INDHOLD DEL 1 INDLEDNING 3 DEL 2 OM BRANDING OG BRANDINGENS RATIONALE 8 - PDF\nINDHOLD DEL 1 INDLEDNING 3 DEL 2 OM BRANDING OG BRANDINGENS RATIONALE 8\nDownload "INDHOLD DEL 1 INDLEDNING 3 DEL 2 OM BRANDING OG BRANDINGENS RATIONALE 8"\n1 INDHOLD DEL 1 INDLEDNING Problemformulering Metode og opbygning af speciale 5 DEL 2 OM BRANDING OG BRANDINGENS RATIONALE Brandhistorie Fem tilgange til branding Klassisk branding versus Corporate branding Corporate branding På vej mod den anden bølge af corporate branding Krydsdisciplinær corporate branding Identitet, vision, kultur og image Kløfter mellem vision, kultur og image De fem cyklusser Employer Branding En definition på et nyt begreb Employer brand equity Brand associationer & brand loyalitet Virksomhedskultur En funktionalistisk tilgang til virksomhedskultur En symbolsk tilgang til virksomhedskultur Teoretiske forskelle imellem det funktionalistiske og det symbolske perspektiv Karakteristika ved en fungerende virksomhedskultur Værdier Motivation Maslows behovspyramide Samspil mellem kultur, værdier og motivation Opsamling Delkonklusion 34 DEL 3 SOCIOLOGISKE TEORIKOMPLEKSER, DER KAN UNDERSTØTTE IDÉEN OM EMPLOYER BRANDING Organisation, medarbejder-virksomhedsrelation og motivation Anthony Giddens: Samfundet og individet under senmoderniteten Senmodernitet Adskillelse af tid og rum Udlejring af sociale institutioner Det moderne samfunds refleksivitet Senmodernitet og refleksivitet Selvidentitet og det moderne individs livsstil Niklas Luhmann & Ole Thyssen: Organisationer og arbejdets betydning Luhmanns systemteori Psykiske og sociale systemer Thyssen: Organisationer beslutninger og medlemmer 46\n2 3.3 Opsamling 49 DEL 4 SOCIOLOGISKE TEORIKOMPLEKSER, DER SVÆKKER IDÉEN OM EMPLOYER BRANDING Risikosamfundet Risikoregimets dimensioner Det fleksible menneske og forbrugersamfundet Opsamling Delkonklusion 62 DEL 5 BRANDING-DEBATTEN I DAG Om Artikler og indlæg om branding Opsamling- hvor tager debatten os hen? Delkonklusion 78 DEL 6 KONKLUSION 79 ABSTRACT 83 LITTERATUR 85 BILAG 89\n3 Del 1 Indledning\n4 Employer branding er et at tidens hotteste buzz words indenfor såvel kommunikation som HR, og disciplinen er blevet udnævnt til at være en af løsningerne til rekruttering og fastholdelse af medarbejdere i en tid hvor ledigheden er historisk lav. Begrebet employer branding dækker over de aktiviteter, der siger noget om, hvad virksomheden kan tilbyde nuværende og fremtidige medarbejdere. Igennem employer branding kan virksomheden differentiere sig fra konkurrenterne og brande sig som værende en attraktiv arbejdsplads. Nå det er sagt, er debatten om employer branding dog ikke til at tage fejl af. På blandt andet går debatten, og sitet fungerer som fagligt forum for mange kommunikationsinteresserede. Employer branding er et af de faglige emner, der diskuteres, og når talen falder herpå går debatten hovedsageligt på, hvorvidt employer branding er et buzz word eller blot gammel vin på nye flasker. Om det så skal kaldes employer branding, eller det er et spørgsmål om at benytte common sense, giver vel i virkeligheden det samme resultat i sidste ende, og der stilles ikke nogen dybere spørgsmål til branding. Og det undrer mig! For, når man som virksomhed skal arbejde med employer branding skal man gøre sig det klart, at arbejdet med branding hviler på nogle bestemte sociologiske præmisser og antagelser. Men, hvad vil der ske hvis disse præmisser ikke opfyldes - er employer branding da stadig et fornuftigt redskab til rekruttering og fastholdelse? Employer branding og debatten herom er omdrejningspunktet for dette speciale. 1.1 Problemformulering Burde employer branding debatten skifte fokus og i stedet have karakter af en mere reflekterende for og imod branding debat? For at besvare ovenstående problemformulering vil jeg besvare tre undersøgelsesområder: 1) Bestemmelse af employer branding- hvad er employer branding og hvilke argumenter fremføres herfor? 2) Identifikation af sociologiske teorikomplekser, der kan støtte og problematisere employer branding. 3) Analyse af branding debatten blandt potentielle medarbejdere i HR- og kommunikationsfunktioner. Min fremgangsmåde hertil vil jeg beskrive i det følgende afsnit.\n5 1.2 Metode og opbygning af speciale Specialets opbygning er illustreret i nedenstående figur: Figur 1: Specialets opbygning (egen tilvirkning) Specialet er inddelt i seks afsnit med respektive underinddelinger, hvor det første og sidste afsnit udgør indledning og konklusion. De 4 mellemliggende afsnit udgør således specialets kerne.\n6 Del 2 Om branding og brandingens rationale Mit formål med dette afsnit er at undersøge begreberne corporate branding og employer branding med det formål at beskrive de tanker og idéer, der ligger til grund herfor. Indledningsvist vil jeg dog redegøre for branding optikkens udvikling igennem tiden for få en bredere indsigt i den udvikling, der er sket på området. Jeg vil i dette afsnit anvende følgende teoretikere: Branding optikkens udvikling: Claus Buhl, Lars Sandstrøm, Tilde Heding og Charlotte Knudtzen. Corporate branding: Litteraturen som danner rammeværket for dette afsnit er bogen Corporate Branding purpose/people/proces som blandt andet er redigeret af den danske professor Majken Schultz. Employer branding: Employer branding trækker på mange forskellige elementer fra såvel HR, marketing og kommunikation. Den litteratur jeg anvender som rammeværk for dette afsnit bærer derfor præg heraf og er en kombination af ovenstående. Jeg anvender følgende: The employer brand af Barrow & Mosley, artiklen Conceptualizing and researching employer branding af Backhaus & Tikoo samt information fra det danske kommunikations- og reklamebureau CORE:WORKERS hjemmeside. I del 2 besvares undersøgelsesområde 1. Del 3 Sociologiske teorikomplekser, der kan understøtte idéen om employer branding Jeg vil i dette afsnit identificere og redegøre for nogle af de sociologiske teorikomplekser, der kan fremføres som støtte for idéen om employer branding. Jeg vil indledningsvist, med udgangspunkt i del 2 Om branding og brandings rationale, præcisere hvilke antagelser om organisation, medarbejder-virksomhedsrelation samt motivation af individet i forhold til arbejde man må underlægge sig, når man arbejder med employer branding. Jeg har samlet disse præmisser i tre teser: 1. Forholdet mellem medarbejder og virksomhed kan betragtes som en frivilligt indgået og gensidig tilbydende relation. 2. Individet motiveres ved tilfredsstillelse af behovene for selvaktualisering og meningsfuldhed, herunder indgåelse i identitetsskabende fællesskaber. 3. Organisationer kan være de arenaer hvor meningsfyldt selvrealisering kan finde sted.\n7 Med udgangspunkt i Anthony Giddens og Niklas Luhmanns formidlet via Ole Thyssens sociologiske teorikomplekser vil jeg forsøge at underbygge ovenstående teser. Del 4 Sociologiske teorikomplekser, der svækker idéen om employer branding I dette afsnit vil jeg redegøre for de argumenter og sociologiske teorikomplekser, der kan problematisere idéen om employer branding. Jeg tager udgangspunkt i nedenstående anti-teser: 1. Arbejde er ikke en frivillig og gensidig relation. 2. Virksomheden er ikke længere en arena for selvrealisering. 3. behovet for mening og selvrealisering i arbejdet er nok til stede, men er fordi behovene ikke kan tilgodeses, erstattet af en instrumentel attitude til arbejdet og arbejdspladsen. Hvilket medfører loyalitet mod selvet snarere end arbejdspladsen. Med udgangspunkt i Ulrich Becks, Richard Sennetts og Zygmunt Baumans sociologiske teorikomplekser vil jeg i dette afsnit redegøre for ovenstående anti-teser. Del 3 og del 4 har til formål at besvare undelsøgelsesområde 2. Del 5 Branding-debatten i dag I dette afsnit vil jeg foretage en analyse af indlæggene på Kommunikationsforum med det formål at belyse, hvorledes der tales om employer branding blandt kommunikationsinteresserede eller potentielle HR folk. Hvor er fokus i debatten i dag og hvilke holdninger til employer branding fremføres der, og hvad ligger til grund herfor? Derudover ønsker jeg at undersøge hvilke problemer i forhold til employer branding, der tages op i debatten. Kommunikationsforum er udvalgt som eksempel som herpå. Del 5 har til formål at besvare undersøgelsesområde 3.\n8 Del 2 Om branding og brandingens rationale\n9 Der er sket meget indenfor feltet branding, siden de første produkter kom på hylderne hos lokale købmand, og reklamefolkene skulle argumentere for at forbrugeren skulle købe ét stykke sæbe frem for et andet. Branding er en disciplin, der går mange år tilbage i tiden og som stadig ændrer sig. I dag handler det ikke længere udelukkende om at sælge et produkt af høj kvalitet til billige penge. Det handler også om at differentiere sig og sælge hele pakken igennem en samlet og monolistisk strategi, hvor virksomheden og dens medarbejdere arbejder ud fra et fælles sæt af værdier og holdninger, og hvor branding også er kommet i centrum for rekruttering og fastholdelse af medarbejdere i virksomheden. Mit formål med dette afsnit er at undersøge begreberne corporate branding og employer branding med det formål at beskrive de tanker og idéer, der ligger til grund herfor. Da branding er det yderst bredt begreb finder jeg det nødvendigt indledningsvist at redegøre for branding optikkens udvikling igennem tiden for at få en bredere indsigt i den udvikling, der er sket på området. 2.1 Brandhistorie Branding er en markedsføringsdisciplin, der går mange år tilbage i tiden. Der er dog delte meninger om, hvor begrebet stammer fra. Nogle mener at, betydningen af ordet brand, som anvendes indenfor marketing, stammer fra det amerikanske at brændemærke - en praksis som blev udøvet af de amerikanske cowboys. Man brandmærkede sine køer, for at man kunne kende sit kreatur fra naboens (Buhl, 2005:25). Andre mener, at det var stenalderens smede, der havde særlige kendetegn på deres våben og vikingerne, der lavede specielle kendetegn på deres skibe (Sandstrøm, 2006:12). Dog er der enighed om, at branding oprindeligt fungerede som et tegn på ejerforhold. Man skal frem til 1760 for at stifte bekendtskab med det moderne brand. Josiah Wedgwood, kendt som det moderne brands fader, satte sit navn på produktionen af keramik og porcelæn for at indikere dets oprindelse fra hans state-of-art fabrikker. Brandet skulle derfor såvel differentiere produktet fra andre på markedet, men brandet var også et tegn på produkternes kvalitet (Sandstrøm, 2006:12). Traditionelt har branding været forbundet med virksomhedernes bedrifter på produktniveau. Udviklingen indenfor den oprindelige form for produktranding startede for alvor med industrialiseringen. I takt med at industrialiseringen tog fart, blev det muligt at producere store mængder af det samme produkt. Tidligere var mange produkter nye opfindelser, som udelukkende solgte sig selv på grund af produktets unikke egenskaber. En ændring af markedet, produktionen og distributionskanalerne gav dog trængsel på købmandens hylder, og kampen om kundernes/forbrugernes opmærksomhed var begyndt. Producenterne gav deres produkter navn og\n10 logo for at kunderne kunne differentiere produkterne fra hinanden (Sandstrøm, 2006:18). Branding har især efter 2. verdenskrig ændret sig meget i forhold til de markedsføringsmetoder, man tidligere anvendte, for at forbrugerne kunne differentiere produkterne fra hinanden Fem tilgange til branding Til at illustrere den udvikling, der i nyere tid er sket indenfor feltet, har jeg valgt at tage udgangspunkt i Tilde Heding og Charlotte Knudtzens fem teoretiske tilgange, som belyser, hvordan branding har udviklet sig gennem tiden (Hejlskov, 2006). Teorien udspringer af Heding og Knudtzens speciale, Det meningsbærende brand, fra CBS (Copenhagen Business School) Udover at indbringe dem et 13-tal vandt de Danmarks største markedsføringspris HBH Prisen for bedste speciale. De to forfattere udgiver endvidere deres første lærebog i løbet af foråret 2008 i samarbejde med lektor Mogens Bjerre. På baggrund af analyse af 250 akademiske artikler fra perioden 1985 til 2005 identificerede de, at udviklingen indenfor feltet kan inddeles i fem forskellige epoker med hver sin tilgang til branding. Først, når man har afklaret, hvilken tilgang man bekender sig til, kan man definere, hvad branding er (Hejlskov, 2006). Hver af de fem tilgange har forskelligt menneskesyn samt afsender- og modtagerperspektiv. De fem tilgange er: - Produkttilgangen - Den projektive tilgang - Den adaptive tilgang - Den relationelle tilgang - Community tilgangen Den første tilgang, produkttilgangen, har ifølge forfatterne været dominerende fra 1985 til midten af 1990'erne. I denne periode tages der udgangspunkt i marketingguruen Philip Kotlers traditionelle marketing mix, altså de 4 p'er (product, price, place og promotion). Her er begrebet awareness (opmærksomhed) et vigtigt parameter til at vurdere, om et brand er succesfuldt. Derudover betragtes forbrugeren som en passiv modtager og antages at være et rationelt, forudsigeligt og kognitivt tænkende menneske, mens afsenderes betragtes som værende aktiv. I starten af 1990 erne opstår så den projektive tilgang- den tilgang, der ligger bag corporate branding. Man begynder for alvor at få øjnene op for brandingens potentiale. Forbrugeren ses som et socialt og meningsskabende menneske, og produkter brandes derfor ud fra emotionelle værdier.\n11 Afsenderen betragtes som den aktive i branding-processen, hvor forbrugeren hovedsageligt anskues som en passiv modtager af kommunikation. Under denne tilgang er der fokus på identitetsbegrebet. I 1993 skabes den adaptive tilgang af professor i marketing, Kevin Lane Keller, idet han fokuserer på brandets værdi som noget, der kun kan aflæses i forbrugerens associationer. Fokus flyttes dermed fra afsender til modtager. Modtageren bliver en aktiv spiller i branding-processen og betragtes som socialt og meningsskabende. I 1997 præsenteres begreberne brand personality og brand relationship, som kommer til at danne fundament for den relationelle tilgang, hvor branding udforskes ud fra menneskelige synsvinkler. Det vil sige, at forbrugerne tillægger brands menneskelignende egenskaber og oplever at have relationer med disse. I denne tilgang forenes afsender og modtagerperspektivet, og forbrugeren opfattes som værende subjektivistisk, psykologisk baseret. Det vil sige, at produkter tillægges værdier og holdninger, som forbrugeren kan bruge til at signalere et billede af sig selv til omverdenen (Jacobsen, 2003: 26). Derudover fokuseres der på at opbygge langsigtede relationer til eksisterende kunder, og kundeloyalitet og kundeservice betragtes som værende betydningsfulde elementer. Den relationelle tilgang, brand relationship, er stadig i dag dominerende i det akademiske marketingmiljø. Sidst men ikke mindst, nævner Knudtzen og Heding community tilgangen, som efter år 2000 supplerer den relationelle tilgangs forbrugersyn med ny forskning. Forbrugeren betragtes her som et sociokulturelt væsen, der deltager i aktiviteter med brands som omdrejningspunkt. Forbrugeren er aktivt med til at fortolke og udvikle brandet og bliver dermed en slags aktiv medskaber. Afsender og modtager interagerer, og der skabes et stærkt tilhørsforhold til brandet. Overordnet er udviklingen gået fra en grundlæggende antagelse om, at kommunikation er lineær, og forbrugeren er en passiv modtager, til antagelser om at forbrugeren er en aktiv medskaber af brandet. Som en kommentar til de fem tilgange, mener jeg dog, at det ikke er tilstrækkeligt at lægge sig op af blot en enkelt af de fem tilgange, idet definitionen derved bliver for snæver. Desuden mener jeg, at de fem tilgange fortrinsvist egner sig som en gennemgang af branding-konceptets udvikling igennem tiden, frem for at være en måde at definere ens egen forståelse af branding på. For mig er branding-begrebet et bredt emne, og jeg anser mig selv som værende et sted imellem den relationelle tilgang og community tilgangen. Det vil sige, at udover at forstå branding som opbygning af relationer til forbrugerne, mener jeg også, at man bør inkludere, at forbrugeren bliver en aktiv deltager i udviklingen af et givent brand, som dermed kommer til at repræsentere værdier og holdninger, som forbrugeren både lever efter og har relationer til.\n12 2.1.2 Klassisk branding versus Corporate branding I og med branding har sin oprindelse i produkt branding, og man først i nyere tid for alvor har fået øjnene op for corporate branding, finder jeg det nødvendigt at klarlægge forskellene på disse to begreber. De væsentligste forskelle illustreres i nedenstående skema: Figur 2: Forskelle mellem klassisk branding og corporate branding (Schultz, 2005:27) Som det fremstår af ovenstående skema, bygger den klassiske branding på det enkelte produkt og betragtes udelukkende ud fra et marketingsperspektiv. Når virksomhederne vælger at brande hele virksomheden frem for deres produkt, vælger de en monolistisk branding-strategi, hvor virksomheden bliver selve brandet. De vælger at corporate brande. Ved corporate branding er der fokus på hele virksomheden og alle dens aktiviteter. Dermed bliver det ikke kun et marketings- og kommunikationsanliggende, men derimod noget, som styres af ledelsen og har indvirkning på hele virksomheden. Man bevæger sig fra udelukkende at have fokus på forbrugerne til at involvere samtlige interessentgrupper. Ud fra et tidsperspektiv skal corporate branding ses som en langsigtet strategi for virksomheden, hvor den klassiske branding er kortsigtet og afhænger af det enkelte produkts livscyklus. I skemaet angives desuden nogle af de problemstillinger, som de to brandingtyper medfører. Ved den klassiske branding peges især på, at det her er svært at differentiere sig fra konkurrenterne, og at medarbejdere og andre interessenter kun involveres i begrænset omfang i\n13 branding-processen. Ved corporate branding er den største udfordring at skabe en fælles identitet og samtidig tilgodese alle interessentgrupper. Selvom jeg nu er kommet nærmere en forståelse af corporate branding, må jeg erkende, at for at komme mere i dybden med denne er det nødvendigt at gennemgå de aspekter, som corporate branding består og påvirkes af. 2.2 Corporate branding I dette afsnit vil jeg, som supplement til det forrige, redegøre for begrebet corporate branding med det formål at få klargjort, hvor begrebet stammer fra, og for formålet med og principperne for corporate branding. Litteraturen, som danner rammeværket for dette afsnit, er bogen Corporate Branding purpose/people/proces (2005), som blandt andet er redigeret af den danske professor Majken Schultz. Bogen er skrevet som en del af forskningsprojektet Corporate Branding An Organizational Perspective on the Creation and Implementation of Global Corporate Brands. Projektet foregik i årene med aktiviteter i såvel Danmark som internationalt (Schultz, 2005:5) På vej mod den anden bølge af corporate branding Den første corporate branding bølge startede i midten af 1990 erne med afsæt i markedsføringen af produkter. Teoretikere såsom Olins (1988), Aaker (1991), Balmer (1995,2001), Hatch & Schultz (2001) samt Kapferer (2000) spillede en afgørende rolle i udviklingen af tankerne omkring feltet (Schultz, 2005:10)- et felt som hurtigt blev opdelt i to overordnede felter. Den ene lejr betragtede corporate branding som strategi og integration. Her hentede man det teoretiske fundament i organizational identity teorier, og man arbejdede med kulturelt funderede bottom-up processer. I denne lejr fandt man teoretikere som Schultz, Hatch, Whetten og Albert. I den anden lejr betragtede man corporate branding som taktik og visuel design. Man hentede det teoretiske fundament i corporate identity skolen, og det teoretiske fundament blev inspireret af design og kommerciel kommunikation. Man arbejdede ud fra en visuel, top-down og inside-out tilgang til corporate branding. I denne lejr fandt man teoretikere som Olins, Aaker og Sandstrøm (Schultz, 2005:161). Det taktisk-visuelle felt blev det, der dominerede såvel teori som praksis. Med en forståelse af virksomheden som ét stort produkt, blev corporate branding en integreret del af virksomhedernes marketing- og kommunikations-afdelinger, og det var blandt andet grafiske elementer såsom udarbejdelse af logoer, der blev associeret med corporate branding. Det betød at corporate branding\n14 kom til at handle mere om at udtrykke virksomheden her og nu end om at etablere langsigtede relationer med interne og eksterne stakeholders (Schultz, 2005:12). Der blev ikke tænkt i dybden, og den første bølge er derfor karakteriseret ved, at man ikke tog virksomhedernes kultur og identitet med ind i branding-overvejelserne. Dette har midlertidigt ændret sig og man er nu nået til en skillevej indenfor feltet. En skillevej, der placerer corporate branding på vej mod anden bølge Krydsdisciplinær corporate branding Den anden bølge af corporate branding adskiller sig fra første bølge på en række punkter. For det første er fokus blevet udvidet. Fra hovedsageligt at være set i et marketing perspektiv skal corporate branding nu ses som et krydsfelt mellem flere akademiske discipliner. Et corporate brand bliver herved skabt på tværs af organisationen og trækker på mange forskellige organisatoriske funktioner. Ifølge Schultz er der fem akademiske discipliner, der har bidraget til forståelsen af corporate branding: Marketing, visuel identitet, kommunikation, organisationsteori og strategi. Nedenstående figur illustrerer corporate branding som et krydsfelt mellem fem discipliner: Figur 3: Krydsdisciplinær corporate branding (Schultz, 2005:30) Jeg vil kort redegøre for det indhold, som hver af de fem discipliner har bidraget med til forståelsen af corporate branding. Formateret: Engelsk (USA) Feltkode ændret Formateret: Engelsk (USA) - Marketing har bidraget til forståelsen af forholdet og de mange relationer mellem brandet og forbrugerne.\n15 - Visuel identitet handler om at visualisere og symbolisere hvem og hvad virksomheden står for og derved skabe en unik identitet. - Kommunikation har bidraget til forståelsen af kodning og afkodning af meddelelsen mellem afsender og modtager i enhver kommunikationssituation. Herunder krisekommunikation, storytelling etc. - Organisationsteori har bidraget med forståelsen for virksomhedskultur og opfattelsen af alle virksomhedens medlemmer som vi, der danner fundament for virksomhedens corporate brand. - Strategi har bidraget med blandt andet analyser af konkurrenceforhold og vigtigheden af virksomhedens omdømme. Schultz pointerer, at det er samspillet mellem disciplinerne, der skaber et stærkt corporate brand og hun advarer dermed imod at tillægge sig en ensidig optik indenfor en eller flere af de fem discipliner. Hun opsummerer sin beskrivelse af corporate branding således: Corporate branding can best be described as the process of creating, nurturing, and sustaining a mutually rewarding relationship between a company, its employees, and external stakeholders. With such a broadly based conceptualization, corporate branding requires a more stable foundation that all organizational members and stakeholders recognize and participate in. (Schultz, 2005:48). Der er ifølge Schultz altså tale om et gensidigt givende forhold mellem organisationen, dens medarbejdere og de eksterne interessenter. Et dynamisk forhold der skabes og plejes igennem samspillet mellem de fem discipliner. Dette kræver et stærkt fundament et stærkt corporate brand Identitet, vision, kultur og image Udover at fokus er blevet udvidet til flere akademiske discipliner, adskiller den anden bølge sig også ved, at det ofte kortsigtede og taktiske produkt-fokus forlades til fordel for fokus på samspillet mellem virksomhedens vision, kultur og image med udgangspunkt i virksomhedens identitet. Tilsammen udgør disse fire elementer virksomhedens corporate brand. Nedenstående figur illustrerer det dynamiske samspil mellem de fire elementer:\n16 Figur 4: The corporate branding tool kit (Schultz, 2005:52) Omdrejningspunktet for Schultz teoriapparat kalder hun the corporate branding tool kit. Det består, som tidligere nævnt, af fire konstituerede elementer. Organisationskulturen er de interne værdier og grundlæggende antagelser, der findes i virksomheden og er manifesteret i forholdet mellem medarbejderne og arbejdspladsen. Stakeholder image er det syn på virksomheden, der udvikles af eksterne stakeholders såsom kunder, stakeholders, medier etc. Det vil med andre ord sige omverdenens opfattelse og billede af virksomheden. Den strategiske vision er et udpræget ledelsesredskab og repræsenterer topledelsens aspiration for virksomheden. Corporate brand identiteten skabes i et krydsfelt, hvor vision, kultur og image mødes og definerer, hvordan det organisatoriske vi opfatter sig selv som organisation. Et corporate brand bliver således en dynamisk instans, der ikke alene kan defineres ud fra et af de tre elementer. Man er nødt til at betragte elementerne i samspil med hinanden for at kunne forstå, hvad der driver et corporate brand. Ved at stille nogle diagnostiske spørgsmål angiver the corporate brand tool kit de potentielle strategiske kløfter indenfor corporate branding (Schultz, 2005:49-50) Kløfter mellem vision, kultur og image Som det fremgår af figur 4 er der tre mulige kløfter, der kan optræde mellem vision, kultur og image. Hvis ikke der er sammenhæng imellem de tre elementer, kan der opstå kløfter, som på sigt kan medføre mindsket troværdighed, et blakket omdømme etc. (Schultz, 2005:51). Kløften mellem vision og kultur kan optræde, når medarbejderne ikke forstår eller kan stå inde for virksomhedens strategiske retningslinier. Imellem vision og image kan kløften opstå, når for eksempel interessenter har en markant anderledes opfattelse af, hvad virksomheden er, skal eller kan, end virksomheden selv. Det vil sige når eksterne stakeholders image er i konflikt med ledelsens strategiske vision.\n17 Kultur og image kløften optræder, hvis der er uoverensstemmelse imellem, hvad virksomheden faktisk gør og siger, at den gør, og virksomheden dermed ikke lever op til sine forpligtelser De fem cyklusser Når man beskæftiger sig med den anden bølge af corporate communication vil det for mange virksomheder handle om forandringsledelse, fordi der simpelthen skal laves en masse om i virksomheden (Due, 2005). Derfor er forandringsprocessen, ifølge Schultz, præget af teorier og metoder fra feltet Forandringsledelse. Set ud fra dette perspektiv har Schultz (sammen med professor Mary Jo Hatch) opstillet en cyklisk model, der opererer med fem faser. At modellen netop opererer i cirkler sker ud fra rationalet om forandringsledelse, der, ifølge Schultz, typisk arbejder i cykliske bevægelsesmønstre. Som en del af implementeringen af et corporate brand går de fleste virksomheder igennem fem overordnede cykler: Stating, Organizing, Involving, Integrating samt Monitoring. Figur 5: Corporate brandings fem cykler (Schultz, 2005:185) Cyklerne skal ikke ses som en tidslinie, men som en dynamisk proces, hvor de forskellige cykler gennemføres simultant i forhold til hinanden. De fem cykler påvirkes konstant af hinanden - sker der en ændring i den ene cyklus, påvirkes de fire andre. Da modellen er baseret på the corporate branding tool kit, vil arbejdet med en corporate branding proces omhandle arbejdet med kultur, image, vision og identitet i et dynamisk samspil (Schultz, 2005:185). Første cyklus, stating, har til formål at definere, hvad virksomheden er, og hvor den er på vej hen og hvad visionerne skal bestå i. Det kan enten være et nyt corporate brand, som skal udvikles, men i\n18 de fleste tilfælde vil det være en definition eller re-definition af virksomhedens værdier og visioner. Formålet er at skabe en platform for arbejdet med organisationens corporate brand. Denne platform skal komme som resultat af undersøgelse af både image og kultur, idet virksomheden på denne måde kan få et indtryk af både medarbejdernes og eksterne interessenters opfattelse af virksomheden. Samtidigt kan sådanne undersøgelser klarlægge eventuelle kløfter imellem vision, kultur og image, hvilket igen kan være med til at understøtte arbejdet med at finde en solid platform (Schultz, 2005: 189). Det er værd at bemærke, at denne platform ofte vil blive en balancegang imellem interne og eksterne kræfter, men at en spænding imellem disse to ikke skal forsøges undgået, men kan indgå som en del af virksomhedens corporate brand (Schultz, 2005: ). Den anden cyklus, organizing, sigter mod at reorganisere organisatoriske strukturer og processer for at støtte brandets nye vision og identitet. Ledelsen skal, i en top-down proces, sikre at medarbejderne er i stand til at udføre brandet i praksis - medarbejderne skal walk the talk (Schultz, 2005:194). Den tredje cyklus, involving, er dedikeret til at involvere alle relevante stakeholders i den videre realisering af corporate brandet. Involving har som primær opgave at udligne eventuelle kløfter imellem kultur og image i forhold til vision. I en buttom-up proces skal hele virksomheden involveres i videreudviklingen af brandet så både medarbejdere og eksterne interessenter forstår og bidrager til der samlede budskab. Den fjerde cyklus, integrating, har til formål at komme et globalt udtryk nærmere ved at reducere kløften mellem vision, kultur og image og deres forhold til brand identiteten (Schultz, 2005:205). Det handler om at tilpasse sit brand til de forskellige markeder, som et givent firma måtte have. Det handler derfor bl.a. om, at en lokal afdeling eksempelvis skal gå i dialog med netop dennes interessenter i området og arbejde med at skabe et tilpasset udtryk, baseret på det globale corporate brand. Femte og sidste cyklus, monitoring, har til formål, at give virksomheden de redskaber den behøver for at kunne måle og på anden vis holde øje med, hvorledes virksomhedens corporate brand udfolder sig over tid. Det er især vigtigt at måle og holde øje med de kløfter, der kan opstå imellem vision, kultur og image. Især kultur og image, da begge er under en langt større indflydelse end vision, og at virksomhedens corporate brand i høj grad har mulighed for at udvikle sig og nærmest få sit eget liv imellem de interne og eksterne interessenter (Schultz, 2005: ). Generelt for de fem cykler er, at de skal køre simultant for at opnå den fuldendte dynamik i corporate branding processen. Er alle faktorer ikke implementeret korrekt og i samspil med hinanden, vil brandet fremstå som utroværdigt, overfladisk og utilpasset til virksomhedskulturen. Cyklusserne retter på forskellig vis fokus mod de mange stakeholders, der over tid involveres i\n19 skabelsen og udviklingen af et corporate brand, og overordnet skal cyklusserne forstås som en analytisk ramme (Due, 2005). Når virksomhederne vælger at brande hele virksomheden frem for deres produkt, vælger de en monolistisk branding-strategi, hvor virksomheden bliver selve brandet. De vælger at corporate brande. Ved corporate branding er der fokus på hele virksomheden og alle dens aktiviteter. Man bevæger sig fra udelukkende at have fokus på forbrugerne til at involvere samtlige interessentgrupper. Ud fra et tidsperspektiv skal corporate branding ses som en langsigtet strategi for virksomheden. Fokus er blevet udvidet. Fra hovedsageligt at være set i et marketing perspektiv skal corporate branding nu ses som et krydsfelt mellem flere akademiske discipliner. Et corporate brand bliver herved skabt på tværs af organisationen og trækker på mange forskellige organisatoriske funktioner. 2.3 Employer Branding På trods af, at employer branding er et buzz word, der fylder meget og tales meget om i mange virksomheder, er begrebet stadig forholdsvis nyt. Der er derfor endnu kun skrevet meget lidt om emnet. De fleste bøger er amerikanske management bøger opbygget omkring casestudier. Fænomenet employer branding er dog noget mere kompliceret, end managementbøgerne giver udtryk for og det trækker på mange forskellige elementer fra såvel HR, marketing og kommunikation. Den litteratur jeg anvender som rammeværk for dette afsnit bærer derfor præg heraf og er en kombination af ovenstående. Med udgangspunkt i managementbogen The employer brand (2005) af Barrow & Mosley, artiklen Conceptualizing and researching employer branding (2004) af Backhaus & Tikoo samt det danske kommunikations- og reklamebureau CORE:WORKERS tilgang til disciplinen, vil jeg i det følgende redegøre for feltet med det formål at få klargjort, hvor begrebet stammer fra, hvad formålet med employer branding er samt principperne herfor En definition på et nyt begreb Employer branding udspringer primært fra teorierne om corporate branding og kendetegnes som et centralt begreb, som virksomheder i dag må forholde sig til. Der er, på grund af den lave ledighed, kommet fokus på at brande sig som værende en attraktiv arbejdsplads for bedre at kunne tiltrække og fastholde kvalificeret arbejdskraft (Sandstrøm, 2003:45). Inden for feltet eksisterer der flere definitioner af begrebet. Eksempelvis definerer Backhaus og Tikoo begrebet således: Formateret: Dansk\n20 Employer branding is the process of building an identifiable and unique employer identity, and the employer brand as a concept of the firm that differentiates it from its competitors. (Backhaus, 2004:502) I følge Backhaus & Tikoo handler employer branding dermed om at opbygge en arbejdsgiveridentitet, der adskiller sig fra konkurrenternes og derved brande sig som værende en attraktiv arbejdsplads. Henrik Engelund fra CORE:WORKERS definerer begrebet således: Employer branding = at påvirke den reelle opfattelse i retning af den ønskede gennem strategisk og sammenhængende kommunikation. -For at styrke tiltrækning og fastholdelse af medarbejdere. (Henrik Engelunde CORE:WORKERS, Bilag 1) Det drejer sig altså om, ifølge Engelund, igennem en strategisk og sammenhængende kommunikation at ændre den reelle opfattelse af virksomheden som arbejdsgiver blandt nuværende og potentielle medarbejdere hen imod den måde, hvorpå virksomheden ideelt set ønsker at blive opfattet som arbejdsgiver. Her er det igen virksomheden som arbejdsplads og arbejdsgiver, der er det centrale. Det er de nuværende, nye og fremtidige medarbejdere, der er fokus på. Jeg vil på baggrund af ovenstående definere begrebet employer branding: Begrebet employer branding dækker over de aktiviteter, der siger noget om, hvad virksomheden kan tilbyde nuværende og fremtidige medarbejdere. Igennem employer branding kan virksomheden differentiere sig fra konkurrenterne og brande sig som værende en attraktiv arbejdsplads. Employer branding er hermed et begreb, der strækker sig vidt og som indeholder elementer fra flere felter såsom HR, marketing og kommunikation. Ét fællestræk er antagelsen om, at menneskelig kapital tilføjer værdi til arbejdspladsen og vice verca. Jeg vil redegøre yderligere for dette i del 3, hvor jeg vil gennemgå forskellige sociologiske teorikomplekser, der understøtter idéen om employer branding. Hovedpointen er dog, at mennesket definerer sig selv og sin identitet ud fra dets medlemskab af sociale grupper, og gennem den kulturelle kontekst. Det vil med andre ord sige, at medarbejderen sammenligner en virksomheds employer brand med sin egen personlighed og værdier. Medarbejderen vil definere sig i forhold til denne. Det handler for virksomheden om at


RIGSREVISIONEN København, den 16. november 2005 RN A106/05 - PDF\nDownload "RIGSREVISIONEN København, den 16. november 2005 RN A106/05"\n1 RIGSREVISIONEN København, den 16. november 2005 RN A106/05 Opfølgning på udvidet notat til statsrevisorerne om handelsskolernes afholdelse af virksomhedsrettede arbejdsmarkedsuddannelser (opfølgning på RN B107/04) I. Indledning 1. I mit udvidede notat til statsrevisorerne af 6. september 2004 om handelsskolernes afholdelse af virksomhedsrettede arbejdsmarkedsuddannelser oplyste jeg, at jeg samlet ville orientere statsrevisorerne om resultatet af Undervisningsministeriets initiativer, når ministeriets tilsynsbesøg på Roskilde Handelsskole og ministeriets interne udredning var afsluttet. 2. Dette notat omhandler dels resultatet af Undervisningsministeriets generelle opfølgning på Rigsrevisionens undersøgelse, dels resultatet af ministeriets tilsyn med Roskilde Handelsskole samt de initiativer, som tilsynet med skolen har givet anledning til. Notatet er baseret på Rigsrevisionens korrespondance med Undervisningsministeriet samt ministeriets redegørelser for og dokumentation af tilsynssagen vedrørende Roskilde Handelsskole.\n2 - 2 - II. Undervisningsministeriets generelle opfølgning A. Offentliggørelse af virksomhedsrettede kurser 3. Det fremgik af Rigsrevisionens undersøgelse, at arbejdsmarkedsuddannelserne skal udbydes åbent for at kunne udløse statstilskud, og at dette er en central tilskudsbetingelse. Der stilles i bekendtgørelse om informationssystemet for voksenuddannelser krav om, at kurserne skal indberettes til det elektroniske og offentligt tilgængelige informationssystem for voksenuddannelser VIDAR. Undersøgelsen viste imidlertid, at det kun var en lille del af de udvalgte kurser, som var indberettet til VIDAR. Da det er en central tilskudsbetingelse, at uddannelserne udbydes åbent, fandt jeg, at det i lighed med åben uddannelse burde fremgå eksplicit af bekendtgørelsen om revision mv., at revisor skal kontrollere, om uddannelserne er indberettet til VIDAR. Undervisningsministeriet har imødekommet dette ønske, idet ministeriet i sin revisionsinstruks har præciseret indholdet af revisors kontrol af de tilskudsbetingelser, der gælder vedrørende annoncering, jf. bekendtgørelse nr af 15. december 2004 om revision og tilskudskontrol m.m. ved institutioner for erhvervsrettet uddannelse. Jeg finder ministeriets konkretisering af kravene tilfredsstillende. B. Dokumentation af uddannelsernes indhold 4. Rigsrevisionens undersøgelse viste, at det er i modstrid med loven, hvis undervisningen ikke følger en uddannelsesplan/målbeskrivelse for den pågældende arbejdsmarkedsuddannelse. Ikke desto mindre kunne Rigsrevisionen konstatere, at der ikke blev stillet krav om, at vedkommende skole efterfølgende kunne dokumentere, at indholdet af de respektive tilskudsberettigede uddannelser, som blev indberettet til Undervisningsministeriet, rent faktisk opfyldte uddannelsesmålet. Ministeriet ville på baggrund heraf lade dette spørgsmål indgå i en generel udredning, som ministeriet havde iværksat i efteråret Undervisningsministeriet har efterfølgende oplyst, at arbejdsmarkedsuddannelserne er målstyrede, dvs. at de er beskrevet med et uddannelsesmål, der viser, hvad deltagerne skal kunne, når de har gennemført uddannelsen. Det er herefter skolens ansvar at sikre, at deltagerne når målet og dermed kan få uddannelsesbevis.\n3 - 3 - Ministeriet har nu i vejledning nr af 25. april 2005 vedrørende bekendtgørelse nr.145 af 9. marts 2005 om åben uddannelse og tilskud til arbejdsmarkedsuddannelser mv. indskærpet, at det er en grundforudsætning for udbud af arbejdsmarkedsuddannelserne og en betingelse for tilskud, at reglerne for disse uddannelser overholdes og er i overensstemmelse med lovgivningens intentioner. Det er endvidere blevet præciseret, at hver enkelt arbejdsmarkedsuddannelse skal gennemføres i overensstemmelse med den godkendte målformulering. Skolens ledelse og revisor skal i forbindelse med de kvartalsvise aktivitetsindberetninger fremover attestere, at tilskudsbetingelserne er overholdt. Ovennævnte vejledning er videreført i vejledning nr af 24. maj 2005 om samme bekendtgørelse. Undervisningsministeriet har endvidere oplyst, at ministeriet i november 2004 havde udsendt en Vejledning om fælles kompetencebeskrivelser, arbejdsmarkedsuddannelser og enkeltfag i fælles kompetencebeskrivelser. Denne vejledning beskriver samlet uddannelsestænkningen bag det nye AMU-koncept og rammerne for tilrettelæggelse af arbejdsmarkedsuddannelserne. Undervisningsministeriet har endelig oplyst, at ministeriet løbende overvåger arbejdsmarkedsuddannelsernes kvalitet gennem internetbaserede tilfredshedsmålinger hos deltagere og virksomheder. Ministeriet mener, at de ovennævnte tiltag i kombination med ministeriets løbende tilsyn giver tilstrækkelig sikkerhed for, at arbejdsmarkedsuddannelserne gennemføres i overensstemmelse med de fastsatte mål og rammer. Jeg finder, at ministeriets initiativer bidrager til at sikre, at uddannelserne opfylder målene. C. Samarbejde med private udbydere 6. Rigsrevisionens undersøgelse viste, at der forekommer eksempler på, at privat kursusvirksomhed delvis finansieres med den løntabsgodtgørelse, som ydes i tilknytning til arbejdsmarkedsuddannelserne. Undervisningsministeriet anførte hertil, at AMU-kurser, der indgår i kursuspakker sammen med udbyderens egne kurser, ikke er tilskudsberettigede, og at ministeriet ville præcisere reglerne og gennem sit tilsyn med skolerne (udbyderne) have særlig opmærksomhed på området.\n4 Undervisningsministeriet præciserede i juli 2004 over for samtlige godkendte udbydere af arbejdsmarkedsuddannelser, at de godkendte udbydere ikke må operere med et uddannelseskoncept, som går ud på at tilbyde virksomheder et samlet produkt bestående af en tilskudsberettiget AMU-aktivitet og institutionens andre ydelser, der sælges som indtægtsdækket virksomhed. Det blev præciseret, at markedsføring, salg og gennemførelse af såkaldte pakkeløsninger, hvor de enkelte AMU-kurser er integreret med ydelser, som kan sælges efter reglerne for indtægtsdækket virksomhed, ikke er tilskudsberettiget efter gældende regler. Som opfølgning herpå udsendte ministeriet i september 2004 en vejledning om udbud og markedsføring af arbejdsmarkedsuddannelser til alle godkendte kursusudbydere. I bekendtgørelse nr. 145 af 9. marts 2005 om åben uddannelse og tilskud til arbejdsmarkedsuddannelser mv. og den tilhørende vejledning er forholdet yderligere præciseret. Det hedder således i bekendtgørelsens 5, stk. 4, at en tilskudsberettiget uddannelsesaktivitet ikke må markedsføres som en del af et samlet uddannelseskoncept, hvor der indgår salg af aktiviteter som indtægtsdækket virksomhed. Jeg finder det tilfredsstillende, at ministeriet har præciseret reglerne over for skolerne, og at ministeriet i forbindelse med sit tilsyn med skolerne vil have særlig opmærksomhed på området. III. Undervisningsministeriets opfølgning over for Roskilde Handelsskole 8. Rigsrevisionens undersøgelse viste, at Roskilde Handelsskole havde udbudt arbejdsmarkedsuddannelser i et uformelt samarbejde med 2 private kursusudbydere, og at den deltagende virksomheds medarbejdere i flere kurser underviste andre medarbejdere fra virksomheden. Undersøgelsen viste videre, at Roskilde Handelsskole havde udbudt uddannelser på en fagforenings hjemmeside, og at der ud over en obligatorisk deltagerbetaling blev opkrævet en kursuspris. Der forekom også eksempler på, at privat kursusvirksomhed delvis blev finansieret med den løntabsgodtgørelse, der ydes i forbindelse med arbejdsmarkedsuddannelser. Rigsrevisionens undersøgelse viste endelig, at der var tvivl om, hvorvidt en række af de gennemgåede AMU-kurser på Roskilde Handelsskole var blevet afholdt i overensstemmelse med formålet og tilskudsbetingelserne. Således kunne opfyldelsen af flere tilskudsbetingelser ikke i alle tilfælde dokumenteres.\n5 - 5 - Undervisningsministeriet fulgte sagen op med et tilsynsbesøg hos Roskilde Handelsskole i oktober I forlængelse heraf anmodede ministeriet skolen om at redegøre for sit samarbejde med private udbydere. 9. Efter tilsynsbesøget meddelte Undervisningsministeriet Roskilde Handelsskole, at rammerne for samarbejdet mellem skolen og en privat virksomhed generelt skal fastlægges på baggrund af bl.a. følgende forhold: Der skal være udarbejdet en skriftlig kontrakt mellem skolen og den private virksomhed. Samarbejdsaftalen mellem skolen og virksomheden skal nøje angive, hvilke opgaver hver af aftaleparterne skal varetage. Skolen kan kun lade den private kursusvirksomhed varetage delelementer af en uddannelse, og visse arbejdsopgaver såsom overvågning af målopfyldelse, vejledning og visitering kan ikke uddelegeres til den private virksomhed. 10. Roskilde Handelsskole oplyste kort tid efter, at skolen havde opsagt sit samarbejde med alle private udbydere, og at alle fremtidige samarbejdsaftaler ville blive udfærdiget skriftligt og i overensstemmelse med alle gældende regler. 11. Undervisningsministeriet vurderede herefter på grundlag af de indhentede oplysninger fra Roskilde Handelsskole, om skolens samarbejde med de private udbydere havde været i overensstemmelse med reglerne på området. I et notat af 15. februar 2005 om opfølgning på tilsynsbesøget i oktober 2004 vurderede ministeriet, at der særligt i ét tilfælde af Roskilde Handelsskoles samarbejde med private udbydere havde været tale om aktiviteter, der ikke var tilskudsberettigede. Det drejer sig om skolens samarbejde med et privat firma om kurser solgt til ToldSkat. Der var ifølge ministeriet i det konkrete tilfælde tale om salg og markedsføring af en pakkeløsning, hvorfor tilskuddet var uberettiget. Ministeriet anførte bl.a., at en række forhold i kontrakten mellem firmaet og ToldSkat vidnede om, at der var tale om en uddannelsesaftale møntet på en bestemt virksomhed ToldSkat og at der re-\n6 - 6 - elt ikke havde været tale om et åbent udbud, hvilket er en afgørende forudsætning for, at der kan oppebæres tilskud til aktiviteten. Ministeriet havde derfor anmodet Roskilde Handelsskole om at tilbagebetale tilskuddet til ministeriet. Undervisningsministeriet konkluderede desuden, at Roskilde Handelsskole i kraft af samarbejdet med det private firma havde medvirket til, at der uberettiget var blevet udbetalt løntabsgodtgørelse til ToldSkat for ikke-tilskudsberettigede aktiviteter, hvorfor skolen også blev anmodet om at erstatte løntabsgodtgørelsen. 12. Undervisningsministeriet har senere oplyst, at ministeriet siden februar 2005 havde haft yderligere drøftelser med Roskilde Handelsskole og ToldSkat om de afholdte kurser. Roskilde Handelsskole havde herunder fastholdt over for ministeriet, at den gennemførte aktivitet efter skolens opfattelse var i overensstemmelse med reglerne og derfor også gav ret til løntabsgodtgørelse. Ministeriet har endvidere oplyst, at ToldSkat også havde givet udtryk for, at AMUkurserne var blevet gennemført efter reglerne. 13. Ministeriet har efter møderne med Roskilde Handelsskole og drøftelser med ToldSkat i foråret 2005 vurderet, at kurserne leveret af Roskilde Handelsskole til ToldSkat alligevel efter omstændighederne kunne anses for tilskudsberettigede efter lov om åben uddannelse (erhvervsrettet voksenuddannelse), jf. lovbekendtgørelse nr. 956 af 28. november Ministeriet har i denne forbindelse oplyst, at det er ministeriets vurdering, at der til ToldSkat blev markedsført og solgt et samlet uddannelseskoncept bestående af tilskudsberettiget AMU-aktivitet og andre ydelser, der skulle sælges som indtægtsdækket virksomhed. Da den omhandlede markedsføring og salget lå forud for, at ministeriet i et brev af 2. juli 2004 præciserede reglerne over for samtlige godkendte udbydere på AMU-området, havde ministeriet efter omstændighederne resolveret, at kravet om tilbagebetaling frafaldes over for Roskilde Handelsskole. 14. I forbindelse med tilsynssagen havde Undervisningsministeriet også haft drøftelser med Roskilde Handelsskole om betaling for tompladser, idet ministeriet havde anført, at skolen ikke måtte operere med en generel betalingsordning, hvor private virksomheder betaler for tompladser på grund af manglende holdopfyldelse. Regler-\n7 - 7 - ne på området, der havde givet anledning til misforståelser på flere skoler, var nu blevet tydeliggjort i bekendtgørelse nr. 145 af 9. marts 2005 (med tilhørende vejledning). Undervisningsministeriet havde herefter i den konkrete sag resolveret, at ministeriet ikke ville fastholde et tidligere fremført krav om, at Roskilde Handelsskole skulle tilbagebetale opkrævet betaling for tompladser til de berørte virksomheder. 15. Undervisningsministeriet har oplyst, at ministeriet hermed anser tilsynsbesøget hos Roskilde Handelsskole for afsluttet. IV. Sammenfatning 16. Sammenfattende finder jeg, at ministeriets initiativer med henblik på at følge op på og løse de generelle og konkrete problemer, som Rigsrevisionens undersøgelse af området havde påvist, er tilfredsstillende. Med afgivelsen af dette notat betragter jeg sagen som afsluttet. Henrik Otbo


Håndværkersite ApS Virksomhedsprofil | Jobindex\nHåndværkersite ApS Virksomhedsprofil\nHåndværkersite ApS som arbejdsplads\nEr du eller har du været ansat hos Håndværkersite ApS?\nSom nuværende eller tidligere ansat kan du også fortælle, hvad du synes om at arbejde hos Håndværkersite ApS.\nRegnskab for Håndværkersite ApS\nAnnoncestatistik for Håndværkersite ApS\nHer kan du danne dig et overblik over jobannoncer fra Håndværkersite ApS. Du kan se hvilke kanaler og regioner annoncerne var placeret i og hvordan antallet af indrykkede jobannoncer har ændret sig fra kvartal til kvartal.\nEr du fra Håndværkersite ApS? Så kan du oprette en profil der beskriver virksomheden for de jobsøgende.


De bedste dating apps til sex – buddhaskolen.dk\nIn Internet Portaler\nAuthor Sheila PiercePosted on June 1, 2022\nHer er nogle anbefalinger til apps, der hjælper dig med at finde de rigtige datingpartnere til sex. BuddyBang er en fantastisk app til at finde en ven at tilslutte sig. AdultFriendFinder er en fantastisk måde at komme ind i et forhold på. SilverSingles eller BeNaughty er gode muligheder for sex. De er sjovt søgende og har mange medlemmer. Hvorfor ikke prøve dem?\nBuddyBang giver dig mulighed for at finde en ven til tilslutning.\nAppen er fantastisk til dem, der ønsker at tilslutte sig en ven. BuddyBang er i modsætning til mange andre datingapps fokuseret på at finde en partner at gå ud med. BuddyBangs mål er at gøre det nemt for folk at tilslutte sig og have engangsstande. Denne app er ideel til voksen lyst, der ønsker at oprette forbindelser, have det sjovt og få lidt hvile.\nDet er meget let at finde en fuckbuddy med denne sexapp. Appen matcher dig med andre brugere i området og giver dig en øjeblikkelig liste over mulige tilslutningspartnere. Det betyder, at du ikke behøver at bruge penge på drinks eller akavede chats med piger i dit område. Appen giver dig mulighed for hurtigt at finde nogen i nærheden og begynde at møde dem gratis. BuddyBang gør det nemt at finde en ven til at tilslutte sig, der deler dine interesser.\nAdultFriendFinder hjælper dig med at finde en partner.\nAdultFriendFinder er en dating app til singler over 18 år. Du kan søge efter køn eller interesser for hurtigt at finde singler over hele kloden. Appen tilbyder også et godt fællesskab for LGBTQ+ singler. Appen er muligvis ikke noget for dig, hvis du er single og ikke ønsker at gifte dig. Du kan stadig bruge appen til at få nye venner eller finde potentielle partnere.\nFor at indsnævre din søgning kan du søge efter postnummer. Du kan også forfine dine resultater ved at vælge en kropstype eller seksuel orientering. Når du har fundet det rigtige match, kan du se, hvem der i øjeblikket er online, og om de er offline. Du kan til enhver tid ændre dine svar, hvis du er åben for det. En collage af mulige matches kan ses ud fra dine kriterier.\nBeNaughty giver dig mulighed for at finde en sexven\nBeNaughty kan være det rigtige valg, hvis du leder efter afslappet sex. Denne app forbinder folk, der ønsker at have det sjovt og komme ud. Appen er gratis at bruge, eller du kan opgradere til en premium-konto for at se flere profiler. Du kan se profiler og sende beskeder til andre medlemmer med den gratis version, men du kan ikke åbne dem. Den gratis version har nogle begrænsninger.\nDu kan bruge BeNaughtys søgefunktion til at finde en sexkammerat. Du kan filtrere din søgning efter alder, køn, kønsorientering og tatoveringer. Du skal blot vælge dem, der matcher dine kriterier. Du kan derefter sende en flirtende besked, hvis du finder nogen, der matcher dine kriterier.\nSilverSingles er det bedste sted at finde en sexven\nSilverSingles er en datingapp, der giver dig mulighed for at finde nogen til sex. Det er nemt at bruge appen, og du bliver nødt til at give nogle oplysninger om dine præferencer. Du vil være i stand til at finde nogen, der deler din passion for sex. For at se andre profiler og sende beskeder skal premiummedlemmer være registreret.\nSilverSingles tilbyder tre niveauer af medlemskab. Du kan sende flirts og smil til potentielle partnere med den gratis version af SilverSingles. Premium-medlemmer har mulighed for at sende isbryderbeskeder. Chat med andre brugere ved at klikke på beskedknappen. Du skal købe appen for at få adgang til premium-funktioner. SilverSingles premium medlemsplaner tilbyder en række fordele og eksklusive funktioner.\nOKCupid giver dig mulighed for at finde en sexven.\nI din søgen efter en sexpartner er du ikke den eneste. OKCupid er en populær datingside for singler, der ønsker at finde den rigtige partner. Du bør være forsigtig, når du interagerer med fremmede på OKCupid. Det er næsten umuligt at tilbageføre en bankoverførselstransaktion, så du bør ikke sende penge til fremmede. Del ikke økonomiske oplysninger med fremmede, da de kunne få adgang til din konto. Rapportér altid mistænkelig aktivitet til myndighederne, hvis du bemærker det.\nOKCupid giver dig mulighed for at kontakte alle, der matcher dine interesser og præferencer. Mange profiler kan ses gratis. Mænd skal opgradere deres konti for at sende en voksen friendfinder-besked. Uploads af fotos, personlige oplysninger og samtaler kan selvdestruere inden for 60 sekunder, så vær forsigtig med, hvad du sender. Det er også bedre at møde nye mennesker på et websted, der er skræddersyet til dine behov.\nTinder giver dig mulighed for at finde en sexven.\nTinder er den ideelle app til singlefyre, der ønsker at finde kærligheden. Tinder er en datingapp, der kombinerer alle de bedste datingapps i en brugervenlig app. Tinder blev skabt til ADD-generationen og gør det nemt at finde den rigtige person. Tinder giver kvinder mulighed for at gøre deres profiler klare og udtrykke, hvad de vil. Det er muligt at sige, hvad du ikke vil, hvilket fjerner presset for at være seriøs.\nTinder er et godt sted at møde en fuck ven. Mange enlige kvinder og mænd leder efter tilslutninger. For at finde en fwb kan du også bruge OkCupid eller andre datingapps som den. Sørg for at gøre et godt førstehåndsindtryk.\nHvad er den anbefalede mængde søvn?


Tro Håb og Kærlighed: June 2014\nEn del af denne uge er gået med forberedelser til den store fest for svigerforældrene. Emma og Poul har været gift i 65 år, og det skulle naturligvis fejres. De har fire børn, svigerbørn, 11 børnebørn og 9 oldebørn og vi har været i sving med at ordne og arrangere en hyggelig dag sammen.\nVi dækkede bord til 84, og det passede perfekt selv om de inviterede til "Åbent hus," hvor man ikke kunne være helt sikre på, hvem der dukkede op. Børnene hygger sig, leger ude og inde. De voksne snakker og hygger, og for os var det dejligt at blive opdateret på mange af vennerne fra Strandby. Vi fik en masse dejlig mad og hjemmebagte kager.\nEfterhånden som gæsterne trak hjem, blev familien tilbage. Vi spiste rester og suppe og rydde op og kørte gaver hjem. Svigerfar fylder 88 i morgen - han fik den nye cykel, han ønskede sig. Og svigermor, der er 84 ( og var med os i Israel i februar) fik den computer, hun havde ønsket - den gamle er for langsom!\nDe to er et forbillede for os alle sammen. De lever et aktivt liv i hus og have, i kirken og på havnen, og de har en glæde og nysgerrighed på livet, som man bare kan ønske vi alle kunne bevare.\nNu hænger vi ud hver for sig - ser film og spiser popcorn.\nI morgen er det søndag, gudstjeneste, fødselsdag og hygge med gode venner.\nIndsendt af Tro Håb og Kærlighed kl. 10:17 PM 2 comments:\nFriluftsgudstjeneste og kærligheds-symbolik\nSøndagens gudstjeneste blev fejret i Østre Anlæg. Alle havde medbragt tæpper eller stole samt madkurv og kaffe. Dem, der havde lyst til grill-mad kunne benytte sig af de store griller, som blev tændt inden gudstjenesten.\nVi nåede hjem igen, inden regnen begyndte. Det har været bygevejr hele eftermiddagen, men husbond og jeg bestemte os for at gå den aftalte tur alligevel. Vi ville over på Christianshavn og langs Islands Brygge, forbi havne-bade-bassinet og over cykelbroen ved Fisketorvet.\nCykelbroen, der forbinder Islands Brygge med København, er et oplagt sted at hænge kærligheds-hængelåse. Åbenbart bruges den også til at hænge aflagte sutter.\nMan må ikke håbe, at broen bliver så tynget, at den går i stykker som dens Parisiske forbillede.\nTuren gik på et tidspunkt gennem den meget smukke Biblioteks-have. Det er en oase, så dejlig.\nDa vi nåede hjem, havde vi gået ret nøjagtig 10 km. Min lille app"Gå for hjertet" laver en lystig lyd af mønter der klinger i en skål, hver gang jeg har bevæget mig en kilometer. Det signalerer, at "Becel" giver en krone til Hjerteforeningens forskning i kvinder og hjertesygdomme. Denne weekend er det blevet til 23 kr.\nIndsendt af Tro Håb og Kærlighed kl. 7:44 PM 4 comments:\nDet er min fødselsdag d. 21. juni - årets længste dag. Min mor sagde: "Det var en lang dag" - og det var en hård fødsel. Men dagen, der nu også er Grønlands nationaldag markerer, at inden for døgnet, nogen gange d. 20 men flest gange d. 21. er dagen så lys, som den kan blive. Fra i morgen begynder det sagte men sikkert, at gå den anden vej igen. I år har dagen være lidt speciel, da ingen rigtigt havde tid til at fejre. Jeg havde familie på besøg til en hyggelig aften i går, men husbond har været optaget, af et vigtigt europæisk kirkemøde, og dermed vel undskyldt. Vi havde 33 års bryllupsdag d. 20. - men der kommer andre tider, hvor vi kan fejre.\nJeg kunne altså gøre, hvad jeg ville på min fødselsdag! Jeg begyndte med kaffe og avisen - derefter løb jeg 11 km rundt i byen, gik i bad og ordnede examensgave til mellemsønnen og gjorde klar til Maraton sang på Vartov.\nAftensmaden spiste jeg sammen med datterbarnet, der ellers flyver og farer, men gav sig tid til at hygge med mig. Tilbage til Vartov, hvor vi sang Højskolesangbogen fra ende til anden - vi synger de forskellige afsnit dagen igennem med forslag fra gården. Det er meget hyggeligt og underholdende. Her mødtes jeg med husbond og senere stødte mellemsønnen til. På facebook har jeg fået over 100 hilsner, og bortset fra vejret har det været en rigtig dejlig dag! William ringede og sang fødselsdags-sang for mig - det var nok dagens højdepunkt!\nIndsendt af Tro Håb og Kærlighed kl. 12:47 AM 5 comments:\nVelkommen i vores kvarter - hvor roserne blomstrer på hvert gadehjørne -\n- og i mangfoldige farver.\nOgså her - hvor RO. niecens design-firma holder til.\nNej, jeg savner ikke at have egen have.\nKrusemyntegade, som løber over i Stokhusgade, hvor vi bor.\nIndsendt af Tro Håb og Kærlighed kl. 12:59 PM 2 comments:\nVi nåede det hele!\nAlmindeligvis har jeg ikke svært ved at vælge at gå til gudstjeneste - det gør jeg glad og gerne. Men i dag var det svært. Valget stod mellem Jerusalemskirken, hvor husbond og svoger Finn prædikede og ledte og TV, som viste: gudstjanst/installation av ny ärkebiskop i Uppsala Domkyrka.\nAntje Jaklén, som nu er første kvindelige ærkebiskop i Svenska Kyrkan, har sidst været biskop i Lund stift. Jeg ønsker alt godt til hende og kirken - hun er ret kvinde på denne plads. Equmeniakyrkans leder (og altså min) Lasse Svensson medvirkede ved nadveruddelingen. - Hvordan ved jeg det? For jeg gik jo til nadver-gudstjeneste i den lokale metodistkirke.\nEfter kirkefrokost gik det i fuld fart til Vanneberga Backe ved Vinslöv langt inde i Skåne. Der var friluftsgudstjeneste på historisk grund. Missionsförbundet/Missionskyrkan som er en af de tre kirker, der har været med til at danne Equmeniakyrkan, har holdt møder her helt tilbage fra 1855.\nEfter gudstjenesten gik turen igen hjemover. Undervejs spiste vi en dejlig middag på Ringsjö Krog & Wärdshus - og hjemme igen var det så endelig tid til at se gudstjenesten fra Uppsala! Vil du se med? Så klik på linket oppe i teksten.\nI dag, lørdag var husbond og jeg inviteret i teateret for at se "Blodbrødre". Datterbarnet kender flere af de medvirkende fra seminariet, og havde set forestillingen sidste uge. Hun ville gerne dele oplevelsen med os, og det var en rigtig god ide. Stykket handler om en fattig mor, der som børn nr 7 og 8 får tvillinger og vælger at give den ene af drenge væk til sin rige arbejdsgiver. Det skulle hun aldrig have gjort! (Det er altså ikke det samme som filmen af samme navn.) Læs mere om handlingen HER\nVi så forestillingen i Huset i Magstræde. De unge spillede gribende, hvorimod ikke alle sang helt overbevisende. Det gjorde ikke noget. Selvom fortælleren næsten fra starten forudsagde at det ville ende med død og ødelæggelse, tror jeg de fleste kneb en tåre, da det rent faktisk skete.\nRytmekons afsluttet - TIL LYKKE!\nJeg har brugt urimeligt lang tid på at lægge et klip ud, men HER kan du høre mellemsønnen Thomas Thaarup ved afslutnings-koncerten på Aalborg Rytmiske konservatorium\nDet er en lidt kunstig situation - 3 kvarter med band og egen musik, med far og mor og en flok venner + 2 lærere og en ekstern sensor som tilhørere. Billederne blev ikke gode - men musikken fejlede ikke noget! Og nu er han færdig og - Kandidat i rytmisk musik\nThomas har altid spillet - helst guitar men også trommer og klaver. Han synger og skriver tekster og musik. Det har været spændende at følge hans vej hertil. Mange, mange, mange timers øvelse, udforskning, undersøgelse og arbejde med musikken har vi lagt hele og halve ører til. Hans første Gibson købte han for sine konfirmations-penge, og altid ønsker han sig pedaler og tilbehør i kombineret jule- og fødselsdagsgave (han er født 2. juledag). Jeg ønsker for ham, at han fortsat må glæde stadigt flere mennesker med sin musik. Og han må tjene penge nok til at kunne leve af det, han er allerbedst til.\nTirsdag d. 24 spiller han på Drop inn i København. Velkommen!\nIndsendt af Tro Håb og Kærlighed kl. 1:58 PM 4 comments:\nDage i Sverige\nPinsedag var jeg til gudstjeneste i Strandby kl. 10. Så snart den var færdig kørte husbond mig til færgen i Frederikshavn. Jeg skulle nemlig til Sverige og havde mulighed for at være med til eftermiddagens gudstjeneste på "Västkustgården" syd for Göteborg. Det var det dejligste vejr til friluftsgudstjenste med efterfølgende grill.\nMandag/tirsdag havde vi kollegiemøde i Jönköping. Vi har altid mange ting på dagsordenen, og den bliver aldrig færdig. Denne gang nåede vi en hel del, og vi havde mange gode samtaler om store spørgsmål i Equmeniakyrkan.\nMen der blev også tid til hygge hjemme hos kollega Peter og hans dejlige familie.\nVi fik herlig mad og den fineste dessert.\nHaven har en ganske imponerende rhododendronbusk. Her har kirkeleder Lasse stillet sig i positur, så man får lidt fornemmelse af buskens størrelse.\nJönköping ligger ved Vättern, Sveriges dybeste sø. Aftenlyset en stille sommeraften er fantastisk.\nJeg forlod byen inden mødet var helt færdigt tirsdag. Jeg skulle nemlig nå noget meget vigtigt i Aalborg samme aften!\nIndsendt af Tro Håb og Kærlighed kl. 11:05 PM 7 comments:\nFredag kørte vi til Nordjylland. Første stop var Aalborg, hvor vi spiste med mellemsønnen. Han bor på 4. maj-kollegiet, som ligger lige ved siden af den gamle jødiske kirkegård. Almindeligvis er der låst ind til gravene, men ikke i går.\nEfter aftensmaden gik vi en tur i byen og rundt om det nye Musikkens Hus, hvor også konservatoriet hører til. På tirsdag d 10 spiller han sin afslutnings-koncert kl. 21. Fem års studier afsluttes, og jeg glæder mig til at høre og se ham på scenen med orkester og egen musik.\nHuset er stort og imponerende, men ufattelig gråt og trist.\nUnderligt at forestille sig, at dette skal være rammen om et kreativt studie. - Lørdagen har husbond og jeg tilbragt med familie i Strandby. I morgen, Pinsedag kan vi deltage i gudstjenesten, inden jeg skal med færgen til Göteborg. De første dage i ugen tilbringes i Sverige med bla kollegiemøde. Men tirsdag aften er jeg på plads i Musikkens Hus.\nUdsigten fra mit togvindue. Billedet er taget i sidste uge. Nu er der tog-strejke, og jeg tager bilen over broen, så der bliver ikke taget billeder. Men til Sverige skal jeg - 3 gange denne uge.\nEn del af dagen har jeg tilbragt i Lund sammen med gode mennesker, der vil være med til hjælpe menighederne i regionen med at vokse og udvikles. Spændende og gode samtaler - realistiske og håbfyldte. Blomstertiden kommer!\nIndsendt af Tro Håb og Kærlighed kl. 12:45 AM 4 comments:\nStockholm i Kristihimmelfarts-dagene


Overlever krisemøde: Stor opbakning til Frank Jensen – Ekstra Bladet\n18. okt. 2020 kl. 22:16\nStort flertal bakker op om overborgmester Frank Jensen efter krisemøde på Københavns rådhus\nAf James Kristoffer Miles • Steen Larsen • Brian Weichardt\nFrank Jensen har overlevet et historisk krisemøde i Socialdemokratiet i København.\nEt stort flertal i partiets københavnerafdeling bakker op om Frank Jensen som overborgmester i København. Frank Jensen fortæller, at han fortsat ser sig selv som spidskandidat frem mod næste års kommunalvalg.\nDer skal være tale om, at 22 ud af 32 har bakket op om Frank Jensen trods en alenlang række af krænkelser.\n- Der har været en håndsoprækning på mødet, og et overvældende flertal viste mig opbakning, siger Frank Jensen selv om afstemningen.\nEfter mødet undskyldte Frank Jensen endnu engang sine dumheder:\n- Jeg har her til aften holdt møde med mine kredsformænd og Socialdemokratiet i København efter verserende sager om mig, som jeg har gjort mig skyldig i, siger Frank Jensen.\n- Jeg er utrolig ked af, at jeg har krænket kvinder i social sammenhæng. Det har ofte været i festligt lag med dans, hygge og alkohol på bordet, siger Frank Jensen, som forklarer, at han vil være en del af genopbygningen efter anden bølge af #Metoo.\n- Jeg har været en del af problemet, der gør, at vi har anden bølge af #MeToo. Jeg vil gere gå til at være en del af løsningen.\n- Nogle vil spørge, hvordan jeg kan være med i en proces, når jeg selv har krænket. Men hvis vi kommer frem til, at de eneste, der kan være med, er dem, der ikke har begået fejl, så får vi et samfund uden tilgivelse, siger han.\nHan siger dog, at hans udgangspunkt er, at han fortsætter som spidskandidat og overborgmester.\n- Tror du ikke, det ville være bedre at lade andre føre samfundet gennem #Metoo?\n- De fleste af sagerne er fuldt belyst.\n- Du siger, at de fleste af dine dumheder er fuldt beskrevet. Er de det?\n- Åh, det ved jeg ikke, altså. Det kommer an på, hvor langt vi går tilbage.\nFrank Jensen siger, at regionsrådsmedlem Maria Gudme (S) har lært ham, at han faktisk er en krænker:\n- Det var først efter Maria Gudmes henvendelse, at jeg opfattede, at jeg var en krænker. Derfor min dybe undskyldning til hende.\nFrank Jensen siger, at han er tilhænger af, at når man har begået fejl, også kan komme videre.\n- Vi er nødt til at stå sammen på tværs af kønnene og arbejdsgivere og fagbevægelse for at få en ny kultur. Jeg er tilhænger af, at vi lærer af vores fejl. Det vil jeg også gøre.


Fjerne Filmsmania Search fra Opera : Rive ud Filmsmania Search - Hvordan Afinstallere Malware\nFjerne Filmsmania Search fra Opera : Rive ud Filmsmania Search\nSlip af med Filmsmania Search\nFilmsmania Search har været betragtes som en velkendt browser flykaprer infektion. Denne type flykaprer typisk mål ved alle LAPTOP eller COMPUTER, opererer på MicrosoftWindows baseret OPERATIVSYSTEMET uden at overveje næsten enhver specifikke version som f.eks Windows XP, Vista, 7, 8, Webserver 2003 Server 2008 osv. Det giver nogle tilføje ons, plug-ins eller måske browser ekspansion til hver internetbrowser. Denne type en infektion som regel trænger ind i den individuelle PC hemmeligt via bundtet af gratis eller shareware programmer, bit torrent filer, reklamepost vedhæftede filer, online spil, inficerede reklame enheder , peer to peer- over netværk osv. Følgende antaste med din PC, , begynder at suspendere systemet pålidelighed og tillader skadelig angreb til modtage inde din Program. Filmsmania Search er hovedsagelig lavet af simpelthen cyber cyber-kriminelle til industrielle og marketing formål.\nHvornår Filmsmania Search få held trænger ind i den kunde PC, det vil skaber en masse troubles til dig personligt. Denne type af flykaprer kan ændre hele din krop, DNS eller måske browser miljø uden nogen samtykke og ændre din restancer søgemaskine med ukendte dem. Sålen formål dette betingelse er at kapre din alle vigtigt data, derfor det kan forbinde du roligt med remote hackere. Udover dette, det er i stand til at indsprøjte endnu mere skadelig program eller angreb af åbner systemet bagdør. Grund meget forbrug af systemet ressourcer, det kan reducerer dit System eller måske Internet ydeevne hastighed. Er det virkelig i stand til at holder dit System og privacy i høj risiko. Af privatliv og også til undgå System fra endnu mere skader eller måske skader, det virkelig er stærkt anbefales at slette Filmsmania Search. Du kan bruge enten manuel eller automatisk rmeoval teknik til fjernelse dette malware fra din påvirket system. Lige så teknikker vil arbejde stærkt.\nKlik for at vide, hvordan du Slip af med Filmsmania Search fra System’en\nSkadelig malware fjernelse Filmsmania Search, Klar virus app Filmsmania Search, Fjernelse af en trojansk virus Filmsmania Search, Fjern trojan virus windows 7 Filmsmania Search, Fjern malware Windows 7 Filmsmania Search, Fjern krypteringsvirus Filmsmania Search, Malware krypterede filer Filmsmania Search, Fjernelse af malware til mac Filmsmania Search, Windows-virusbeskyttelse Filmsmania Search, Filkrypteringsvirus Filmsmania Search, Ransomware dekryptere Filmsmania Search, Hvordan man gendanner locky filer Filmsmania Search\nSlip af med Uønskede udvidelser Filmsmania Search Fra pc-browsere\nLær Enkelt Effektive måde at Slip af med Filmsmania Search Fra Kontrolpanel\nBedste Effektive måde at Slip af med Filmsmania Search Brug af Windows Scanner\nManuelle trin for at Slip af med Filmsmania Search Manuelt:\nDa vi kan se, at Filmsmania Search kan forårsage masser af skader, så det er meget nødvendigt at Slip af med det til sikker System fra yderligere skader. For at Slip af med det fra det inficerede System, manuelle metode er det første valg for alle, fordi nogle gange kan det ikke være uddrag af anti-malware program. Således gå igennem med den manuelle vejledning for at Slip af med det nemt og helt\nTrin 3: – Finde Filmsmania Search fra listen over tilføjelsesprogrammer, og klik bin ikon\nTrin 3: – Finde Filmsmania Search fra listen over forlængelsen.\nTrin 3: – Vælg Filmsmania Search fra Internet Explorer\nSlip af med Filmsmania Search fra Windows Vista –\nTrin 5: – Finde alle emner, der er relateret til Filmsmania Search\nFjern Filmsmania Search fra Windows 7 –\nTrin 3: – Fra listen over installerede programmer Findeer alle poster, som er relateret til Filmsmania Search.\nFjern Filmsmania Search fra Windows 8 –\nTrin 4: – Finde programmer, der kan være forbundet med Filmsmania Search eller andre relaterede mistænkelige program.\nFjern Filmsmania Search fra Windows 10 –\nTrin 5: – Finde alle Filmsmania Search relaterede programmer\nFra denne måde, kan du nemt Slip af med Filmsmania Search fra System, men hvis du ikke er i stand til at gøre trin manuelle metoder, så skal du bruge Removal Tool Gratis Scanner. Det er virkelig et effektivt værktøj, som kommer med meget enkel og brugervenlig grænseflade. Dette værktøj er i stand til at Slip af med al ondsindet program fra brugerens System.\nThis entry was posted in Browser Hijacker and tagged Fjern Filmsmania Search fra Windows 7, Komme af Filmsmania Search, Sadan Slet Filmsmania Search, Slet Filmsmania Search fra Mozilla, Slet Filmsmania Search fra Windows 7 on April 15, 2019 by admin.\n← Afinstaller (855) 270-3790 Pop-up fra Safari Fjerne (855) 270-3790 Pop-up fra Opera : Tage ned (855) 270-3790 Pop-up →


Hvad sker der med os, når vi dør? Dette spørgsmål har været forsøgt besvaret i tusindvis af år. I Vesten er døden stadig omgærdet af stor mystik og utryghed, og det hinsides opfattes ofte som et sted, der ligger fjernt herfra. Men ifølge østerlandsk filosofi og mange spirituelle traditioner er det hinsides slet ikke et sted, men en bevidsthedstilstand. Og efter den verdenskendte læge og forfatter Deepak Chopras overbevisning venter der os efter døden et mindst lige så stort mirakel, som det at blive født.\nI Det evige liv fortæller han om døden og det, der kommer efter, og om den overvejende sandsynlighed for, at "verdenen bagved" ikke er adskilt fra denne verden med en uigennemtrængelig væg, men at der faktisk kun er én virkelighed, der favner alle verdener - til al tid og alle steder. Når livet slutter, går vi blot over i en ny fase af den selv samme sjælerejse, som vi er på her og nu.\nMed sin baggrund i såvel indisk kultur som vestlig naturvidenskab trækker Chopra både på forskningens nyeste opdagelser og på de store visdomstraditioner i det kort, han tegner over livet efter døden. Det er en fascinerende rejse gennem mange bevidsthedsplaner.\nEt af hans hovedbudskaber er, at det er muligt for os her og nu at forme, hvad der vil ske os efter døden, fordi alt, hvad vi erfarer, og hvem vi møder efter livet, afspejler vores nuværende overbevisninger, forventninger og bevidsthedsniveauer.\nOg selv om det er naturligt at frygte det, vi ikke kan se og forstå, så burde døden, ifølge Chopra, rettelig kaldes fantastisk i stedet for forfærdelig, da den er en dør til en langt større bevidsthed.\nI Det evige liv inviteres vi derfor til at slippe al irrationel frygt og erstatte den med hengivelse til en storslået oplevelse af fortryllelse og personlig styrke.


Køb Dopper Sport Cap - Tilbud: 39,00,-\nSport Cap er udviklet af Dopper så du ikke længere har behov for at have flere forskellige drikkeflasker men kun din Dopper. Den nye Sport Cap har præcis samme form som det originale låg, men i et fleksible materiale der gør det nemt at drikke bl.a. når man træner.\nMed Dopper Sport Cap bliver din Dopper drikkeflaske endnu bedre.\nSport Cap er udviklet af Dopper så du ikke længere har behov for at have flere forskellige drikkeflasker men kun din Dopper. Den nye Sport Cap sælges separat og derved sparer du ikke kun på pladsen men også på forbruget af plastik.\nDopper er et anderledes og bæredygtig initiativ, som handler om at reducere verdens plastikaffald ved, at motivere os til at drikke postevand i stedet for at købe kildevand på engangsflasker. Med Dopper App, som du finder på App Store og Google Play, kan du nemt finde gratis drikkevand nær dig.\n• Størrelse: 5,5 x 2,3 cm\n• Vægt: 12 gram\n• Tåler opvaskemaskine (op til 65 ° C).\n• Fri for BPA og phtalater\n• 5% af salget går til etableringen af vandpumper og toiletter i Nepal.\nSe venligst emballagen. Tåler opvaskemaskine (op til 65 ° C).\nMadkasse med indsats, blå\nDopper drikkedunk - 450 ml\nContigo Gizmo Sip, robot - 420 ml


Anbefalede bookmakers: Anmeldelser og ratings\nBesøg -reklameindhold- Hvis du er en af de få danskere, der endnu ikke har så meget erfaring inden for pengespil på nettetog du dermed ikke helt på nuværende tidspunkt er klar over, hvad en såkaldt bookmaker bonus er for noget, så kan du læse meget mere om det lige her. Det er egentlig ganske lige til. En sådan bonus er en bonus, som du kan få tildelt inde på nogle af de mange forskellige danske bookmaker eller danske betting sider på nettet, som du i dag har mulighed for at spille på. Den omtalte bonus vil give dig en masse ekstra penge, som du kan spille for helt gratis.\nBetting bonus oversigt i april Betting bonus uden indbetaling Der er rigtig mange danskere, der hver eneste dag benytter sig af muligheden for at bette på nettet. Såfremt du er en af dem, sikke vil du helt sikkert kunne gavn dig over, at du nu har en fantastisk mulighed for at få fingrene i en attraktiv betting afkast. Det har altid været et slager blandt danskere at både bette plus oddse enten på danske odds sider eller nede i den lokale aviskiosk eller det lokale supermarked, men sådan skal det ikke være ret meget længere. Det er nemlig blevet muligt at bette på nettet, og det er selvfølgelig også derfor, du har mulighed for at få fat pr. en betting bonus. Der er alene rigtig mange danske spillere, der er begyndt at spille på nettet, plus det er også meget nemmere plus meget mere ligetil end at agere i den lokale kiosk. Hvorfor det altid har været så populært at oddse og bette kan for enkelte være lidt af et mysterium, selvom det for andre står soleklart. Foran rigtig mange danskeres vedkommende så er det meget mere underholdende og medrivende at følge med i sportskampe plus sportsbegivenheder, hvis man selv har spillet på et bestemt resultat. Derudover er der også noget ved det at spille om penge, som tiltrækker ægte mange danskere, for det kan ja være, at man selv bliver den heldige vinder af hele puljen. Der er rigtig mange danskere, som både spiller forskellige online casinospil på nettet, men som også better og oddser på nettet.\nLæs anmeldelse Hent bonus Hvad er aldeles bookmaker egentlig? En bookmaker, også kaldet en spiludbyder, er en virksomhed, der udbyder spil, som man kan spille gysser på. Som oftest er her snakke om et udbud af spil på mange forskellige sportsgrene: fodbold, håndbold, tennissport, cykling, motorsport, badminton, kampsport, basketball, snooker, bordtennis og mange flere. Andre kategorier såsom underholdning, tv og politik inklusive flere kan desuden også findes ved de fleste bookmakere.\nSpil med nummer generator 50 Stars casino\nNemt i gang Tower Torneos casino


Søren Huss - Troen & Ingen Vinyl / Lp → Køb LP'en billigt her - Gucca.dk\n"Troen & Ingen" er navnet på debutalbummet fra den danske sanger og sangskriver Søren Huss. Albummet udkom i 2010 som Huss' første soloalbum og kendes bl.a. på singlerne "Et hav af udstrakte hænder",... Læs mere.\n"Troen & Ingen" er navnet på debutalbummet fra den danske sanger og sangskriver Søren Huss. Albummet udkom i 2010 som Huss' første soloalbum og kendes bl.a. på singlerne "Et hav af udstrakte hænder", "Du er" og "Fra tanke til...".\n01: Som Mejslet I Massiv Granit\n03: Du Er\n04: Fra Tanke Til ...\n05: ... Hvorfor?\n07: Jeg Finder Vej\n08: Intet Er, Intet Bliver\n09: Et Hav Af Udstrakte Hænder\n11: Tak For Dansen\nVi vægter sikkerhed højt, da det er noget af det vigtigste at have styr på, når det drejer sig om handel på Internettet. NETS har godkendt vores Internet betalingsløsning, og det er din garanti for sikkerheden bag din online betaling. Så online køb og betaling hos Gucca.dk er forbundet med 100% sikkerhed.\nUagtet hvilke varer du har købt hos os, har du altid 30 dages fuld returret. Det betyder kort sagt, at såfremt du har fortrudt dit køb, eller af andre årsager alligevel ikke måtte ønske varen, så send blot din vare tilbage til os, og dine penge bliver refunderet. Vi står selvfølgelig til rådighed med rådgivning og svar, hvis du måtte ønske at sende dit produkt tilbage.\nVi ønsker ikke at du skal vente i alt for lang tid på dit produkt, og vi fokuserer derfor på at sikre levering på kortest mulig tid. Helt konkret sender vi din vare indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. På vores webshop kan man se lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid se, om vi er lagerførende. Du har altid mulighed for at ringe eller sende en e-mail til os, hvis du er i tvivl om lagerstatus eller leveringstiden.\nDet er muligt at vælge imellem adskillige typer betalinger, når du handler hos Gucca. Du skal selvfølgelig vælge den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Uanset hvilken betalingsform, du benytter - kan du altid være sikker og tryg. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Benytter du kreditkort, så har du den fordel, at pengene først hæves fra din bankkonto, den dag din vare sendes til dig.\nSkulle du have spørgsmål eller støde på problemer, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, sidder vi ved telefonen eller på e-mail parat til at assistere dig. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails imellem kl. 10-15 på hverdage, og vi tilstræber altid, ikke bare at yde dig den assistance du efterspørger, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nHvis du ønsker det, så har du mulighed for at følge din ordre, fra det sekund vi afsender ordren, til den er dig i hænde. Når du har betalt og modtaget din kvittering, får du mulighed for at gå ind på din personlige ordreside. På din ordreside kan du følge med i, hvornår dine varer forlader vores lager. Og i det øjeblik vi afsender din pakke, vil du modtage en mail fra os.\nTroen & Ingen, Vinyl / Lp, Lp\nDin anmeldelse af Søren Huss - Troen & Ingen\nVores brugere har bedømt Søren Huss - Troen & Ingen Vinyl / LP til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelse\nTove Stengaard Petersen★★★★★\nFint hurtigt og sikkert :)\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_vinyl / lp path__forside path__vinyl/lp path__vinyl/lp path__rock path__sørenhuss path__lp path__rock path__sørenhusstroen&ingen\n149,95 krSøren Huss - Troen Og Ingen - Cd\n229,95 krSøren Huss - Sort Og Hvid Til Evig Tid - Vinyl / LP


DIY BeeCool sår muskel Rub | Ansaldo Fuel\nDIY BeeCool sår muskel Rub\ndenne DIY beecool ømme muskel gnide bruger æteriske olier til at skabe en beroligende gnide for områder, der ail dig. Jo mere Jeg dykker ned i at studere brugen af urter og naturlige midler i min hjemmepleje, jo mere finder jeg mig selv at piske op og lave mine egne balsamer, salver og retsmidler.\nhomesteader i mig elsker dette, fordi jeg bogstaveligt talt kan dyrke noget af min egen medicin. Når vi køber ting, der allerede er lavet, betaler vi for emballage og tid. Og nogle gange er det helt okay. Vi ville være hårdt presset for at lave alt selv, og der er noget, vi ikke kan producere på vores eget land på grund af klima eller udstyr.\nHvis du er som mig, kan du lide at komme tilbage til det grundlæggende i både dit medicinskab, køkken, Have og barnyard med masser af DIY muligheder og opskrifter.\nDisclosure / Disclaimer: jeg er ikke en læge eller en sundhedsperson. Disse udsagn er ikke godkendt af FDA. Brug din egen forskning, før du bruger urter eller æteriske olier medicinsk.\nvil 96% Off urter & æteriske olier læring ressource?\nDette års udgave af urter og æteriske olier Super Bundle indeholder 16 ebøger og printables og 10 fulde eCourses!\ndisse topkvalitetsressourcer dækker alt hvad du behøver for at give dig færdigheder og selvtillid til at begynde at bruge naturlige midler i dit hjem.\nSådan bruges urter og æteriske olier sikkert\nDIY hjemmelavede urte-og æteriske olieopskrifter\nSådan bygger du dit eget urte-og naturlige medicinskab\nenkle midler til behandling af ømme muskler, hoste, forkølelse, flu og mere alt naturligt!\nplus, det kommer med over $100 værd af bonus tilbud fra virksomheder, du vil elske (selv æteriske olieprodukter!). tjek det her\ndenne opskrift og tutorial deles med dig fra min ven Renee fra HardLotion.com, der har fantastiske DIY-tutorials og opskrifter, Plus sælger også sine hjemmelavede og naturlige hudplejeprodukter, når vi har for travlt til at lave vores egne.\nDIY Beecool ømme muskel Rub ingredienser\nSådan laver du DIY Beecool øm muskel Rub\nbivoks– ikke kun giver dette en hårdhed til gnidningen, men bivoks hjælper med at bevare fugt i huden. Mens jeg har købt bivoks fra vores lokale bi-keeper, når jeg laver salver og gnider, har jeg fundet, at pelletformen er den nemmeste og hurtigste til måling.\nsheasmør-Jeg køber Min her, du kan også udveksle dette med kakaosmør, men kakaosmør er generelt et hårdere smør, og du skal muligvis øge kokosolie.\nkokosolie-dette er en standby i vores køkken.\nMenthol krystaller– disse er et biprodukt af pebermynte æterisk olie.\nBemærk: Dette bør ikke bruges på børn, da pebermynte og tea tree olie ikke anbefales til topisk brug på børn. Rådfør dig med en sundhedsudbyder efter eget valg.\nFood Scale – dette er mindre end $15, og jeg bruger det hver gang jeg laver salve eller lotion. Det er det hele værd.\nOpret en dobbeltkedel over medium lav varme. Smelt bivoks, kokosolie og sheasmør.\nfjern fra varmen og rør i menthol crsytals og æteriske olier. Sørg for, at de er godt kombineret gennem hele blandingen.\nhæld i rør, dåser eller små krukker.\nlad afkøle og gnide på, hvor du har brug for noget beroligende hjælp.\n*juster til din smag start med den lavere mængde og øg som ønsket\ni en dobbelt slagtekylling smelte bivoks, kokosolie, og shea smør. Fjern det fra dobbeltkedlen, og rør de resterende ingredienser ind. Sørg for, at æteriske olier og menthol kombineres godt og hældes i ønskede beholdere.\nLip balm rør fungerer godt for en på farten metode, men dåser og krukker vil arbejde så godt.\nJeg tilbyder en ekstra bonus til alle, der køber urterne& æteriske olier Bundle gennem mit tilknyttede link, fordi jeg vil have dig til at være sikker og have den viden, du har brug for for at få succes og komme i gang med at opbygge og bruge et naturligt medicinskab med urtemedicin mod hoste og kulde, hudproblemer, søvn og beroligende og mere!\nen 2 side hurtig reference ark af urter opført af deres medicinske egenskaber, fra anti-inflammatorisk, insekt frastødende, anti-viral og mange flere kategorier.\nfor at få min bonus plus de 26 produkter (inklusive 16 e-bøger & printables og 10 eCourses) i urterne & æteriske olier Bundle, du behøver kun at gøre to ting:\n1. køb pakken her\n2. så gå til melissaknorris.com/heobonus at kræve dine bonusser fra mig.\nDen samlede værdi af ressourcerne i bundtet er over $770, men du får alt for 96% rabat!\ntjek det ud her: Urter & æteriske olier bundt til opbygning af et naturligt medicinskab, naturlig hoste og kold behandling og meget mere!\nle sueur Fængsel roster\nGør fisk tisse og poop?


Spar Nord Fonden støtter Blå Kors’ arbejde blandt udsatte børn i Frederikshavn | FrederikshavnsAvis.dk - lokale nyheder fra Frederikshavn\nBarnets Blå Hus er et behandlingstilbud til børn og unge fra hjem med misbrugsproblemer. Foto: Jens Peter Engedal.\nSpar Nord Fonden støtter Blå Kors’ arbejde blandt udsatte børn i Frederikshavn\n8. september 2020 - kl. 7:32 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\n”Det arbejde, der foregår i Barnets Blå Hus, hvor hjælpen både kommer fra ansatte og frivillige i en blanding af professionelle samtaler og fællesaktiviteter, er helt unik og har vist sig at være en rigtig god måde at hjælpe de her børn og familier på,” siger generalsekretær i Blå Kors Christian Bjerre.\nDerfor er Christian Bjerre også meget taknemlig for, at Spar Nord Fonden har valgt at donere 625.000 kr. til deling mellem Blå Kors’ seks Barnets Blå Huse. Heriblandt Barnets Blå Hus i Frederikshavn.\nDonationen går både til fællesaktiviteter og undervisning af de frivillige.\n”De her børn oplever stor utryghed og usikkerhed og har virkelig brug for støtte, og når man så ser, hvordan de får hjælp i Barnets Blå Hus, er vi ikke i tvivl om, at det er et arbejde, vi gerne vil være med til at støtte,” siger Elisabeth Viksnins, der Spar Nord Fondens kommunikationschef.\n”I Spar Nord Fonden støtter vi gerne sociale formål, hvor mennesker hjælper mennesker. Kan vi medvirke til, at børn og unge, som mistrives, får den hjælp, de har brug for og fortjener, er det oplagt at støtte netop den indsats, der gøres via Barnets Blå Hus i de seks byer i Danmark,” siger Elisabeth Viksnins.\nPernille Høj Jensen, der er psykoterapeut i Barnets Blå Hus i Frederikshavn og i øjeblikket holder skansen for sin ferierende leder, er meget begejstret for donationen.\n“Det betyder enormt meget for vores arbejde, at vi har midlerne til at undervise vores frivillige og afholde nogle gode fællesaktiviteter,” siger Pernille Høj Jensen og tilføjer:\n• Spar Nord Fonden har doneret 625.000 kr. til fordeling blandt Blå Kors’ seks Barnets Blå Huse.\n• Pengene er øremærket undervisning af frivillige og aktiviteter for børn og deres familier.\n• Barnets Blå Hus er et behandlings- og støttetilbud for børn, unge og deres familier, der har særlige udfordringer på grund af alkohol- eller stofmisbrug i familien.\n• Der er en Barnets Blå Hus-afdeling i Frederikshavn, Aalborg, Aars, Svendborg, Slagelse og Rønne.\nEmail en kopi af 'Spar Nord Fonden støtter Blå Kors’ arbejde blandt udsatte børn i Frederikshavn' til en bekendt\n7. maj 2021: Politikere skal tage stilling til solcelleanlæg og vindmøller


Wattmåler tilbud – Soil moisture sensor\nPosted on October 24, 2018 | by Nielsen\nOg vi kan hjælpe med såvel. Overvejer du at købe en wattmåler til din cykel? I denne guide fortæller vi dig alt du bør vide om wattmålere fra Garmin,.\nVi har alt det nyeste inden for wattmåling på tilbud med fri fragt! Det danske firma PowerAxl er på vej på markedet med en helt ny type watt-måler til cykler.\nDet er en watt-måler til alle typer cykler og er unik, . Stages powermeters er blandt de billigste og bedste wattmålere. Prisgaranti på wattmåler fra Garmin og Stages samt Sram Quarq Powermeter. Wattmålere fra Stages til alle slags cykler. Registrer dig nu og få en rabatkupon på kr.\nEksklusive kampagner og tilbud venter dig. Er du tilfreds med vores service? Sammenlign priser og læs anmeldelser af watt måler El-Artikler.\nKlik her og find den bedste pris nu! Stages fremstår som en genialt tænkt og ikke mindst pålidelig wattmåler – i førertrøjen på pris og med potentiale til at blive en vaskeægte . Powerpod – watt måler for dig som vil noget mere – Kun hos Danish bike. Denne guide er en komplet guide til køb af en Stages wattmåler. Vi guider dig igennem alt, hvad du burde vide, inden du køber en Stages . Klik ind nu og se om der er udsalg på nu.\nSRAM REDQUARQ, watt system, Black graphics . Den pedalbaserede wattmåler fra Garmin er endelig kommet! Så træner du med wattmåler er Dash computeren et super værktøj, skærmen kan vise op til forskellige felter på samme side og understøtter selvfølgelig. Her kan du stille spørgsmål vedr. Pedal Watt Garmin Vector 2S Upgrade, effektmåler, tillægssensor. Som abonnent forkæler vi dig med eksklusive tilbud , sæson nyheder og vores bedste tips . PowerPod tilbyder pålidelig, konsekvent wattrapportering lige ud af kassen til . Du kan også træne ligesom de professionelle uden at skulle betale en formue for at træne effektiv på cyklen med pålidelig wattmåling.\nFSA wattmåler kranksæt inkl. SRM vinder test af watt – målere.\nHvad er watt et udtryk for, og hvordan måles det? Watt -baseret træning er et stærkt redskab for den nysgerrige cykelrytter eller for spinnings entusiasten, som har . Den nye krank vejer 621gram uden wattmåler , vi har ikke vægten med. Her får du en håndgribelig og letlæselig bog til de . Watt er den enhed der bruges til at måle effekt (power på engelsk). Enheden watt kan også defineres som newton gange meter pr.\nDenne cykelcomputer understøtter avancerede wattmålere , Strava Live . Din cykel skal monteres med en watt-måler som måler dit output, f. Gear4Bikes, deltagere med et . Les tester og omtaler før du skal kjøpe på nett.


Alle kan tale med om børneopdragelse, for alle har jo været udsat for det. Men det er lettere at tale om børneopdragelse end at praktisere den. Der findes ikke en opskrift, man bare lige skal følge.\nSelve ordet siger noget om, at børn skal “drages op”. I samspillet med forældre og andre voksne, søskende og kammerater skal børnene ledes mod mål, som er højere end dem selv. Ordet siger, at der er noget uden for og over mennesker, som vi bør drages eller ledes imod. Men det handler ikke om, at børnene skal blive kopier af den voksne.\nOpdragelse har altid med værdier at gøre, for især gennem det, vi forældre gør, vil børnene få vigtige signaler om, hvad der er værdifuldt i livet. Opdragelsen peger udad og opad mod det, som er større end os, og som kan give mening i livet. Det kan være en politisk overbevisning. Det kan være etiske normer. Det kan være et mere eller mindre veldefineret livssyn. Det kan være en religiøs overbevisning.\nVi forældre kan ikke undgå at påvirke vores børn. Selv de, der er tilbageholdende med at påvirke i en bestemt retning, bliver nødt til at tage stilling til spørgsmål som: Må børn lyve? Må de stjæle? Må børn nedgøre andre eller dominere konstant? Hvordan vi end vender og drejer det, har opdragelse med værdiformidling at gøre.\nNår ikke-påvirkning ikke findes, kan vi lige så godt tænke os om og være bevidste om, hvad vi vil med vores børneopdragelse. Uden at falde i den grøft, hvor vi tror, at vi kan forme børnene, som vi vil. Det er fx vigtigt, at du snakker med din ægtefælle om, hvad I vil med børneopdragelsen.\nGod opdragelse er mange ting\nDer findes ikke kun én god form for børneopdragelse. Der findes mange. Ja, i virkeligheden tror jeg, hvert forældrepar kan finde en god form for opdragelse, som adskiller sig – mere eller mindre – fra andres.\nDet gør det også svært at sige, hvad den gode opdragelse er, for der er så mange forskellige gode måder at gøre det på. Men det afgørende er ikke:\nom du er til den stramme eller den løse side\nom du er til den rodede eller pertentlige side\nom du er til den pligtopfyldende eller lystbetonede side\nom du er til den udadvendte eller indadvendte side\nom du er til den tålmodige eller iltre side\n– selvom hver af disse egenskaber har deres styrker og svagheder.\nDet afgørende er derimod:\nat du elsker dine børn og viser dem det på din måde\nat du er troværdig, så ord og liv hænger sammen\nat du er villig til at tilgive andre og dig selv\nDårlig opdragelse – hvad er det?\nDet er naturligvis heller ikke muligt kort at sige hvad en dårlig opdragelse er. Men jeg nævner nogle ting, du skal tage dig i agt for:\nJerndisciplin. Det handler om at kue barnets vilje, så den bliver identisk med den voksnes. Barnets opgave bliver udelukkende at adlyde.\nManglende kontakt. Børn har et grundlæggende behov for kontakt. Derfor kommer der til at mangle noget meget væsentligt, hvis kontakten med børnene er dårlig eller overfladisk.\nKonstant små-skæld-ud. Det er en dårlig ide. For det første, fordi den sjældent virker, for det andet, fordi det ikke er en værdig måde at tale til barnet på og for det tredje, fordi barnet kan få en oplevelse af at være konstant forfulgt.\nManglende konsekvens. Hellere have forholdsvis få regler, som du kan følge op på, end have for mange, som du ikke kan følge op på.\nBelønnings-strategi. Hvis store dele af børneopdragelsen styres af belønninger, går det ud over forholdet mellem børn og voksne, for så bliver der tale om et forretningsforhold og ikke et personligt forhold.\nTomme trusler har den ulempe, at de undergraver din egen autoritet (du kan jo ikke gennemføre det, du truede med), og de gør børnene forvirrede (de kan jo ikke stole på dig).\nLatterliggørelse, fordømmelse og nedgøring. En voksen må aldrig misbruge den magt, han eller hun har over et barn. Det er ikke bare dårlig opdragelse; det er moralsk forkasteligt, hvis du latterliggør, fordømmer eller nedgør et barn.\nFortielser. Børn skal ikke vide alt. Og små børn skal vide mindre end større børn. Men det er dårlig opdragelse, hvis du skjuler noget for barnet, som det bør vide i den pågældende alder. Når barnet spørger, er det som regel modent til at få svar. Det gælder fx seksuelle spørgsmål.\nOpdragelsesangst. Der kommer ikke noget godt ud af at være én stor undskyldning for sig selv som opdrager. Tydelige voksne giver trygge børn.