, at de forskellige dele i organisationen ikke behøver at være tæt koblet konstant for at fungere, men derimod kun behøver sporadiske koblinger for at fyldestgøre opgaverne de ansatte hver især måtte have (Weick, 1976, 6-9) Fire koblinger Koblinger i en virksomhed kan opstå mellem flere forskellige systemer eller delelementer. Det er disse koblinger vi nu vil se nærmere på. Ifølge Weick kan der opstå fire slags koblinger mellem systemer (se tabel 1): Lav påvirkelighed Høj påvirkelighed Lavt særpræg Ikke koblede Tæt koblede Højt særpræg Dekoblede Løst koblede Tabel 1, Fire forskellige typer af koblinger (Hammer og Høpner, 2014, 75) Hvorledes systemerne er koblet til hinanden, er bestemt ud fra henholdsvis deres påvirkelighed af hinanden altså hvor afhængige de er af hinanden i deres udførsel af opgaver og lignende. Derudover om der mellem de to systemer er et højt eller lavt særpræg hvorvidt de adskiller sig fra 13 af 79\n14 hinanden i forhold til deres karakteristika, herunder kompetencer, specialiseringsgrad og lignende. Hvis vi ser på det Ikke koblede system, så er dette elementer der ikke påvirker hinanden (lav påvirkelighed) og ikke adskiller sig fra hinanden (lavt særpræg). Er der i stedet lav påvirkelighed mellem systemerne og et højt særpræg mellem dem, beskrives de som dekoblede. De to systemer kunne fysisk befinde sig i samme fabriksbygning, mens deres arbejde vil ikke påvirke det andet systems arbejde, og imellem dem er der stor forskel i karakteristika. Disse to koblinger, eller mangel på samme, vil ikke blive taget yderligere op i, da vi ikke har observeret dem gennem dette projekt. Er systemerne derimod meget påvirkede af hinanden og har et lavt særpræg er de i stedet tæt koblede. De to systemer vil altså bestå af mange af de samme kompetencer og deres specialiseringsgrad vil være ensartet (lavt særpræg). Arbejdets udførsel vil afhænge eller være påvirkelig af, at det andet system udfører deres opgave (høj påvirkelighed). Der vil ofte foregå et tæt samarbejde mellem de to systemer. Hvis systemerne adskiller sig meget fra hinanden, men er meget påvirkelige i forhold til hinanden opstår der en løs kobling mellem dem. Her vil de to systemer adskille sig fra hinanden med hensyn til deres kompetencer, opgaver og deres løsning af disse, men de vil være meget påvirket af det andet system. Eksempelvis kunne et tæt sporadisk samarbejde være nødvendigt for, at de to systemer herefter kan arbejde selvstændigt videre med deres respektive opgaver (ibid., 74-78). Weick mener, at en fordel ved løse koblinger, er at organisationer med disse løst koblede systemer består af mange uafhængige elementer, som kan være afdelinger eller grupper i en stor organisation. Det kan også være mindre afdelinger som fysisk befinder sig væk fra organisationen og i stedet ude i omgivelserne. Ved hjælp af denne lokale tilstedeværelse kender og forstår 14 af 79\n15 organisationer som består af løst koblede systemer, deres respektive omkringliggende miljø bedre end tæt koblede systemer. Ifølge Weick muliggør dette en hurtigere adaptionsevne til omgivelserne og bedre mulighed for fortolkninger af, hvad der rører sig (Weick, 1976, 6). Den dynamik der opstår mellem de løst koblede systemer kan medføre, at idéer om ændringer og nye retninger ikke nødvendigvis kommer fra en bestemt hierarkisk top, men i stedet kan opstå overalt i organisationen. Dette kan være med til, at trække organisationen i en bestemt retning, som kan medføre, at organisationen udvikler sig (Hammer og Høpner, 2014, 71-72). Denne udvikling kan opstå, hvis man benytter de bevægelser som de løse koblinger kan skabe, og udnytter den viden og erfaring som findes forskellige steder i virksomheden. Derudover kan løst koblede systemer forbedre muligheden for, at de enkelte systemer nemmere kan justere og tilpasses lokale forhold, uden at hele virksomheden behøver ændre retning. Sker der eksempelvis en ændring på efterspørgslen i et bestemt miljø, kan det respektive system der befinder sig her, nemmere og hurtigere adaptere denne ændring, uden at hele organisationen nødvendigvis behøver gøre det samme. Weick peger dermed på, at løse koblinger er medvirkende til, at opgaver fremover kan løses kontinuerligt i organisationer (Weick, 1976, 6-7). Når vi undersøger koblinger i organisationer, kan vi antage, at jo flere afdelinger og ansatte der er, desto større er muligheden for, at der opstår løse eller tætte koblinger mellem disse forskellige systemer. Men eftersom koblinger blot behøver to systemer til at opstå, mener vi, at teorien ligeledes kan anvendes på mindre virksomheder. Weick beskriver i relation hertil, at systemer ikke kun består af fysiske elementer, som eksempelvis mennesker, men kan ligeledes bestå af: teknologi, opgaver, roller, ansvar, muligheder, sanktioner og belønninger etcetera (ibid., 4). Ifølge Weick er det dermed ikke kun tilstedeværelsen af et bestemt antal ansatte der medvirker til at danne et system. 15 af 79\n16 6.2 Meningsskabelse Meningsskabelse er et centralt begreb hos Weick og er en form for naturlig selektion i en organisationsproces. Ifølge Weick opstår meningsskabelse hele tiden og ubevidst. Det betyder, at når man som individ oplever noget, prøver man uvilkårligt at få denne oplevelse til at være meningsfuld for en selv (Hammer og Høpner, 2014, 89). Weick mener, at meningsskabelse er betinget af flere faktorer, herunder nævnes det blandt andet, at meningsskabelse er en social aktivitet. Vi interagerer med andre i vores skabelse af mening og det kompliceres af, at verden omkring os hele tiden ændres. Meningsskabelse er ligeledes både en individuel samt en social aktivitet, som Weick tvivler på er mulig at adskille (ibid., 91). Eksempelvis skaber vi selv meninger ud fra de begivenheder vi oplever, men hvor de personer vi omgiver os med i situationen, muligvis skaber en anden mening ud af samme begivenhed, så kan vi ikke undgå at blive påvirket af dette (ibid., 92). Som nævnt i ovenstående er meningsskabelse betinget af flere faktorer. Weick udpeger syv elementer, som han mener er relevante i meningsskabelsesprocessen: Meningsskabelse er en social proces Meningsskabelse tager udgangspunkt i identitet Meningsskabelse sker retrospektivt Meningsskabelse er fokuseret på og udgår fra ledetråde Meningsskabelse er en kontinuerlig proces Meningsskabelse er drevet af en plausibilitet ikke af akkuratesse Enactment (at skabe i handling) er centralt i meningsskabelse Samtlige elementer indgår i en meningsskabelse, men vægten af de forskellige elementer kan variere (ibid., 93-94). Nedenstående eksempel viser, hvordan Weick får alle syv elementer inddraget: Når folk begynder at handle (enactment), genererer de håndgribelige resultater (ledetråde) i nogle sammenhænge (socialt), og dette hjælper dem med at opdage (retrospektivt), hvad der sker (kontinuerligt), hvad der skal 16 af 79\n17 forklares (plausibelt), og hvad der bør gøres herefter (identitet) (ibid., 115) Ramme, ledetråd og forbindelse Ifølge Weick består meningsskabelsens substans af tre elementer: en ramme, en ledetråd og en forbindelse imellem disse. Rammen vil ofte være noget der er forekommet i ens fortid, det kan eksempelvis være en tidligere socialisering. Weick definerer rammen til at bestå af seks elementer som er individuelle: Ideologi: Det kan være tilegnet gennem uddannelse, eller lignende, som man trækker på. Selvom man i hovedtræk deler sammen ideologi, så behøver man ikke at konstruere samme mening. Ubevidste antagelser og taget-for-givetheder : Det kan være ubevidste, tavse eller skjulte antagelser eller definitioner. Ofte stiller vi ikke spørgsmålstegn ved disse og er næppe klar over deres eksistens de tages blot for givet. Det kan eksempelvis være, at vi antager, at der bør være en leder i enhver organisation. Paradigmer: Det kan være en form for fælles standarder, som der refereres til i en organisation. Det kan ligeledes være historier eller repræsentative anekdoter. På trods af disse paradigmer, kan meningen vi skaber med organisationen godt være forskellig for hvert individ i organisationen. Paradigmet er med til at skabe en retning og sammenhold, men ikke nødvendigvis en homogen organisation. Handleteori: Weick mener, at på baggrund af vores dagligdags erfaringer udvikler vi forskellige handleteorier, der gør os i stand til at handle på en bestemt måde i visse sammenhænge. Det kan eksempelvis være, når man første gang modtager en klage, så vil måden klagen håndteres på, påvirke den måde vi fremadrettet vil håndtere klager på. Tradition: Traditioner er en gentagelse af noget vi forsøger eller tror der tidligere er gjort. Når vi følger tidligere traditioner som vores forgænger eller vi selv har gjort, så er vi medvirkende til at skabe tradition. Disse traditioner fortæller noget om, hvad vi tror og tænker er meningsfuldt. Traditionerne er væsentlige at kigge på i organisationer, da det er en af de ting der har betydning når vi prøver at skabe mening. 17 af 79\n18 Historier: Det kan være historier om et tidligere uheld, der skal medvirke til at forebygge et nyt (ibid., 128). Ledetråden er noget, der sker i øjeblikket, det vil sige en her og nu - oplevelse, det kan eksempelvis være en tale eller en historie. Forbindelsen opstår, hvis vi kan skabe mening mellem rammen og ledetråden (ibid., 127). Når vi oplever noget, prøver vi at sætte oplevelsen (ledetråden) ind i vores allerede etablerede erfaringer (ramme) og hvis vi kan skabe forbindelse mellem disse, så dannes der mening (ibid., 128). På denne baggrund af de tre elementer, rammen, ledetråden og forbindelsen opstår meningsskabelsen. 6.3 Organisatorisk læring Livslang læring er et begreb Elkjær mener indgår i hverdagssproget og som signalerer, at læring på bestemte tidspunkter eller situationer ikke kun opstår i institutionelle rammer såsom skoler og uddannelsesinstitutioner, men også opstår på arbejdspladser og i organisationer. Dog mener Elkjær, at der er forskel på læring i de to rammer, da læring på skoler og i uddannelsesinstitutioner som oftest er den enkeltes møde med undervisningen der er i højsædet. Når læring på arbejdspladser og i organisationer finder sted, foregår det oftest som en kollektiv proces og som et samarbejde mellem flere. Læring på arbejdspladsen og dermed i arbejdslivet, ses som en sideeffekt ved arbejdets udførsel (Elkjær, 2005, 13-14). Da nærværende opgave tager udgangspunkt i en virksomhed, er det denne læring på arbejdspladsen der vil være i fokus. I tilknytning til læring i arbejdslivet bruger Elkjær begrebet organisatorisk læring. Organisatorisk læring er udsprunget på baggrund af behovet for at kunne angive retningslinjer for effektiv ledelse af virksomheder, samt for at forstå beslutningstagning i organisationer (ibid., 35-37). Dermed handler organisatorisk læring i Elkjærs tekst om ledere i virksomheder og deres evner til at behandle og videregive information. Historisk set blev organisatorisk læring anvendt inden for organisationsforskning i forbindelse med indføringen af begrebet den 18 af 79\n19 lærende organisation. På baggrund af dette mener vi, at organisatorisk læring godt kan opstå uden kun at være møntet på ledere da begrebet som nævnt er udsprunget af den lærende organisation hvor man her ser på organisationen som helhed og dens ansattes kontinuerlige læring (Senge, 1999, 13) Formel og uformel læring Læring på arbejdspladsen kan ifølge Elkjær foregår på to følgende måder: Formelt og uformelt. Ved den formelle læring bliver det nødvendigt at overveje, hvordan arbejdspladsen indrettes som en ramme for læring. Dette kunne eksempelvis være indretning af lokaler eller overvejelser om, hvilke formelle læreprocesser der vil være at foretrække (Elkjær, 2005, 29). Ved at bruge formel læring i en læringssituation kan det eksempelvis medvirke til, at erfarne medarbejdere indgår i dialog med en mindre erfaren eller ny medarbejder og herved sikre at direkte støtte, vejledning og oplæring opnås (ibid., 32). Derudover taler Billett om nødvendigheden af en læreplan for arbejdspladsen, i forbindelse med at den enkelte kan udfolde sin ekspertise fuldt ud ved at have muligheden for at deltage i alle relevante aktiviteter på arbejdspladsen (ibid., 31, cited in Billett, 1999). Den uformelle læring ses ved den måde den enkelte medarbejder gør sig nye erfaringer på arbejdspladsen og derved opnår nye færdigheder. I refleksionen over de nye færdigheder, bliver de til viden som den enkelte kan overføre og anvende i andre arbejdsmæssige situationer (ibid., 27). Uformel læring opstår især når den enkelte har mulighed for at deltage i sociale interaktioner samt i situationer, hvor den enkelte er inkluderet og deltager i arbejdsprocesser. Dette kunne eksempelvis være medindflydelse på problemløsninger (ibid., 29). Derudover taler Marsick og Watkins om tilfældig læring der kan finde sted uden om den enkeltes opmærksomhed. Dette ses ligeledes som en del af den uformelle læring (ibid., 30, cited in Marsick & Watkins, 1990, 12). 19 af 79\n20 Elkjær nævner fire forhold, der har betydning for at fremme mulighederne for uformel læring på arbejdspladsen: 1. Den enkeltes mulighed for deltagelse i formulering af mål og planlægningen af arbejdsprocesser. 2. Den enkeltes mulighed for at eksperimentere med forskellige metoder til løsning af problemer på arbejdspladsen. 3. Den enkeltes mulighed for at udveksle erfaringer og for at reflektere over arbejdets processer og resultater. 4. Den enkeltes adgang til information og viden om forhold i arbejdet og på arbejdspladsen. Disse fire forhold er vigtige for at organisere de sociale relationer og arbejdsprocesserne på en sådan måde at læring tilfældigt kan finde sted. I praksis vil læring på arbejdspladsen ofte finde sted som et samspil mellem uformel og formel læring (ibid., 30-31). 7.0 Metode I nærværende projekt blev to forskellige metodiske tilgange anvendt da vi vurderede at begge kunne være af afgørende betydning for opgaven. Nedenfor vil disse tilgange blive beskrevet samt der ligeledes vil blive argumenteret for deres relevans. Vi vurderer vores validitet af den indsamlet empiri samt erkender fejlkilder og bias for projektet. Empiriindsamlingen er foretaget på baggrund af vores socialkonstruktivistisk epistemologiske udgangspunkt, hvorfor vi fokuserer på, hvordan viden opstår i sociale sammenhæng. 7.1 Observation Deltagerobservation er blevet benyttet som den ene metode for indsamlingen af empiri, forinden de formelle interviews. Dette blev gjort af flere grunde. Først og fremmest blev denne metode benyttet for, at fornemme om undringen i problemformuleringen havde noget på sig. Deltagerobservation er også benyttet for, at vi som forskere bedre kunne fornemme de sociale relationer i virksomheden og dermed få en dybere indsigt i deres arbejdshverdag. 20 af 79\n21 Deltagerobservation er et oxymoron. Begrebet er selvmodsigende, da ordet deltagelse implicerer involvering og hvor observation modsat implicerer distance (Tjørnhøj-Thomsen og Whyte, 2011, 100). Deltagelsen har primært bestået i, at indgå som en del af produktionsteamet, hvor vi blev introduceret til, blandt andet at lave deres Chok O Blok chokoladeplader. Vi indgik alle i denne produktion og var aktivt deltagende. Observationerne foregik ved at overvære medarbejdernes arbejde, spørge ind til produktionsmetoderne, maskinerne, deres arbejdsgange og funktioner samt en introduktion til mange af deres produkter. Denne deltagerobservation gav et fint helhedsindtryk af virksomheden og åbnede op for muligheden at stille mere uddybende spørgsmål til de formelle interview. 7.2 Interview Den anden metodiske tilgang til indsamlingen af empirien har været et kvalitativt interview da vi i forbindelse med deltagerobservationen, fandt det vigtigt at foretage interview med nogle af medarbejderne samt Jan og Amanda, i alt fem personer, for at kunne gå videre med vores undren. Selve interviewene foregik som enkeltmandsinterview, hvor der således kun var en respondent til stede af gangen. Det var nødvendigt med interview af flere medarbejdere i Økoladen for at kunne opnå mest viden. Dog valgte vi af tidsmæssige årsager ikke at interviewe samtlige medarbejdere i Økoladen. For at have fået større indsigt i viden- og erfaringsdelingen i Økoladen ville det dog have været optimalt at interviewe samtlige medarbejdere i virksomheden. Et kvalitativt interview er velegnet til indsamling af oplevelser, intentioner, handlinger og motiver, og bruges til at undersøge forhold, som kan være vanskelige at iagttage og måle (Christensen, Nielsen og Schmidt, 2011, 61). Interviewene fandt sted i virksomheden i Ørslev, hvor fabrikken ligeledes har beliggenhed. Interviewet med salgschefen blev udført en anden dag, da han på det respektive tidspunkt ikke var tilgængelig. Gruppens tre medlemmer deltog i samtlige af interviewene og det var på forhånd aftalt, hvem fra gruppen der skulle foretage interviewe. Dette var valgt for at sikre ensartethed igennem alle interviewene. De resterende to 21 af 79\nØKOLADEN Cand. Mag. i Læring- og Forandringsprocesser Studieretning: Organisatorisk læring Aalborg Universitet København\nØKOLADEN (Eget billede) Cand. Mag. i Læring- og Forandringsprocesser Studieretning: Organisatorisk læring Aalborg Universitet København Titelblad Mads Lund Vestergaard, 20093716 Sara Jeppesen, 20131682\nDansk Forening for Rosport. Giver det mening?\n1 Dansk Forening for Rosport 20. November 2016 Giver det mening? De svenske kærestepar 2 Læg mærke til altanen: Hvad er meningen? 3 Meningsskabelsens substans er: 4 En ledetråd/signal (Et billede, en mail,\nLederen som meningsskaber\n1 Lederen som meningsskaber 23. November 2016 Danske Bioanalytikere De svenske kærestepar 2 3 The Mann Gulch Disaster 4 HVORDAN SER JERES ORGANISATION UD? 5 Eller fungerer det snarere sådan? 6 Eller det\nTror du, jeg vil synes, at det sjovt at læse medicin..?\nTror du, jeg vil synes, at det sjovt at læse medicin..? Ph.d. stipendiat Rie Thomsen i Vejledning og kompetenceafklaring Forskningsenheden i vejledning/curriculum Danmarks Pædagogiske Universitetsskole


: Hvad vil de ha ledsagere i Danmark\nHvad vil de ha ledsagere i Danmark Asian pornostjerne sex massage københavn\nLiderlig film Thailandsk massage Jylland Held og lykke med det - og rigtig god MD scanning i morgen: Hvilke sko har du og er de festklar? Mor til mr B og baby E Anmeld. Den eneste poll, der tæller, er den, der tælles op derinde lige nu, lød det fra Labour-kandidaten, der ventes at vinde en storsejr i den sikre arbejderkreds. For det er sikkert det samme til MD. Denne 5-årige pige lider af en sjælden sygdom som gør, at hun altid vil være meget lille.\nEscort kbh sex film gruppe 83\nmar Det er derfor med stor undren, at man nu vil indføre en ulighedsskabende men læser man det, viser det sig, at det er ganske uklart, hvad det er man køber til. at Folketinget nu endelig indså, at det er uværdigt for Danmark. Hva som taler for et slikt synspunkt er fremfor alt at det forklarer hvorfor måltidet dette er vanlig hverdagskost - slik Jesus og hans ledsagere har spist til daglig. Her kommer i tillegg også den eskatologiske forventningen som snart må ha gjort Ingen som inviterte til fest i antikken, hvor gjerrig han enn måtte være, ville. Brug af cookies på intothemild.co Når du fortsætter med at bruge intothemild.co, accepterer du samtidig brugen af Hvad gør jeg, hvis jeg ikke kan checke ind?.\nHvad vil de ha ledsagere i Danmark -\nMit store barn over 3 år. Stem på mig indlæg. Denne 5-årige pige lider af en sjælden sygdom som gør, at hun altid vil være meget lille. Med sig havde statsministerparret også Kinnocks forældre, den tidligere Labour-leder Neil Kinnock og konen Glenys, samt parrets ældste datter Johanna.\nKan jeg føde vaginalt efter 2 akutte kejsersnit? Se listen over prioriterede festivaler. Hvad har din ledsager på? Ønsker barn - Kronisk syg. Brug af cookies på Rejsekort. Nyeste videoer om børn. De prominente gæster, der har tiltrukket sig de lokales opmærksomhed, bruger de mellemliggende timer til at kontrollere optællingen af stemmer og småsludre med de valgtilforordnede, som det er traditionen i Storbritannien.


Ny tilgang til sociale indsatser skal fremme lighed i sundhed blandt børn og unge - Novo Nordisk Fonden\nSundhed skal indarbejdes bedre i sociale indsatser målrettet børn og unge. Derfor har Novo Nordisk Fonden afsat 20 mio. kr. til en ny støttemulighed, der skal fremme nye tilgange og samarbejder mellem den sociale sektor og sundhedssektoren.\nDer er stor social ulighed i sundhed i Danmark. Børn fra mindre ressourcestærke familier er mindre fysisk aktive, spiser mindre sundt og har oftere overvægt.\nI gennemsnit har 18 procent af danske børn overvægt, når de forlader grundskolen, og blandt udsatte og sårbare børn er tallet oppe på 33 procent. Konsekvenserne for de enkelte børn kan være alvorlige fysiske, psykiske og sociale problemer.\nFor at fremme lighed i sundhed blandt børn og unge i Danmark vil Novo Nordisk Fonden støtte innovative projekter af høj kvalitet, der sigter mod at integrere sundhedselementer i sociale indsatser i Danmark. Det sker gennem et nyt bevillingsprogram, der skal inspirere sociale organisationer til at prioritere og indarbejde f.eks. sunde madvaner eller bevægelse i sociale indsatser og strukturer målrettet børn og unge.\nSkal gøre en konkret forskel for børn og unge\n”Novo Nordisk Fonden ønsker at fremme sundhed blandt sårbare og udsatte børn og unge i Danmark ved at støtte nytænkende samarbejder på tværs af sektorer. Mange sociale organisationer er allerede i tæt kontakt med børn, som befinder sig i en udsat position. De har derfor en unik mulighed for også at gøre en forskel for sundheden for børn og unge samt stort kendskab til målgruppen. Når den viden kombineres med viden fra sundhedssektoren, kan det gøre en konkret forskel for de børn, der har størst behov for det,” siger Mette Ide Davidsen, Senior Programme Lead, Novo Nordisk Fonden.\nI forbindelse med oprettelsen af det nye bevillingsprogram har fonden nedsat Komite for Sundhed Integreret i Sociale Indsatser, der skal vurdere de indsendte ansøgninger.\n”Det er som regel de mest sårbare i vores samfund, som udfordres mest, når de skal navigere rundt mellem forskellige systemer og sektorer. Det er derfor afgørende, at vi som samfund bliver markant dygtigere til at lave helhedsorienterede, forebyggende sundhedsindsatser, der sætter de sårbare børn og unge i centrum – i stedet for at lade os styre af skillelinjerne mellem sektorer og andre organisatoriske grænser,” siger Louise Gade, Executive Vice President for HR, Salling Group, som er formand for komiteen.\n”Vi skal blive bedre til at integrere sundhedsindsatser i sociale indsatser. Når det sker, øger vi sårbare børn og unges livsmestring både fysisk, mentalt, kognitivt og socialt, så de får de samme muligheder som alle andre børn,” uddyber hun.\nDe øvrige medlemmer af komiteen er Camilla Noelle Rathcke, formand for Lægeforeningen, og Karen Logo-Koefoed, centerchef for Børne- Ungerådgivningscentret, Høje Taastrup Kommune.\nDer kan søges om bevillinger på mellem 1 og 5 mio. kr. til indsatser med en varighed på 1 til 5 år.\nHovedansøgeren skal være leder eller projektleder i en non-profit organisation i Danmark. Projekter, der oprettes i partnerskaber på tværs af den sociale sektor og sundhedssektoren, vil blive foretrukket.\nLæs flere detaljer om bevillingsprogrammet og ansøgningsproceduren her.\nMange unge i Libanon kæmper med stigende fattigdom og manglende uddannelsesmuligheder som…


Sådan vaske svejsning handsker - Angelispress.com\nHvordan at rengøre Ultrasuede møbler\nHjemmelavet glasrens med ammoniak\nInteressante fakta om Schwedler ahorn blade\nSvejsning handsker bør være rengøres, ligesom alle andre læder varer, men de kan håndvaskes uden at beskadige læderet. De skal skylles godt, tørret langsomt og behandlet med pæns-fods eller mink olie, så snart de er tørre for at undgå stivhed eller revner i læder.\n•Soak snavset svejsning handsker i et dybt bassin med varmt, ikke varmt, sæbevand vand i 30 til 60 minutter.\n•Hand vask af hvirvlende og agiterer handsker kraftigt. Ikke vride eller squash dem.\n•Rinse grundigt i mindst fem minutter med cool, rent, rindende vand.\n•Tillad handsker til tørre i et varmt sted, væk fra varmekilder. Drej handsker hver time eller så for at hjælpe dem tørre jævnt. Handsker, der tørrer også hurtigt kan skrumpe eller hærde. Handsker, der tørrer for langsomt kan blive mugne.\n•Rub en lille mængde af pæns mund eller mink olie til hver handske, efter at de er helt tørre, indtil handskerne er blød og smidig, men ikke fedtet.\nIfølge Corina og Scott Wilson, ejere af Mrs Clean America, er"det nok nemmere at have en professionel rense læderet for dig... (men) ingredienser er temmelig fælles: oliven olie, lanolin og pæn 's - fods olie... Du kan genskabe disse kommercielle produkter i dit eget køkken uden bekostning af kommercielt emballerede produkter."\nSådan vaske læder motorcykel ridning handsker, der er begyndt at lugte


Innersense Quiet Calm Control Cream 295 ml – CurlyGirlApproved\nStartInnersense Quiet Calm Control Cream 295 ml\nInnersense Quiet Calm Control Cream 295 ml\nPrøv denne krøllecreme, som fugtgiver og former dine krøller, og gør dem krusfrie og glansfylde. Den har en perfekt blanding af økologisk sheasmør, rooibos tea og honningekstrakt. Forkæl dine krøller med... Læs mere\nSKU: 852415001710N/ATilgængelighed: På lagerPå lagerUdsolgtKategorier: Alle produkter, Hårpleje, Hårtyper, Innersense, Mærker, Produkter, Shower first, Style second, StylingTags: 2A 2B 2C, 3A 3B 3C, 4A 4B 4C, Curl Girl Method, Innersense, Styling, Vendor Innersense\nPrøv denne krøllecreme, som fugtgiver og former dine krøller, og gør dem krusfrie og glansfylde. Den har en perfekt blanding af økologisk sheasmør, rooibos tea og honningekstrakt. Forkæl dine krøller med denne cream!\nIngredienser: Water, Aqua- EAU (Aqualeau), Glycerin1, Caprylic/Capric Triglyceride2, Stearyl Alcohol1, Cetyl Alcohol1, Butyrospermum Parkii (Shea Butter)*2, Oryza Sativa (Rice) Bran Oil, Glyceryl Stearate1, Avena Sativa (Oat) Kernel Extract***, Nelumbium Speciosum (Lotus) Flower Oil***, Citrus Sinensis Peal Oil*6, Caprylic Triglyceride*6, Sorbitol3, Cetrimonium Chloride Citrus Aurantium Dulcis (Orange) Flower Oil*, Aspalathus Linearis Extract*4, Echinacea Angustifolia Extract**5, Vaccinium Macrocarpon (Cranberry) Seed Oil*, Plumeria Alba (Frangipani) Flower Extract, Cymbopogon Agropyron (Wheatgrass) Extract*, Schoenanthus (Lemongrass) Extract*, Sodium Benzoate, Potassium Sorbate


5. DECEMBER 2018: 2012 Shiraz, Fire Gully - spar 24 % - Dagens kalender tilbud\n5. DECEMBER 2018: 2012 Shiraz, Fire Gully - spar 24 %\nRhône forklædt som australier…..\nTaler man jule- og nytårsvine er det svært at komme uden om de saftige og fyldige oversøiske vine fra det vestlige hjørne af Australien. Her ligger vinregionen Margaret River som regnes blandt en af verdens bedste vinregioner. Kystnærheden giver et spændende maritimt klima, som er perfekt til druer som Syrah, Cabernet Sauvignon og Chardonnay. Og en undergrund fyldt med granit og gnejs giver vine med et meget spændende terroir-udtryk. Mange af vinene fra Margaret River er desuden kendte for en Europæisk stil og de røde sammenlignes ofte med f.eks. gode Bordeaux-vine.\nHos Fire Gully har producenten dog hentet inspiration, ikke i Bordeaux, men i det nordlige Rhône, hvor vinproducenterne ofte blander en smule Viognier i vinene for at give dem en delikat, fløjlsagtig tekstur - og blandingen er simpelthen perfekt til al slags julemad.