Dokumentationsrapport Undersøgelse af medarbejderdreven innovation på private og offentlige arbejdspladser - PDF\nDokumentationsrapport Undersøgelse af medarbejderdreven innovation på private og offentlige arbejdspladser\nDownload "Dokumentationsrapport Undersøgelse af medarbejderdreven innovation på private og offentlige arbejdspladser"\n1 Dokumentationsrapport Undersøgelse af medarbejderdreven innovation på private og offentlige arbejdspladser Udarbejdet af Rambøll Management for LO\n2 Forord Hvad skal Danmark leve af i fremtiden, og hvor skal vi sætte ind for at matche globaliseringens udfordringer? Svaret er ofte mere forskning, mere højteknologi, og mere innovation. Det er et langt stykke hen af vejen korrekt men ofte er tænkningen bag alt for snæver og fokus kun på de hvide kitler i forskningsafdelingerne. Realiteten er imidlertid, at medarbejdere på alle niveauer i organisationen også de medarbejdere, LO-fagbevægelsen repræsenterer spiller en væsentlig rolle for fornyelse og innovation. Derfor skal der i den danske innovationsdebat sættes langt større fokus på medarbejderdreven innovation. I LO s erhvervs- og forskningspolitiske oplæg Innovation på alle niveauer (november 2005) giver LO et bud på en samlet innovationsstrategi for Danmark. Formålet er at pege på de rammer, der skal til for, at danske arbejdspladser kan tackle de høje krav til omstilling og nytænkning i den globale tidsalder. Det fordrer en helhedsorienteret innovationspolitik, der sikrer optimale rammer for kreativitet og ideskabelse i hele innovationskæden fra ideen undfanges til den bringes til konkret anvendelse. Ingredienserne er ikke mindst ambitiøse og langsigtede investeringer i forskning og innovation men også en grundlæggende forståelse af medarbejdernes afgørende rolle for innovation. Som led i arbejdet med Innovation på alle niveauer iværksatte LO derfor en undersøgelse af medarbejderdreven innovation på typiske LO-arbejdspladser. Resultaterne foreligger nu i nærværende rapport. Analysen peger på, at medarbejderdreven innovation har en positiv effekt for virksomhedens samlede resultat, og at inddragelse af faglærte og ufaglærte medarbejdere kan stimulere og understøtte virksomhedens udvikling af nye produkter og processer. Analysen består af en casesamling, en værktøjspjece og denne dokumentationsrapport. Der skal lyde en stor tak til de virksomheder og arbejdspladser, der har deltaget i undersøgelsen og givet deres perspektiv på medarbejderdreven innovation. Det er LO s håb og anbefaling, at medarbejderne i langt større grad end nu vil blive inddraget i innovation på danske arbejdspladser. Både til gavn for medarbejdernes arbejdsmotivation, og virksomhedernes udvikling. Og i sidste ende Danmarks fremtidige velfærd og vækst. Marie-Louise Knuppert LO-sekretær Der ligger store potentialer i at udvikle den medarbejderdrevne innovation, og Danmark har særlige forudsætninger for at være førende på dette område. Arbejdskulturen i Danmark er karakteriseret ved en stor villighed til at involvere sig i arbejdet, en tradition for samarbejde, gensidighed og demokrati.\n3 LO Landsorganisationen i Danmark og Ugebrevet A4 Medarbejderdreven innovation på private og offentlige arbejdspladser Dokumentationsrapport Februar 2006 Udarbejdet af Rambøll Management for LO og Ugebrevet A4\n4 Indholdsfortegnelse Sammenfatning 1 1. Indledning 7 2. Formål og metode Formål Undersøgelsens metode 9 3. Hvad er medarbejderdreven innovation Medarbejderdreven innovation definition Medarbejderdreven innovation teoretisk fundament Potentialet for bred medarbejderinddragelse af alle faggrupper i forhold til kilder til innovation Status for medarbejderdreven innovation i praksis Medarbejderdreven innovation: styrker og svagheder Undersøgelsens analyseramme Omfanget af ufaglærtes og faglærtes involvering i innovationsprocessen Lavest strategisk fokus på medarbejderinvolvering i innovationsprocesser i industrisektoren Ufaglærte er meget lidt involveret i produktinnovation Faglærte og ufaglærte inddrages mere i procesinnovation end i produktinnovation Der er ikke markant fokus på øget inddragelse af faglærte og ufaglærte i innovationsprocessen Opsummering Hvordan foregår medarbejderdreven innovation i den private og offentlige sektor Inddragelse af faglærte/ufaglærte i produktinnovation Inddragelse af faglærte/ufaglærte i procesinnovation Inddragelse af faglærte/ufaglærte i kombinationen af produkt- og 5.4 procesinnovation Potentialet for medarbejderdreven innovation i forhold til 35 innovationsprocessens 4 faser Hvilke typer virksomheder arbejder med medarbejderdreven innovation Beskrivelse af de fem typer af arbejdspladser Antal virksomheder blandt de fem segmenter De fem typer fordelt på antal medarbejdere og medarbejdersammensætning De fem typer fordelt på tilgang til innovation Organisations- og aflønningsformer fordelt på de fem typer af arbejdspladser 52\n5 6.6 Konklusion Effekter af medarbejderdreven innovation Hårde effekter Bløde effekter Delkonklusion Hvordan sikres et højt udbytte af innovationsprocessen? Konklusion 68 Bilag 1: Innovationskraften i danske virksomheder 70 Bilag 2: Logistisk regressionsanalyse af datasættet 79 Bilag 3: Undersøgelsens metode 81 Bilag 4: Litteraturliste 83\n6 Sammenfatning I denne rapport stiller Rambøll Management fokus på omfanget af medarbejderdreven innovation på danske arbejdspladser samt gevinsterne ved medarbejderdreven innovation. Rapporten er udarbejdet for LO Landsorganisationen i Danmark og Ugebrevet A4. Med medarbejderdreven innovation forstås, at medarbejderstaben bredt set bidrager aktivt og systematisk i innovationsprocessen. Fokus er især på, hvordan og i hvilket omfang ufaglærte og faglærte medarbejdere også bidrager i innovationsprocessen inden for tre udvalgte sektorer industri, service og offentlige arbejdspladser. Undersøgelsen er primært baseret på (i) en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 500 virksomheder, hvor der er indsamlet parrede besvarelser, dvs. både ledelse og tillidsrepræsentant fra samme virksomhed interviewes om de samme spørgsmål (giver i alt ca besvarelser), så besvarelserne derved bliver gensidigt validerende 1, samt (ii) 9 casestudier baseret på kvalitative interview med ledere, tillidsrepræsentanter og medarbejdere. Desuden er der gennemført et litteraturstudie af eksisterende viden på området. Undersøgelsen er mundet ud i tre produkter: En dokumentationsrapport, hvor surveyresultaterne integreres med resultater fra casestudierne (nærværende rapport) En casesamling med analyse af 9 udvalgte private og offentlige organisationer, som anvender medarbejderdreven innovation En værktøjspjece til danske virksomheder og politiske beslutningstagere med eksempler på konkrete innovationsværktøjer. I det følgende gennemgås hovedresultaterne af undersøgelsen. Begrænset viden på området Medarbejderdreven innovation er ikke velbelyst hverken teoretisk eller empirisk. Der er således et behov for mere viden om systematisk inddragelse af medarbejderstaben bredt set i innovationsprocessen. Eksisterende viden om medarbejderdreven innovation afgrænses til en række studier om ledelsesfilosofier, som ikke specifikt fokuserer på medarbejderdreven innovation, men kan siges at udgøre det teoretiske fundament, som medarbejderdreven innovation er inspireret af (Den lærende organisation, Værdibaseret ledelse, LEAN manufacturing etc.). Studierne viser, at virksomheder, som formår at kombinere produktudvikling og medarbejderinddragelse, har en række vækstrelaterede komparative fordele i relation til virksomheder, som ikke gør. Først og fremmest er de mere produktive, og er karakteriseret ved en hurtigere beskæftigelsesvækst. Derudover oplever disse virksomheder en bedre fastholdelse af medarbejdere, faglærte såvel som ufaglærte. Nedbringelse af sygefravær kan også være et resultat af øget medarbejderinddragelse. 1 Ledelsens besvarelser blev indsamlet først. I det omfang tillidsrepræsentanten fra samme virksomhed ikke ønskede at besvare, blev der indhentet besvarelser fra tillidsrepræsentanter fra andre virksomheder. I praksis blev ca. 70 % af besvarelserne parrede besvarelser fra samme virksomhed. 1\n7 Eksisterende undersøgelser viser imidlertid også, at medarbejderinddragelse er en potentiel stressfaktor. Uudnyttet potentiale for at forbedre de nuværende innovationsprocesser Spørgeskemaundersøgelsen gennemført af Rambøll Management viser, at innovation er sat på dagsordenen i langt de fleste virksomheder. Der er et strategisk fokus på innovation især i det offentlige og både inden for den offentlige og den private sektor udvikles jævnligt nye produkter og processer. Især industrivirksomheder er stærke på produktinnovation. Spørgeskemaundersøgelsen viser imidlertid også, at der er et relativt stort uudnyttet potentiale for at forbedre de nuværende innovationsprocesser i danske virksomheder og organisationer dette gælder både inden for industri, servicesektoren og den offentlige sektor. Bred inddragelse af medarbejderne inklusive de ufaglærte og faglærte kan være en af løsningerne til større udbytte af innovationsinitiativer Medarbejderdreven innovation med inddragelse af faglærte/ufaglærte er ikke markant 41 % af de adspurgte virksomheder involverer både ufaglærte og faglærte i udviklingen af nye produkter, løsninger og services i høj eller i nogen grad. Inddragelsen af de ufaglærte og faglærte i udviklingen af nye arbejdsprocesser er en anelse højere; her involverer ca. 50 % af virksomhederne de ufaglærte og faglærte i innovationsprocessen. Den ikke markante involvering af ufaglærte og faglærte er karakteristisk i alle tre sektorer (industrien, servicesektoren og det offentlige), som indgår i undersøgelsen. Spørgeskemaundersøgelsen peger også på, at faglærte er mere involveret i både produkt- og procesinnovation end ufaglærte (eksempelvis er der 35 % af virksomhederne, som i høj eller i nogen grad involverer faglærte medarbejdere, men ikke deres ufaglærte medarbejdere, i forbindelse med produktinnovation). En hypotese kunne være, at de faglærte involveres mere i innovationsprocessen, da de har mere teknisk viden set i forhold til de ufaglærte. Dette er dog ikke umiddelbart genkendeligt i casestudierne, hvor der ikke laves et sådant skel mellem inddragelse af ufaglærte og faglærte. Casestudierne viser derimod, at de ufaglærte også kan bidrage til innovation, især med viden om arbejdsprocesser fx hvordan en ide kan implementeres bedst muligt i produktionssystemet. Når de ufaglærte/faglærte involveres, sker det oftest ved tværfaglige møder eller i arbejdsgrupper. Der fokuseres på disse medarbejderes viden om de processer, den enkelte personligt er involveret i samt den viden, den enkelte har om netop den del af produktionen, de selv arbejder med. Derudover er der flere, der peger på medarbejdernes viden om kunders ønsker, krav og ideer til produktudvikling som vigtigt i inddragelsen af faglærte/ufaglærte i innovationsprocessen hermed er medarbejderne med til at styrke den brugerdrevne produktinnovation i virksomhederne. Derudover er der flere virksomheder, der peger på, at medarbejderstaben bredt set i hverdagen opsamler værdifuld viden om kunders ønsker, krav og ideer til produktudvikling, og at denne viden med fordel kan bringes til udnyttelse i innovationsprocessen via bred tværfaglig inddragelse. Det kan være medarbejderne i call centeret, kundeservicen, ekspeditionen, i salgsledet osv, som i det daglige er i direkte kontakt med virksomhedernes kunder, og dermed opbygger strategisk viden om kundernes efterspørgsel. Virksomhederne ser med andre 2\n8 ord inddragelse af medarbejderstaben bredt set som en måde at styrke den brugerdrevne produktinnovation i virksomhederne på, da der vurderes at være synergi mellem brugerdreven og medarbejderdreven innovation. Sammenholdes den ikke markante udbredelse af medarbejderdreven innovation med, at mange af virksomhederne ikke er fuldt ud tilfredse med udbyttet af deres innovationsproces (kun 40 % af de adspurgte ledere er i høj grad tilfredse med udbyttet af innovationsprocessen; tilsvarende er 31 % af tillidsrepræsentanterne i høj grad tilfredse med udbyttet), kunne dette tyde på et uudnyttet potentiale for inddragelse af faglærte og ufaglærte i både produkt- og måske især procesinnovation. Undersøgelsen viser i lighed med andre undersøgelser, at produkt- og procesinnovation er tæt forbundet. Her ligger en mulig vej til større udbytte af innovationsbestræbelserne i de danske virksomheder, da produktinnovation forudsætter nye produktionsprocesser, samarbejdsprocesser, salgsprocesser etc. Her har medarbejderstaben bredt set en værdifuld viden. Bred resultatorienteret inddragelse af medarbejdere giver størst udbytte af innovationsprocessen Undersøgelsen viser endvidere, at det største udbytte af innovationsprocessen fås via følgende 6 faktorer: Bred resultatorienteret inddragelse af medarbejderne i innovationsprocessen Ledelsen er lydhør over for medarbejdernes ideer Rum til at eksperimentere og plads til at fejle Kompetenceudvikling og efteruddannelse Systematisk inddragelse af feedback fra kunder Udarbejdelse af strategi for innovation. Disse faktorer er ikke afhængige af sektor eller virksomhedsstørrelse. Med udbytte menes en bredere vurdering, som ikke kun inkluderer bundlinjeresultat af innovationen, men også mulige sidegevinster som højere medarbejdertilfredshed, bedre arbejdspladskultur, bedre branding, bedre position på markedet, større kundetilfredshed etc. Analysen peger på, at to af faktorerne er særligt vigtige i forhold til at få størst muligt udbytte af innovationsprocessen - nemlig bred resultatorienteret inddragelse af medarbejderne i innovationsprocessen samt en ledelse, der er lydhør over for medarbejdernes ideer. Det er altså arbejdspladsernes vurdering, at det betaler sig at involvere medarbejderne i udviklingen af nye produkter og arbejdsprocesser. Medarbejderdreven innovation forudsætter dog, at ledelsen synliggør, at medarbejdernes ideer og forslag bliver omsat til konkrete initiativer, og at ledelsen viser, at de tager medarbejdernes ideer alvorligt. Medarbejderne skal opleve, at de gør en forskel så kommer de også gerne med værdifulde forslag og ideer. Oplever medarbejderne derimod, at deres ideer ikke får nogen indflydelse, eller at medarbejderne blot inddrages proforma, så kvæles initiativlysten og kreativiteten hos medarbejderne. Sammenfattende for de 6 faktorer kan siges, at det er arbejdspladskulturen, som er afgørende for størst udbytte af innovationsprocessen. Vigtige elementer i en innovativ arbejdspladskultur er, at medarbejderne har rum til at være nytænkende og komme med ideer, at medarbejdernes ideer omsættes af en lydhør ledelse, og at medarbejderne er klædt på til at reflektere over, hvordan processer og produkter kan forbedres osv. 3\n9 Forskellige organisationsformer kan være med til at understøtte en innovativ arbejdspladskultur, men en bestemt organiseringsform er ikke en forudsætning for at kunne skabe en innovativ arbejdsplads. Ligeledes er det største incitament for medarbejderne til at komme med nye ideer, at de kan se, at de er med til at skabe værdi for virksomheden og/eller en nemmere hverdag for de ansatte. Medarbejderdreven innovation har positive effekter på medarbejdertilfredshed og på bundlinjen Både survey og casestudier indikerer, at medarbejderdreven innovation har en positiv effekt for virksomhedens samlede resultat. Inddragelse af faglærte og ufaglærte medarbejdere kan stimulere og understøtte virksomhedens udvikling af nye produkter og processer. Denne konklusion er baseret på en sammenligning af subjektive vurderinger af innovationsprocessens betydning for bundlinjeresultatet blandt virksomheder, som inddrager ufaglærte/faglærte og virksomheder, som ikke inddrager ufaglærte/faglærte i innovationsprocessen (58 % af lederne på arbejdspladser, hvor ufaglærte og faglærte er involveret i innovationsprocessen, vurderer, at de har fået bedre økonomiske resultater på bundlinjen som en konsekvens af deres tilgang til innovation. Dette skal sammenlignes med, at 41 % af lederne på arbejdspladser, hvor ufaglærte og faglærte ikke er involveret i innovationsprocessen, vurderer, at de har fået bedre økonomiske resultater, som en konsekvens af deres centralistiske tilgang til innovation). Fordelen ved en subjektiv vurdering er, at der tages højde for, at innovation kan give afkast på både kort og langt sigt. Sammenligninger af en objektiv indikator for bundlinjeeffekt (virksomhedernes overskudsgrad) viser, at der også findes et segment af traditionelt organiserede virksomheder med en mere centralistisk organiseret innovationsproces, som også performer økonomisk godt. Dette kan skyldes, at der blandt de traditionelt organiserede virksomheder kan være virksomheder, som foretager en så teknologibaseret innovation, at det ikke giver mening at inddrage ufaglærte og faglærte i udstrakt grad. I disse tilfælde skabes innovationen primært af højtuddannede. Surveyen viser endvidere, at medarbejderdreven innovation giver glade og tilfredse medarbejdere. Det er tydeligt, at virksomheder, der aktivt involverer medarbejderne bredt set i udvikling af værdiskabende produkter og processer, opererer med en højere medarbejdertilfredshed end virksomheder med traditionelle innovationsprocesser. Det er endvidere interessant at bemærke, at krav om at være innovative medarbejdere både kan føre til et lavere og et højere niveau af stress på arbejdspladsen. Casestudierne indikerer dog, at der findes både god og dårlig stress. Som en medarbejder forklarer det: God stress er, når man kan nå sine arbejdsopgaver og løser opgaverne med engagement dårlig stress er, når man ikke kan nå at løse opgaverne. Medarbejderne ønsker ikke at bytte god stress med mindre indflydelse og ansvar. Medarbejderinddragelse i innovationsprocessen er ikke lige oplagt for alle typer af virksomheder Undersøgelsen har også identificeret, hvilke typer af virksomheder og organisationer, der arbejder med medarbejderdreven innovation, hvor faglærte/ufaglærte inddrages. Herunder hvilke tilgange virksomheder og organisationer har til innovation, og hvad der karakteriserer de virksomheder, som arbejder med medarbejderdreven innovation. 4\n10 Analysen viser, at der er fem segmenter. Den private sektor: De medarbejderinddragende innovatører, som medinddrager medarbejderstaben bredt inklusive de ufaglærte og faglærte i innovationsprocessen. Dette segment vurderer, at de får størst udbytte af innovationsprocessen, og målt på det outputbaserede innovationsmål (antal nye produkter og processer inden for de seneste 3 år) scorer de også højest. De traditionelt organiserede innovatører. Disse virksomheder har en centralistisk tilgang til innovation, hvor innovation skabes af en kreds af højtuddannede som har ansvar for udvikling og/eller forskning inden for nye produkt-/servicemuligheder. Der er typisk tale om store virksomheder inden for fx industri. Virksomhederne er gode til at produktinnovere, men ikke så gode til at procesinnovere som de medarbejderinddragende innovatører. De skeptiske små og mellemstore virksomheder, som er mindst innovative og mest skeptiske over for værdien af at fokusere på innovation. Dette kan skyldes manglende økonomisk råderum eller manglende ledelsesfokus til at igangsætte en sund innovationsproces. Den offentlige sektor: De medarbejderinddragende serviceinstitutioner, som ligesom de medarbejderinddragende innovatører i den private sektor medinddrager medarbejderstaben bredt inklusive de ufaglærte og faglærte i innovationsprocessen. De traditionelt organiserede arbejdspladser, hvor der, sat på spidsen eksisterer en nul-fejlskultur, som sikrer service/forvaltning i overensstemmelse med gældende lovgivning, men hvor der ikke gives plads til markant innovation. De virksomheder og offentlige arbejdspladser, som inddrager faglærte og ufaglærte i innovationsprocessen, har typisk en forholdsvis flad organisationsstruktur, en høj grad af tværfagligt samarbejde, er projektorganiseret, samt arbejder strategisk med medarbejderinddragelse. Sammenlignes de fem segmenter er der indikationer på, at der ved større medarbejderinvolvering kan hentes en ekstra gevinst. Inddrages medarbejdernes erfaringsbaserede viden i større grad, er der således mulighed for at få større udbytte af innovationsprocessen enten i form af bedre økonomiske resultater eller i form af sidegevinster som øget medarbejdertilfredshed etc. Dog skal man være opmærksom på, at visse virksomheder blandt de traditionelt organiserede innovatører laver så forskningsdrevet innovation, at det ikke er relevant at inddrage ufaglærte og faglærte i denne første del af processen. I de fleste tilfælde vil ufaglærte og faglærte imidlertid kunne bidrage i de senere dele af innovationsprocessen. Casestudierne viser, at den initierende ideudvikling kan være baseret på så høj grad af teknisk viden, at faglærte/ufaglærte ikke er relevante at inddrage i denne del af processen, men faglærte/ufaglærte kan spille en central rolle, når ideskitserne skal implementeres. 5\n11 Endvidere er det i et samfundsøkonomisk perspektiv interessant at bemærke, at der i Danmark findes en lang række skeptiske små og mellemstore virksomheder, som ikke råder over de fornødne ressourcer eller ikke har det fornødne ledelsesfokus med hensyn til at igangsætte en innovationsproces og muligvis har behov for ekstern assistance. Små og mellemstore virksomheder udgør grundstammen i dansk erhvervsliv, og netop innovation i disse virksomheder er vigtigt for Danmarks økonomi. Her kunne øget fokus på medarbejderdreven innovation være en oplagt mulighed. Medarbejderdreven innovation kræver ikke store forkromede organisationsændringer for at få medarbejderne mere på banen. I stedet kræver det først og fremmest, at virksomheden arbejder med arbejdspladskulturen. 6\n12 1. Indledning I denne rapport stiller Rambøll Management fokus på omfanget af medarbejderdreven innovation på danske arbejdspladser samt gevinsterne ved medarbejderdreven innovation. Rapporten er udarbejdet for LO Landsorganisationen i Danmark og Ugebrevet A4. Innovation er på dagsordenen i mange sammenhænge, når talen går på Danmarks og danske firmaers konkurrenceevne på et globalt marked. Der er således bred enighed blandt politikere, erhvervslivet og de faglige organisationer om, at man for at sikre Danmarks fremtidige arbejdspladser må udnytte og videreudvikle innovationskraften i de danske virksomheder. Samtidig er innovation kommet på dagsordenen i den offentlige sektor. Offentlige organisationer oplever et pres for at skulle producere bedre service mere effektivt, hvilket forudsætter innovation. Ofte er interessen og fokus rettet mod den vidensbaserede, forskningsdrevne innovation, der skal sikre teknologiske fremskridt og landvindinger på det globale marked. Men den forskningsdrevne innovation er ikke den eneste centrale faktor, hvis danske arbejdspladser skal sikres. Faktisk er Danmark ikke i front hvad angår forskningsdrevet innovation. Det skyldes blandt andet, at den danske virksomhedsstruktur er præget af små og mellemstore virksomheder, hvor mange ikke har råd til omkostningstunge forskningsprogrammer. Desuden kan de danske økonomiske og uddannelsesmæssige satsninger ikke altid måle sig med lande som eksempelvis USA, Kina og Indien, som satser målrettet på uddannelse og forskning. Danmark og Vestens forspring på velfærd og viden bliver i stigende grad udfordret. Det sætter fokus på udvikling af innovationsmodeller, der kan bidrage til vedvarende at sikre Danmark de kompetencer, som kan give danske produkter en kvalitet i verdensklasse. Den såkaldte medarbejderdrevne innovation er derfor en model, som i stigende grad vinder interesse i moderne ledelsesfilosofier og innovationsstrategier, idet medarbejderdreven innovation sætter fokus på mulighederne i og nødvendigheden af at udvikle og gøre brug af de innovative ressourcer, som medarbejderstaben bredt set besidder. En central pointe i denne forbindelse er, at Danmark netop henter en væsentlig styrke i en lang tradition for at uddelegere ansvar og inddrage medarbejderne, og Danmark har derfor et godt udgangspunkt for at skabe medarbejderdreven innovation. Danmark kan dog blive bedre til systematisk at inddrage medarbejderstaben bredt set i innovationsprocesserne. Skabelsen af innovative medarbejdere er en lang proces, som kræver bearbejdning af arbejdsgivers og arbejdstagers holdninger. Denne bearbejdning tager tid, men de gode traditioner i Danmark fremmer denne proces. Af den grund vil skabelse af unikke og innovative medarbejdere i Danmark, være en central konkurrenceparameter for private og offentlige arbejdspladser. Specielt da den er svær at kopiere for andre lande. Innovative medarbejdere er samtidig et alternativ til outsourcing-problematikken, da danske medarbejderes erfaringsbaserede viden udgør en ressource, som ikke i samme grad findes i lavtlønsområderne. Denne rapport sætter derfor medarbejderdreven innovation i Danmark under lup. Fokus er på, hvordan og i hvilket omfang ufaglærte og faglærte medar- 7\n13 bejdere også inddrages i innovationsprocessen inden for tre udvalgte sektorer industri, service og offentlige arbejdspladser. Rapportens struktur Rapporten tæller i alt 5 kapitler foruden en sammenfatning af undersøgelsens konklusioner samt denne indledning: Kapitel 2 skitserer kort formålet med undersøgelsen samt undersøgelsens metode. Kapitel 3 gør status for omfanget af medarbejderdreven innovation med inddragelse af ufaglærte/faglærte inden for hhv. industri (fremstillingsvirksomheder bredt set, herunder fx fødevare-, tekstil-, træ- og jern- og metalindustri), service (fx handel, hotel, restauration, transport, forretningsservice samt bygge og anlæg 2 ) og den offentlige sektor (undervisning, sundhed, social institutioner mv.). Kapitel 4 sammenfatter på baggrund af casestudierne, hvordan inddragelsen af ufaglærte og faglærte i innovationsprocessen foregår i praksis. Kapitel 5 analyserer, hvilke typer af virksomheder og organisationer der arbejder med medarbejderdreven innovation, hvor faglærte/ufaglærte inddrages. Mens kapitel 6 belyser effekterne af medarbejderdreven innovation. Rapporten indeholder desuden følgende bilag: Bilag 1 giver et overblik over innovationskraften blandt de adspurgte virksomheder. Bilag 2 indeholder den tekniske del af en avanceret statistisk analyse af datasættet. Bilag 3 uddyber undersøgelsens metode. Bilag 4 indeholder litteraturliste. 2 Man kunne også placere bygge/anlæg i industrisektoren eller som selvstændig sektor. Her er der dog valgt at placere bygge/anlæg i den relative heterogene gruppe af servicevirksomheder med henblik på både at bevare en meget mere homogen gruppe af industrivirksomheder og nøjes med tre grupper. 8\n14 2. Formål og metode Dette kapitel beskriver kort undersøgelsens formål og metode. 2.1 Formål Undersøgelsen sætter fokus på omfanget af medarbejderdreven innovation. Formålet med analysen er at tilvejebringe fakta og øget viden om: Hvad er medarbejderdreven innovation med inddragelse af faglærte/ufaglærte, o herunder hvad ved man fra eksisterende analyser om omfang og effekter af medarbejderdreven innovation? I hvilket omfang sker inddragelse af ufaglærte og faglærte i innovationsprocessen, o herunder hvilke typer af innovation genereres af ufaglærte/faglærte medarbejdere? Hvordan foregår medarbejderdreven innovation med inddragelse af faglærte/ufaglærte i den private og offentlige sektor i dag? Hvilke typer af virksomheder og organisationer arbejder med medarbejderdreven innovation, hvor faglærte/ufaglærte inddrages, o herunder hvilke tilgange har virksomheder og organisationer til innovation? o og hvad karakteriserer de virksomheder der arbejder med medarbejderdreven innovation? Hvad er effekterne af medarbejderdreven innovation med inddragelse af faglærte/ufaglærte, o herunder hvordan opnås generelt størst muligt udbytte af innovationsprocessen? Da analysens omdrejningspunkt er den medarbejderdrevne innovation, herunder især inddragelsen af faglærte/ufaglærte i innovationsprocesserne, afgrænses analysen til at fokusere på tre hovedsektorer: industri, service og den offentlige sektor. Dette betyder samtidig et fravalg af fokus på vidensvirksomheder, der primært ansætter højtuddannede Undersøgelsens metode Undersøgelsen er primært baseret på (i) en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 500 virksomheder, hvor der er indsamlet parrede besvarelser, dvs. både ledelse og tillidsrepræsentant fra samme virksomhed interviewes om de samme spørgsmål (giver i alt ca besvarelser), så besvarelserne derved bliver gensidigt validerende, samt (ii) 9 casestudier baseret på kvalitative interview med ledere, tillidsrepræsentanter og medarbejdere. Desuden er der gennemført et litteraturstudie af eksisterende viden på området. 3 Vidensvirksomheder er kendetegnet ved at have en høj andel af ansatte med mellemlang eller lang videregående uddannelse der er en høj koncentration af vidensvirksomheder inden for fx bioteknologi, pengeinstitutter, finansierings- og forsikringsvirksomhed, og IT. 9\n15 For en uddybelse af undersøgelsens metode henvises til bilag 3. Undersøgelsen er gennemført af Rambøll Management i samarbejde med adjunkt Anker Lund Vinding, Ålborg Universitet. 10\n16 3. Hvad er medarbejderdreven innovation I dette kapitel defineres de centrale begreber i rapporten ud fra eksisterende teorier, der berører medarbejderdreven innovation. Kapitlet fokuserer altså på undersøgelsens første spørgsmål: Hvad er medarbejderdreven innovation, herunder hvad ved man fra eksisterende analyser om omfang og effekter af medarbejderdreven innovation. Kapitlet skitserer endvidere til sidst den analyseramme, som har struktureret vores dataindsamlings- og analysestrategi. 3.1 Medarbejderdreven innovation definition Dette afsnit har til formål at definere, hvad der forstås ved henholdsvis innovation og medarbejderdreven innovation Begrebet innovation Innovation kan defineres som: Innovation er en ny ide, der, når den er gennemført, skaber værdi. Der er tre vigtige elementer i definitionen af innovation, som man bør hæfte sig ved: 1. Der skal være tale om en ny ide det kan både være ideen til nye produkter/serviceydelser, eller nye processer i organisationen 2. Ideen skal realiseres 3. Ideen skal give værdi, dvs. tilvejebringe en forbedret tilstand for en eller flere interessenter (virksomheden, dens kunder etc.). Værdien for virksomheden kan både være hårde værdier som fx øget omsætning, bedre bundlinjeresultat, merbeskæftigelse etc. eller bløde værdier som fx højere jobtilfredshed, mindre stres, bedre fastholdelse af medarbejdere etc. Begreberne værdiskabelse og gennemførelse er altså helt centrale, og det, der adskiller eksempelvis nytænkning eller opfindelser fra innovation. Opfindelser, der ikke gennemføres og skaber et forbedret output, er ikke innovation. Kreative nye ideer, der ikke gennemføres, skaber heller ingen værdi, og er således heller ikke innovation. Der findes forskellige typer af innovation. Overordnet opdeler man dem typisk i produktinnovation og procesinnovation. Produktinnovation handler om at tilvejebringe et nyt produkt. Med produkter menes både konkrete produkter og løsninger og/eller serviceydelser, der leveres til en kunde eller bruger. Procesinnovation har til formål at forbedre og optimere processerne i en organisation, så der enten kan spares penge, udføres mere arbejde, eller skabes bedre resultater for brugerne eller kunderne. Man kan eksempelvis procesinnovere inden for blandt andet produktionsprocessen, salgsprocessen, indkøbsprocessen, eller kommunikationsprocessen. 11\n17 Samtidig kan innovationen være radikalt ny, eller den kan være inkrementel, dvs. en mindre forandring af det eksisterende. Radikal innovation forekommer eksempelvis, når en teknologi anvendes på en helt ny måde i et helt nyt marked. Radikal innovation handler med andre ord om fundamentalt nye måder at anvende viden på i nye markeder. Den slags innovation er meget tids- og ressourcekrævende, og opstår derfor meget sjældent. Man kan sammenligne det med et puslespil, hvor man selv skal opfinde sine puslespilsbrikker for at lægge puslespillet. Det tager lang tid, og man ved måske ikke, hvilken type billede, man ender op med. Anderledes forholder det sig med inkrementel innovation, hvor det handler om trinvis eller løbende forbedring i eksisterende markeder. Selv om det også er ressourcekrævende, er processen med at videreudvikle nye produkter eller processer noget mere overskuelig. Til forskel fra radikal innovation, hvor man selv skal skabe brikkerne for at danne et nyt puslespil, handler inkrementel innovation om at finde nye måder at sætte brikkerne sammen på Begrebet medarbejderdreven innovation Medarbejderne spiller en central rolle i innovationsprocessen. Inddragelsen af medarbejderne kan dog ske på forskellige måder: Nogle organisationer anvender en centralistisk tilgang til innovation. Her er bidrag til innovationsprocessen koncentreret til en række nøglemedarbejdere med ansvar for udviklings- og/eller forskningsrettede aktiviteter i tæt samarbejde med topledelsen. Men der er også organisationer, som anvender en bred tilgang til innovation, hvor medarbejderne bredt set involveres i udviklingen af nye produkter og/eller arbejdsprocesser. Medarbejderstaben bredt set kan udgøre en vigtig rolle i frembringelse af innovation, bl.a. fordi de har en erfaringsbaseret viden fx ny viden om forskellige kunders behov, nye ideer genereret af medarbejderen ved produktionsanlægget osv. som er central i forhold til at skabe merværdi i produkter og løsninger. Medarbejderdreven innovation henviser til, at medarbejderstaben bredt set bidrager aktivt og systematisk i innovationsprocessen. Man kan sige, at ved medarbejderdreven innovation kommer innovation fra neden i stedet fra oven. Gensidig ideudveksling og læring på tværs af faggrænser er et centralt element. Ved medarbejderdreven innovation er generering af ideer, gennemførelse af ideer og værdiskabelsen af ideer ikke koncentreret til et snævert team af fx ingeniører og andre højtuddannede, men baseret på en systematisk inddragelse af alle faggrupper inklusive de ufaglærte og de faglærte i virksomheden, som hver især bidrager til innovationsprocessen. 3.2 Medarbejderdreven innovation teoretisk fundament Der eksisterer endnu ikke en egentlig teoretisering af medarbejderdreven innovation. Inden for de teoretiske tilgange til arbejdsorganisering har man imidlertid i en årrække set forskellige bud på moderne ledelsesfilosofier, som med hvert deres udgangspunkt sætter fokus på uddelegering af ansvar til 12\n18 medarbejderne. Disse ledelsesfilosofier berører medarbejderdreven innovation uden at have det som selvstændigt fokus. Skal man søge efter et teoretisk fundament for medarbejderdreven innovation, skal man derfor inddrage disse ledelsesfilosofier. Som det fremgår af figuren nedenfor, kan Den Lærende Organisation, Det Udviklende Arbejde, Værdibaseret ledelse, LEAN Manufacturing, intrapreneurship fremhæves som udvalgte eksempler på eksisterende ledelsesfilosofier, som berører medarbejderdreven innovation. Figur 3.1: Eksempler på teoretiske tilgange til medarbejderdreven innovation Værdibaseret ledelse Intrapreneurship Den lærende organisation Medarbejderdreven innovation LEAN Manufacturing Det udviklende arbejde I det følgende beskrives kort disse eksempler på eksisterende ledelsesfilosofier, der forholder sig til inddragelse af medarbejderne som en faktor for virksomhedens udvikling Den Lærende Organisation Arbejdsmarkedets parter har spillet en væsentlig rolle i lanceringen af modeller for arbejdsorganisering, der ideelt set samtænker virksomhedens behov for innovation og muligheden for at skabe attraktive og udviklende jobs til medarbejderne. Den Lærende Organisation er et internationalt koncept, der sætter fokus på de muligheder, som ligger i at præge virksomhedens uformelle normer og tankegange. Idealtilstanden er daglig, kontinuerlig læring i alle organisationens niveauer med henblik på at sikre virksomhedens innovationsevne (Bottrup 2001). I Danmark gjorde eksempelvis Dansk Industri (DI) Den Lærende Organisation til et særligt indsatsområde i 1990erne, hvor de i samarbejde med COindustri tilbød kurser, vejledning og udviklingsprojekter til medlemsvirksomheder. 13\n19 Den Lærende Organisation er et forsøg på at skabe rutiner og procedurer, som sikrer forankring af viden og udviklingsinitiativer i organisationen. Antagelsen er, at viden risikerer at gå tabt, når den primært er knyttet til enkelte medarbejdere. Grundholdningen i en lærende organisation er, at lederne skal inspirere og motivere medarbejderne. Derudover indgår følgende kendetegn i forståelsen af Den Lærende Organisation (Bottrup 2001): 1. Plads til refleksion og analyse i det daglige arbejde 2. Involvering af alle personalegrupper og afdelinger 3. Fokus både på individ- og organisationsniveau 4. Arbejdet anses som en løbende kontinuerlig proces 5. Fokus på læring frem for træning. Ifølge teorier om Den Lærende Organisation skal medarbejderne ikke kontrolleres, men vaner skal brydes, og der skal sikres plads til innovation og læring, som ideelt set gør virksomheden i stand til løbende at tilpasse sig skiftende markedsvilkår (Bottrup 2001). På denne måde kan man tale om, at Den Lærende Organisation bygger på principper for medarbejderdreven innovation Det Udviklende Arbejde Fagbevægelsen har i 1980erne på sin side lanceret begrebet Det Udviklende Arbejde i samarbejde med arbejdslivsforskere. Begrebet bunder i et fokus på det psykiske arbejdsmiljø, og er et forsøg på at sikre inddragelse af medarbejderne i virksomhedens udvikling. Arbejdet betragtes ikke kun ud fra selve indholdet af arbejdet, men snarere ud fra arbejdets kvalitet (Bottrup 1992). Udgangspunktet er en overgang til mere fleksible organisationsformer og øgede krav til medarbejdernes kvalifikationer med teknologiens udvikling og indflydelse på arbejdet. Samtidig antages et udviklende arbejde at kunne tiltrække især yngre arbejdskraft til industrien. Det Udviklende Arbejde omhandler faktorer som (Bottrup 1992): 1. Sikkerhed og tryghed i ansættelsen 2. Demokratisering af arbejdslivet 3. Autonomi og mening i arbejdets indhold 4. Uddelegering af ansvar og kontinuerlig feedback 5. Stadig udvikling af kvalifikationer og kompetencer 6. Sociale hensyn i tilrettelæggelsen af arbejdstiden 7. Indflydelse på produkter. Selv om innovation ikke har været hovedfokus for koncepterne Den Lærende Organisation og Det Udviklende Arbejde, kan arbejdsmarkedets parter med hvert deres udgangspunkt siges at have været fortalere for at mødes i en fælles bestræbelse på at øge den medarbejderdrevne innovation Værdibaseret ledelse Værdibaseret ledelse blev introduceret herhjemme fra midten af 1990erne og har været med til at sætte en ny dagsorden for ledelse og organisering. Med det moderne samfunds kompleksitet har virksomheden brug for at medarbejderne i højere grad handler og tænker i selvstændige, individualiserede løsninger. Grundtanken i værdibaseret ledelse er, at medarbejdernes engagement og identifikation med organisationen kræver medansvar og involvering. 14\n20 Arbejdsopgaverne skal derfor ikke kontrolleres og ensrettes, som man kender det fra mere bureaukratiske organisationsformer. Ved at introducere fælles værdier og nedtone strukturer og fintmaskede styringssystemer, er det tanken, at man skaber fælles forståelse og referencerammer, som medarbejderne selvstændigt kan handle ud fra. Værdierne tjener således som pejlemærker, som både ledelse, medarbejdere, kunder og samarbejdspartnere ideelt set genkender og identificerer sig med (Schultz 1999). Værdibaseret ledelse er et eksempel på, at man inden for organisationsteorien slækker på den top-down-prægede tilgang til arbejdsorganiseringen med henblik på at opmuntre til medarbejdernes deltagelse i udvikling og forbedring af virksomhedens processer, produkter og ydelser. Ideelt set er medarbejderne ligeledes med til at formulere værdierne og får dermed et vist ejerskab til virksomhedens mål LEAN manufacturing Et andet eksempel på en ledelsesstrategi, som kan siges at medtænke medarbejderne i innovationsprocessen, er produktionsfilosofien LEAN manufacturing. LEAN manufacturing, der er opfundet og raffineret gennem snart 55 år af bilfabrikanten Toyota, er et eksempel på en ekstrem involvering af medarbejderne i optimering af proces og produktion. Fra Toyota spredte LEAN sig med stormskridt til særligt amerikanske bilproducenter, der ville kopiere japanernes enorme succes. I de senere år er LEAN med rimelig succes forsøgt overført til en lang række andre organisationstyper, private såvel som offentlige. Det er kendetegnende for LEAN, at medarbejderne løbende tager aktivt del i forbedring af produktionen. Formålet er at sikre, at spild reduceres i størst muligt omfang. Hvert år indløber der på hver af Toyotas fabrikker flere tusinde forbedringsforslag, hvoraf stort set alle implementeres umiddelbart. Medarbejderne ser sig som problemløsere. Problemløsningskulturen er så klart institutionaliseret, så medarbejderne skal stoppe samlebåndet, hvis de opdager den mindste fejl, frem for at arbejde rundt om problemet. Det betaler sig på langt sigt at tage fat i problemet med det samme. Hos Toyota er det ikke tilladt at sende en defekt del videre på samlebåndet. Når båndet er stoppet, træder alle involverede i den pågældende arbejdsproces frem (inklusive chefen) og sammen løser de problemet, inden båndet sættes i gang igen. Alle medarbejdere har pligt til at stoppe båndet, hvis de opdager selv den mindste uregelmæssighed. Ingen løser et problem, uden at de andre teammedlemmer er vidende om, hvad problemet drejede sig om, og hvad løsningen viste sig at være. LEAN manufacturing har dermed fokus på alles læring som fundament for kontinuerlig forbedring. Læring er med andre ord ikke blot noget, der tilgodeser ledelsen eller forsknings- og udviklingsafdelingens ansatte. Det er kendetegnet for LEAN-virksomheder, at medarbejderne løser problemer og kommer med forbedringsforslag så tæt som muligt på arbejdsstedet og arbejdsopgaven. Der er tale om en daglig foreteelse, som ikke finder sted en gang om måneden, når der er virksomhedsseminar, men i stedet som en konstant og indarbejdet del af det at være medarbejder. Virksomheden er afhængig af kontinuerlig forbedring, og det er medarbejderne, der driver denne proces. 15


V – The Complete Series - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\n19. maj 2008 af Kristian Jensen\nFremragende science fiction fra dengang højt hår og skuldrepuder var på mode…\nEn af de mest hærdede filmgenrer må uden tvivl være science fiction-genren, der trods enorm eksponering stadig lever i bedste velgående. Siden begyndelsen, har genren haft fans verden over, der trofast har siddet foran tv-skærmen eller i biografen og hygget sig i selskab med alt lige fra slimede rummonstre til laserskydende rumcowboys. Ja, fantasien har bestemt ikke fejlet noget, når der gennem tiden skulle udvikles nye ideer til film eller tv-serier, og selvom der bestemt har været mange elendige science fiction film og serier, har der bestemt også været meget godt. Inden for tv-mediet har science fiction-genren markeret sig med nogle eminente produktioner, der stadig er populære i dag. Serier som ”The Twillight Zone” fra 60’erne, ”Star Trek” fra 70’erne og ”The X-files” i 90’erne er alle eksempler på sci-fi serier, der dyrkes som kult. 1980’erne var et lidt kedeligt årti inden for sci-fi tv, med undtagelse af en enkelt serie kaldet ”V”, der med sin actionmættede historier og de, dengang, imponerende effekter blev en pæn succes for Warner Bros. Studiet. Serien startede oprindeligt som en miniserie i 1983, der handlede om krigen mellem en modstandsgruppe og en fremmed race fra rummet, de såkaldte Visitors, som truer med at invaderer jorden. Miniserien blev en succes og fik året efter en fortsættelse kaldet ”V – The Final Battle” der, ligesom sin forgænger, også blev en succes. I 1984, samme år som ”V - The Final Battle” udkom, blev det besluttet at miniserien skulle udvikles til en længere tv-serie og resultatet blev ”V”, der netop er udkommet på dansk dvd.\nTv-serien starter på etårsdagen for menneskets sejr over rumvæsnerne, som det blev skildret i de to foregående miniserier. Modstandsbevægelsen, anført af Mike Donovan (Marc Singer) og Julie Parrish (Faye Grant), har sejret og er vendt tilbage til hverdagens rutine. Rumvæsnernes leder, Diana (Jane Badler) er blevet fanget og afventer sin dom for forbrydelser mod menneskeheden. Jorden er reddet og alt er godt, men med hjælp fra den magtbegærlige pengemand Nathan Bates (Lane Smith) slipper den ondskabsfulde Diana fri og vender tilbage til rumvæsnernes moderskib, der ligger gemt bag månen. Diana overtager kommandoen af rumvæsnernes krigsmaskine, og en ny krig bryder ud. Det er nu op til modstandsbevægelsen at redde menneskeheden fra den totale undergang.\nDet, der undrer mig allermest ved denne udgivelse af ”V”, er, at man kun har valgt at udgive tv-serien og ikke de foregående miniserier. Personer, der ikke kender noget til historien, ville være fuldstændig tabt bag en vogn, hvis de begyndte at se tv-serien, der forudsætter, at man kender det relativt store persongalleri fra miniserierne. Samtidig kommer der masser af referencer til miniserierne, hvilket heller ikke gør det særligt nemt for nytilkomne at hoppe ind i serien.\nMen når det så er sagt, så er ”V” stadig en fremragende og ganske undervurderet tv-serie, der bestemt har sin plads i science fiction-genrens historie. Seriens helt store force er dens gode historie. Forfatterne har tydeligvis brugt 2. Verdenskrig som model for historien i ”V” og man ser tydelige referencer til nazismen hos de ondskabsfulde aliens. Det bliver kun bedre af, at skuespillerne gør et flot stykke arbejde, hvor sammenspillet mellem humor, action og kærlighed er perfekt afbalanceret.\nSerien byder også på en mindeværdig præstation fra Robert Englund i rollen som det godmodige rumvæsen Willie, der fungerer som seriens komiske midtpunkt. ”V” blev optaget inden Englund blev kendt som behandsket massemorder i filmene om Freddy Kruger.\nTil manges irritation overlevede ”V” kun en enkelt sæson som tv-serie, inden den blev stoppet af Warner Bros. men det skal nu ikke afholde nogen fra at dykke ned i ægte 80’er sci-fi af den allerbedste slags.\nDer er desværre ikke noget bonusmateriale til ”V – The Complete Series”.\nTitel: V – The Complete Series\nInstruktør: Paul Krasny, Ray Austin, Victor Lobl, Bruce Seth Green, Gilbert Shilton, Walter Grauman m, fl\nSkuespillere: Marc Singer, Jane Badler, Faye Grant, Robert Englund, Jeff Yagher, Michael Ironside, Lane Smith\nSelskab: Warner Bros. 1984/Warner Bros. Entertainment Danmark ApS 2008


Flotte vintage ure til salg – eksempelvis fra Omega | Firkløver\nFlotte vintage ure til salg – eksempelvis fra Omega Tags : vintage ure, vintage ure Omega, vintage ure til salgResponses : No CommentsTweet\nVintage ure forbindes i dag ofte med ure, der er produceret i høj kvalitet. Det er firmaer som Omega eller Rolex, der producerer den slags ure. Deres levetid kan vare op til flere årtier og endda endnu længere. Deres urværk er ofte så præcist og fint forarbejdet, at det kræver en fagmand, der har mange års erfaring at bygge eller reparere sådan et ur. Dette er blandt andet med til at give disse ur en højere værdi. Et ur fra eksempelvis Omega smides ikke bare ud, når det ikke fungerer mere. Det har formodentlig kostet en hel del, og det kan derfor ofte betale sig at sælge det videre eller lade det reparere. Hvis uret slet ikke fungerer mere og heller ikke kan repareres, så kan man faktisk stadigvæk sælge det. Der findes urmagere, der gerne køber disse ure, da de kan bruge dele af dem til at reparere andre modeller med originale dele. Vintage ure frem for de billige ure\nDet kan betale sig at investere i vintage ure, da man ofte får noget ud af det i sidste ende. Billige ure går tit hurtigere i stykker, og man smider dem derfor hurtigere ud og man bliver nødt til at købe et nyt. Det sker mere end et par gange i løbet af livet, og på den måde kommer man af med masser af penge uden at have fået noget specielt ud af det. Hvis man gerne vil have et vintage ur fra et godt mærke og med en meget præcis tidsvisning, så kan det godt betale sig at lede efter det helt rigtige – måske endda bruge et par måneder på sin søgen – fordi man kan regne med at have gavn af det i meget lang tid. Sæt uret til salg og find et nyt\nHvis man skulle beslutte sig for at få sig et nyt ur, efter at have besiddet et vintage ur, så kan man altid sætte det til salg online eller sælge det til en juveler, der tager imod brugte ure og smykker. Juveleren vil som det første nok sætte det i stand og så sætte det til salg bagefter. Det er en god ide at få flere tilbud, før man sælger sit ur endegyldigt. Før man sælger, har man måske allerede fundet mange nye vintage ure, som passer lige til ens egen smag. Så handler det bare om at beslutte sig. No related posts.\nBedre kabel tv via antenneforstærker med 1, 2 eller 3 udgange\nBilfinansiering med online beregner – med eller uden udbetaling\nLamper og belysning til stue, køkken, badeværelse og kontor\nLed lys i form af led lysbånd, led lyskæder, led lysskinne og led lysstofrør\nLav en invitation til en fødselsdag med en sjov tekst til dine børn Seneste kommentarerTobias on Ideer og aktiviteter til en sjov polterabendMikkel on Køb bioethanol til din pejs – find den rette pris onlineClaus on Lav en invitation til en fødselsdag med en sjov tekst til dine børninger andersen on Bestil billedrammer online efter målJanni Kongerslev on Leje af Hummer limousine – udlejning i DanmarkKategorier\tUncategorized


Efter varemærkelovens § 14, nr. 4, er varemærker udelukket fra registrering, hvis de ikke er godkendt af de kompetente myndigheder, og hvis mærkerne skal afslås i medfør af Pariserkonventionens artikel 6 c. Dette gælder tilsvarende for mærker, der omfatter tegn, emblemer og våben, og som har offentlig interesse, medmindre deres registrering er blevet tilladt af vedkommende myndighed.\nBestemmelsen i varemærkelovens § 14, nr. 4 er affattet i overensstemmelse med varemærkedirektivet og omhandler både officielle kendetegn, der skal afslås i medfør af art. 6 c., og andre kendetegn, som har offentlig interesse.\nPariserkonventionen (PKV) beskytter den industrielle ejendomsret. Danmark har som medlem af PKV pligt til at afvise at registrere varemærker, der består af eller indeholder (a) statskendetegn, (b) officielle kontrol- og garantimærker og (c) kendetegn for - eller navne på - internationale mellemstatslige organisationer. Danmark har ikke alene pligt til at afvise at registrere varemærker, men også pligt til med egnede midler at forbyde brugen af varemærker, der består af eller indeholder disse kendetegn. Dette forbud er indeholdt i markedsføringslovens § 3 og 5.\nOmfanget af beskyttelsen for forskellige grupper af kendetegn er beskrevet i de underliggende artikler.


Crosstrøje Shift Faction A1 CR Sort-Gul - Hurtig levering - 24MX - 24mx.dk\nCrosstrøje Shift Faction A1 CR Sort-Gul\nShift Faction A1 kollektionen er Shift Racings 'top of the line', en kopi af Chad Reeds A1 kti, lavet af Premium nylon og polyester for en ekstra lang livslængde og uovertruffen bevægelse. Shift Faction A1 trøjen er lavet af polyester med store, perforerede partier som giver en uovertruffen åndbarhed. Multi-panel Airprene kraven er skøn og kompatibel med de fleste nakkestøttere på markedet. Den præ-formede ærme har en let polstret amrbue og afslutter i en let Athletic ærmemanchet, som giver en skøn følelse og mindsker risiko for armpump. Modellen er 182 cm, vejer 78 kg og er fotograferet i størrelse Medium.\n29473 Crosstrøje Shift Faction A1 CR Sort-Gul https://pierceimages.imgix.net/ProdImages/prod_29473/p29473.jpg?ver=-62135596800&auto=format&lossless=false&q=35&sharp=10&w=600&h=600&fit=crop 479.00 DKK OutOfStock crosstoj-og-beskyttelse/cross-toj/crosstrojer Shift Faction A1 kollektionen er Shift Racings 'top of the line', en kopi af Chad Reeds A1 kti, lavet af Premium nylon og polyester for en ekstra lang livslængde og uovertruffen bevægelse.\nShift Faction A1 trøjen er lavet af polyester med store, perforerede partier som giver en uovertruffen åndbarhed. Multi-panel Airprene kraven er skøn og kompatibel med de fleste nakkestøttere på markedet. Den præ-formede ærme har en let polstret amrbue og afslutter i en let Athletic ærmemanchet, som giver en skøn følelse og mindsker risiko for armpump.\nModellen er 182 cm, vejer 78 kg og er fotograferet i størrelse Medium. 0 Shift crosstroje-shift-faction-a1-cr-sort-gul https://pierceimages.imgix.net/ProdImages/prod_29473/p29473.jpg?ver=-62135596800&auto=format&lossless=false&q=35&sharp=10&w=600&h=600&fit=crop 0 ORDINARY


Sådan Winterize Din Pool - Tips for you - Tipsed.Com\nSådan Winterize Din Pool\nHvis du bor i et område, der modtager ekstreme af vintervejr, er det vigtigt, at du winterize din pool.Indefrysning og optøning af vandet i poolen og dens rør vil forårsage volumen vandet til at udvide sig og trække, potentielt skadelige din pool, filter og rør.Hvis lov til at blomstre, kan algerne misfarve din pool overflader.\nWinterizing pool kemikalier Propper til at passe hulskeer\nTest og justere pH-værdien af din swimmingpool.Brug teststrimler til måling for pH, frit klor og total alkalinitet.Din puljer pH skal være mellem 7,4 til 7,8.Samlet alkalinitet bør være 80 til 120. Gør dette 24 timer før du går videre til næste trin.\nRens din pool ved at børste væggene, og følg dette ved støvsugning enhver snavs.Rense ud i lint fælde og skimmer kurv.\nShock din pool med klor eller passende vinter chok kemiske holde filteret på at cirkulere de kemikalier\ndesinficere pulje til at dræbe bakterier og bakterier og føje algaec\nide at forhindre algevækst i løbet af vinteren.Kør filtret i mindst 24 timer efter tilsætning af vinterpleje kemikalier.\nRengør filteret med din filter anbefalede renere;dette vil forhindre snavs fra hærdning eller sammenklumpning i dit filter i løbet af vinteren.\nTøm din pool vand til omkring 6 inches under indløbs- linjer og forplove.\nAfbryd alle slanger fra puljen, og fjern bundpropper fra filteret.Tøm pumpen, filter, pool VVS og pool varmer.Før du tømme dit filter, returskylle det grundigt.Hvis dit filter er bærbart flytte det indendørs for vinteren.Ellers pak det med et gammelt tæppe eller en købt en vinter dækning sæl.Skær din pool varmelegeme og blæse vandet ud med en luft kompressor.Forsegl linjerne med winterizing stik for at forhindre vand i at trænge ind.\nDæk dit pool med en pool dækning, placere den sorte side nedad.Dækslet skal være tre eller fire fødder større end puljen størrelse.\nHvis du har en i jorden pool, placere en luft pude i midten af det og vandrør ende til ende omkring det.Vandrørene bør være 3/4 fyldt med vand.Hvis du har en over jorden pool sted en luft pude ind i midten af poolen, lægge låg over poolen og tråd coveret kabel gennem øskner.Brug et spil til at stramme kablet.\nKøb et undervandsfartøj dæksel pumpe til at fjerne ophobning af vand og sne smelter.\nAll Inclusive Resorts i New England\nAll Inclusive krydstogter fra østkysten


Astrid Magdalene Overgaard\n1 Klima miljø og Energi Computer firmaer Computer Rasmus Kibsgaard Riehn-Kristensen Christine Johnsen Michael Jokil Samfundsfag: Jørn Christian Bendtesn Matematik: Jørn Christian Bendtesn Kom / it: Karl G Bjarnason Teknologi: Arne Wamsler Klasse 1.4. RTG Aflevering 03/12 09 Kl. 8:00 Side 1 af 43\n2 Indholdsfortegnelse Indledning... 4 Problembeskrivelse... 5 Indledning... 5 Problemobservation... 5 Problemtræ... 5 Problemanalyse... 6 Problemudkast... 6 Diskussion af mulige løsninger... 7 Krav til vores produkt... 8 Tidsplan... 9 Klima ændringerne Årsagerne Klima ændringerne Forsøgte løsninger på klimaproblemerne Internationalt et stort samarbejde Kyoto-aftalen Energicharteret Danmark tager sin tjørn Kyoto: Dansk energibesparelse: Virksomhederne Difko Dmt Den enkelte borger Forbedringer af computere og produktionen bag Producenterne og virksomhederne Hvad kan politikerne gøre: Oppositionen: Enhedslisten: Socialt folkeparti: Radikal venstre: Regeringen: Side 2 af 43\n3 Venstre: Konservativ: Dansk folkeparti: Græsrodsbevægelser og interesseorganisationers indflydelse Konklusion Samfundsfag Matematik om bærbare pc er Pc strøm kwh CO Skolens regnskab Konklusion Matematik Produkter Indledning Fra idé til virkelighed Formålet Kobbersolcelle Teori Udførelse Brombærsolcelle Udførelsen: Afprøvelsen Konklusion - Teknologi Kommunikation/It Indledning Kanylemodellen Produkt beskrivelse Formål: Medie: Udvikling: Resultater Konklusion Kom/it Endelig konklusion Kildeliste Side 3 af 43\n4 Indledning Denne rapport er vores andet SO1 projekt. Den her gang handler det om klima, miljø og energi. Denne rapport indeholder en masse synsvinkler. Under de synsvinkler indgår: Teknologiske, matematiske, samfundsmæssige og nogle synsvinkler indenfor hvordan man publicerer sit produkt gennem eks. reklamer. Samfundsmæssigt ser vi på hvad årsagerne til CO 2 udslippet er, hvad konsekvenserne er, hvilke løsninger man har prøvet og hvad regeringen har gjort. Under det matematiske har vi fundet nogle data om hvor meget vi egentlig udleder og hvor meget vi nu kunne spare hvis vi forbedrede vores tankegang og handlinger. Teknologisk ser vi på vores egne løsninger, som vi så har lavet produkter ud fra. Vi har så valgt at forklare lidt om hvordan vi har bygget dem og hvor meget de udleder. Og indenfor publiceringen, ser vi på hvad der skal til, hvad vores produkter skal være og så hvordan vi lavede det. Side 4 af 43\n5 Problembeskrivelse Indledning Rapporten er vores SO2. Rapporten er lavet i forbindelse med temaet Klima, energi og miljø. Problemobservation Vi er blevet informeret om emnet industriproduktet computer via. fælles brainstorm i klassen. Indenfor samfundet, er der nogle økonomiske aspekter og miljømæssige aspekter, fordi vi ødelægger nogle samfund når vi forurener for meget. Indenfor teknologi er det hvordan man udvikler og producerer en grønnere og mere miljømæssig computer. Problemtræ Side 5 af 43\n6 Problemanalyse Vores problem er, at der bliver udledt alt for meget CO 2, så der sker radikale ændringer i vores klima. Der findes flere forskellige grunde til dette problem, men det vi vil beskæftige os med er hvordan computerfirmaerne og deres produkter påvirker vores miljø. Grunden til at det er et problem, eller det kunne gå hen og blive et, er, at computere er i konstant udvikling. Og når computere bliver hurtigere og bedre, kræver de også mere og mere strøm. Konsekvenserne af at computeren bliver ved med at udvikle sig, kan være at den kommer til at bruge meget mere strøm end den gør i dag, og derved også forurene så meget mere, for det er jo ikke kun én computer vi snakker om, men flere millioner. De bliver jo alle sammen gjort bedre og hurtigere. Der er dog også blevet udviklet produkter til computeren der er mere miljøvenlig end andre, bl.a. har western digital udviklet en harddisk der hedder green power fordi den bruger mindre strøm end normale harddiske. Det vi så helt specifikt kunne tænke os at beskæftige os med er hvor meget CO 2 computere i sig selv og computerfirmaerne udleder, og hvordan man kan mindske den udledning, og hvilke samfundsmæssige aspekter en computer har. Problemudkast Vi vil undersøge hvor meget CO 2 en computer udleder hvis vi anser at det kun er energi fra fossile brandstoffer og hvor meget strøm den bruger. Vi vil undersøge hvorfor man endnu ikke har lavet en lov om at gøre tingene så CO 2 neutrale så muligt og om det har noget at gøre med den regering vi har i dag? Hvad er regerings planer for at mindske CO 2 udslip? Vi vil undersøge hvordan vi kan løse CO 2 udslippet og hvordan vi kan gøre en et computerfirma mere miljø venligt. Vi vil kigge på om det kan lade sig gøre at køre et computerfirma på alternativ energi, og hvilken energi det kunne være. Side 6 af 43\n7 Diskussion af mulige løsninger 1. Solkraft Solkraft er en god mulighed til at forsyne computernes producenter, men den er nok ikke ideel til at oplade en computer direkte. Den eneste mulige løsning kan være at have en stor solcelle stående udenfor med ledning ind til ens computer, dette ville dog være upraktisk, da man ikke bare kan tage en stor solcelle med sig alle vegne, da den kan være svær at transportere. 2. Vindkraft Det gode ved vindkraft er at det er billig grøn energi. I Danmark er vi specielt gode til at lave vindmøller, det førende firma inden for vind teknologi i Verden er jo Vestas som jo er et Dansk firma. Vindteknologi ville være en god løsning som alternativ energi til producenterne af computere fordi teknologien jo er grøn men det vil nok være lidt svært at bruge en vindmølle som oplader til computeren, da vindmøller jo er noget man ikke bare kan have i lommen. 3. Vandkraft Vandkraft er en god energikilde, dog ikke så effektiv i Danmark da vi ikke har så mange elve som i f.eks. Norge 4. Kinæstetisk kraft/motorisk kraft Kinæstetiskkraft vil ikke kunne betale sig da det ikke kan lave nok elektricitet nok til at køre noget som helst stort. Det ville dog godt kunne lade sig gøre på mindre ting som f.eks. en computer, så det er helt klart en løsningsmulighed til en oplader til en computer 5. Atomkraft Atomkraft er en meget ren energikilde, men risikoen for nedsmeltning og udnyttelse til A-våben er alt for stor, plus at man skal finde en måde at komme af med alt det radioaktive affald. Side 7 af 43\n8 Krav til vores produkt Vedvare energi: Den må ikke udlede CO 2 da det skal være så CO 2 neutralt så muligt. Praktisk: Det skal være så praktisk så muligt. Og det skal være en nem løsning som ikke kræver de stor installations problemer. Pris: Det skal være en billig løsning så alle firmaer ser en god grund til at købe det. Produkt CO 2 udlede 1= meget CO 2 5=ingenCO 2 Praktisk 1= upraktisk 5=meget praktisk Pris 1= dyr 5=billig Vindmølle Vand kraft Motorisk kraft Sol celle I alt Grundet til vi har givet de disse karakter er Produkt CO 2 grund Praktisk grund Pris grund Vindmølle 5 Det er CO 2 neutralt 2 du kan ikke have en vindmølle i alle baghaver i industri kvarter og linen 2 Prisen er sikkert god. Men vis man skal købe en ny grund for at ligge vindmølle eller ligge en masse ledninger for at få den vedvare energi over Vandkraft 5 Det er CO 2 neutralt 1 det er næsten ikke muligt at havde vandkraft i Danmark Motorisk kraft 5 Det er CO 2 neutralt 1 det kræver folk og arbejdes kraft Sol celler 5 Det er CO 2 neutralt 4 det kan stå på taget da mange firmaer har store arealer af tag til firmaet 1 vi skulle igen transporter energien fra en kilde og vi placer ikke selv kilden 4 vis man bruger den rigtige løsning kan man få det billigt 3 det koster meget at installer en sol celle. Side 8 af 43\n9 Tidsplan Aktivitet/uge ansvarlig Uge 43 Uge 44 Uge 45 Uge 46 Uge 47 Uge 48 Uge 49 Problemtræ alle p/u behovserkendelse alle p/u Problemformulering alle p/u p/u Informationssøgning alle p/u p/u Problemanalyse/behovsundersøgelse alle p p/u Rapport Rasmus p/u p/u p/u p/u p/u p/u p/u Rapport Christine p/u p/u p/u p/u p/u p/u p/u Rapport Michael p/u p/u p/u p/u p/u p/u p/u Samfundsfaglig analyse og principper for grafisk design p/u Matematiske modeller p/u u u Politiske bud på løsninger p/u Krav og skitser til den praktiske løsning p/u Delaflevering samfundsfag p/u deadline Forberedelse til udarbejdelsen af den praktiske løsning produkt p p/u Delaflevering matematik p/u deadline Forberede fernisering og arbejde med rapport p/u Samfundsfaglige elementer der skal indgå p/u p/u p/u Medieprodukt p/u Indledning p/u Side 9 af 43\n10 Klima ændringerne Årsagerne I dette afsnit vil vi se på klima årsagerne, hvordan det nu er kommet så langt og vi vil ridse lidt op i grunden til klima problemerne. Man mener de er menneske skabt men nogen mener at grund ligger bag de store eksplosioner på solen og årsagen til den pludselige stigning af jordens temperaturer kommer fra de hede bælger der skabes når disse eksplosioner kommer frem eller at det bare er natur skabt. Og mener ikke at menneskerne kan gøre noget eller har gjort noget for klimaet. Andre mener det er menneskeskabt. Først har landbrug en stor del af skylden, dels på grund af deres dyrs metangas og på grund af deres mange maskiner. Vi har også vores store forbrug af fossile brændstoffer, til bl.a. biler og afbrænding til energi. Der er også det faktum at vi ikke bruger særlig mange penge på vedvarende energi i forhold til de fossile brændstoffer. Dette er grundene til mange mener det er menneske skabt. Vi i gruppen mener det er menneskeskabt men at naturen også kan havde spillet lidt ind. Vi vil gerne gribe mere fat i de to sidste med den vedvarende energi og at vi brænder meget fossile brændstoffer af. Der er nemlig en særlig forbinding mellem lige præcis disse to faktor. Den ene fremskynder nemlig den anden. Det at vi stadig bruger mere og mere energi i f.eks. Kina, gør at der skal brændes mere kul af. Det kan vi også se ved at der åbnes kulkraftværker i Kina om ugen 1. Grunden til vi fortsat skal brænde mere kul af er at vi ikke bruger så mange penge på de vedvarende energikilder. På den måde udleder vi en del mere CO 2. Det der sker når vi udleder CO 2 er vi øger det lag af drivhusgasser der er i atmosfærerne. Jo mere CO 2 vi har i atmosfæren jo flere af jordens infrarøde stråler fanges og holdes tilbage så temperaturen stiger. Vi kan undre os over grunden til at vi ikke bruger pengene til den vedvarende energi. Vi finder svaret hos regering som ikke ønsker at bruge penge på den vedvarende energi. Man kan se at Danmark nyder f.eks. en kæmpe indkomst i de fossile brændstoffer vi henter op fra Nordsøen. Dette er en af de store faktorer for en global opvarmning. Vi i Danmark følger nemlig de andre og lade vores økonomiske vækst stiger mens klimaet langsomt ryger ud af kontrol. Den fejl vi laver er vi ikke tænker på at passe på vores jord og kun på penge. Men som Al gore så fint siger det vi har denne vægt på den ene side har vi en masse guld bare! Jeg ville gerne eje sådan en gul bar. På den anden side har vi hele planeten i dette citat sætter han et fokus på planeten og den måde vi misbruger den uden at tænke på konsekvensen og som han selv siger vis vi ikke har nogen planet hvad gør vi så? (citaterne er oversat og ikke direkte citeret) 1 Jørn Sten Nilsens foredrag Side 10 af 43\n11 Klima ændringerne Klimaændringerne har store konsekvenser, både for os, virksomheder og samfundet. Når vi udelukker store mængder drivhusgasser ligger drivhusgasserne sig som en dyne under vores ozonlag og holder varmen fra jordens udstråling inde. Når kloden bliver varmere får det store konsekvenser for os mennesker, både som en del af samfundet og forskellige virksomheder, men også som enkeltperson. Information d. 6. Oktober 2009, har opstillet et scenarie på hvordan det kunne gå helt til år Det hele starter med at klimatopmødet i København bryder sammen. Grunden til at det bryder sammen er at Kina ikke ville gøre noget for at nedsætte deres CO 2 -udledning hvis ikke vesten gjorde noget drastisk, for at nedsætte deres CO 2 -udledning. Dette går USA ikke med til og topmødet bryder sammen. Derefter går det ellers bare nedad, på grund af den manglende klimaaftale bryder EU s CO 2 -kvote system også ned på grund af at det forringer EU-landenes konkurrenceevne i forhold til lande uden for EU. Den økonomiske krise bliver også ved med at vokse, og oliepriserne stiger. Der kommer flere og flere klimaflygtninge, og værre og værre storme. Havene stiger så meget at ø-grupper som Maldiverne bliver lagt helt under vand, og der kommer mere og mere tørke. Det er et eksempel på hvad der kunne ske, kort fortalt. Dog mærker vi allerede nogle af effekterne på den globale opvarmning. Isen ved Arktis er allerede smeltet så meget, at det har været muligt at sejle hele vejen gennem det arktiske bælte, uden at støde på grund/is. Der er større hedebølger, den første oplevede vi i Europa år 2003, hvor mennesker døde af den 2. Det bliver for eksempel også sjældnere og sjældnere, at vi ser sne i Danmark. Helt konkret kommer der nok til at være dyrere olie- og elpriser. Virksomheder og måske også individet vil komme til at lide under finanskrisen, og samfundene i den verden vi kender i dag kan risikerer at bryde sammen. Som jeg allerede har nævn er der klimaflygtninge, men der vil nok bare komme mange flere end der er nu. Der kunne udbryde krig på grund af olie eller andre mangelvarer, og der ville nok også generelt være en større mistillid i vores verden. En anden problematik er også at det er I-landene der udleder mest CO-2, og det er U-landene det skader mest, med hensyn på tørke, oversvømmelser, tsunamier og lignende naturskabte katastrofer. Der er også problemet med at det er denne og den forrige generation der har udledt disse store mængder CO-2, men det er de næste generationer der kommer til at lide under det. 2 Information d. 6. oktober 2009 Side 11 af 43\n12 Forsøgte løsninger på klimaproblemerne I dette afsnit vil jeg gerne se lidt på de forskellige initiativer der er blevet taget overfor de klimaproblemer vi har i dag. Både internationalt, politisk her i Danmark, Virksomhedernes og den enkelte borger. Internationalt et stort samarbejde Internationalt har vi gjort en del ting for at få disse klimaproblemer løst. Vi har lagt mange planer, som mange er med på. Men hvor meget har vi egentlig gjort? Her er et par at de initiativer der er blevet taget: Kyoto-aftalen Kyoto-aftalen er en international aftale, som har til formål at beskytte jordens klima. De lande, der tiltræder traktaten forpligter sig til at begrænse og senere reducere udledningen af CO 2 og fem andre drivhusgasser. Traktaten er en videreførelse af FN konventionen "United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC)". Med Kyoto-protokollen har EU forpligtet sig selv til at nedbringe udledningen af vores drivhusgasser i perioden til et niveau, der ligger 8 procent under niveauet i år Danmark er med til at præge den internationale og europæiske energipolitik og fremme af danske energiteknologiske løsninger. Energi er højt på den internationale dagsorden. Energistyrelsen er med til at præge den internationale energipolitik og søger at fremme Danmarks internationale position og styrke eksportmulighederne for dansk know how og energiteknologiske løsninger i forskellige fora såsom EU, IEA, Energicharteret, OECD, FN, Nordisk Råd og IRENA samt gennem multilaterale og bilaterale aftaler. - Energistyrelsen Energicharteret Energi Charter Traktaten (ECT) er en multilateral traktat, som blev lavet lige efter det sovjetiske sammenbrud i de tidlige 1990 ere som et forsøg på at skabe en stabil energiforsyning og at øge investeringer i energisektoren i det, der tidligere var det sovjetiske imperium, og i Østeuropa 4. Udover denne hovedopgave med at sikre et stabilt investeringsklima så omfatter ECT også en forøgelse af energieffektiviseringsløsninger baseret af tillægsprotokollen om energieffektivisering og miljø (PEEREA 5 ). ECT og PEEREA blev underskrevet i 1994 og trådte i kraft i stater i USA, EU og traktaten Euratom 6 har underskrevet eller tiltrådt traktaten heriblandt Rusland, som ikke har godkendt traktaten COP15-10/ Energistyrelsen - 10/ Energy Charter Secretariat 10/ Folketinget 10/11-09 Side 12 af 43\n13 Danmark tager sin tjørn Her i Danmark har vi snakket meget, diskuteret meget og vi har fundet frem til et par ting: Kyoto: Som bidrag til Kyoto-protokollen har vi, her i Danmark, forpligtet os til en reduktion på 21 procent af udledningen i forhold til niveauet i Regeringens vision er, at vi på længere sigt skal være 100 % uafhængig af fossile brændstoffer. Som led i denne plan arbejder vi på at reducere vores drivhusgasudledninger. Målet skal nås gennem nationale tiltag og via EU's kvotehandelssystem. Danmarks allokeringsplan: Dansk energipolitik står på tre ben: forsyningssikkerhed, klimahensyn og omkostningseffektivitet. Regeringens vision er et samfund uafhængigt af fossile brændsler - Energistyrelsen Regeringens vision er, at Danmark på sigt skal være 100 % uafhængig af fossile brændsler. Som led i denne vision arbejder Danmark på at reducere sine drivhusgasudledninger. I Kyoto-protokollen har Danmark forpligtet sig til at nedbringe udledningen af drivhusgasser i perioden med 21 % i forhold til niveauet i Danmarks korrigerede CO 2 -udledning er faldet med over 13 % siden 1990 . - Energistyrelsen Alle EU-lande skal forud for hver periode under Kyoto-protokollen lave en allokeringsplan 8. Dansk energibesparelse: En central del af vores energipolitik er energibesparelser og energieffektivisering, som gør at vi begrænser vores energiforbrug. Der er brug for store energibesparelser inde for alle områder. Vi skal bruge mindre energi i vores boliger, i virksomheder og der skal gøres en særlig indsats i de offentlige institutioner. I denne energipolitiske aftale er der fastlagt en del ambitiøse målsætninger for energibesparelsesindsatsen. De årlige energibesparelser skal være 1,5 procent af det endelige energiforbrug i 2006, det svarer til ca boligers energiforbrug. Derudover skal vi reducere bruttoenergiforbruget med 4 procent i 2020 i forhold til 2006 . 7 Side 13 af 43\n14 Virksomhederne Difko 9 Grøn strøm er fremtiden. Ikke mindst er det en stor fordel for miljøet og dermed for de næste generationer, at vi alle tænker på, hvordan vi anvender energiressourcerne. Derfor har Difko valgt at blive en grøn virksomhed. Difko har købt grønne certifikater, som svarer til hele virksomhedens elforbrug i Et grønt certifikat er et bevis for, at der er produceret én MWh CO2 fri strøm. Ved at købe grønne certifikater nu sikrer man leverance af CO2 neutral energi i fremtiden. Det er en længerevarende proces at skabe flere vedvarende energikilder, så det bør igangsættes hurtigst muligt. Dmt DMT EuroGros ApS er en grøn virksomhed. Vi tænker på miljøet i alle vores handlinger. Det gælder både, når vi planlægger belysning på kontoret, vælger biler til vores sælgere samt den helt store post, Grønne certifikater. En grøn profil er vigtig i denne tid. Men den skal også kunne dokumenteres. Ved køb af grønne certifikater får din virksomhed dokumentation for, at en mængde strøm, svarende til din virksomheds strømforbrug, kommer fra en danskejet og dansk produceret vindmølle. Dermed har den strøm, der er brugt på at producere din virksomheds produkter, været CO2 neutral. Det er ikke kun miljøet, der er den store vinder, når der tales om grønne certifikater. Din virksomheds investering i en grøn profil vil også kunne mærkes på bundlinjen. - RECS International når vi transporterer varer fra Italien til vore kunder i Skandinavien. Vi forsøger at transportere mest muligt gods på Jernbanen, og i dag er vi oppe på at over 80 % af godsmængden bliver transporteret på skinner Side 14 af 43\n15 Den enkelte borger Det som den enkelte borger egentlig kunne gøre, er at lytte til alle de forskellige råd, som man får fra bl.a. Klima- og energiguiden 12. Hvis alle i Danmark tog det initiativ og valgte at slukke for sine maskiner på kontakten eller f.eks. tage kortere bade, så ville man ikke kun hjælpe miljøet og klimaet, men også din egen elregning. Så får du flere penge på lommen, og dem kan du så bruge på flere nye og mere effektive maskiner. Til sidst ender du med et stort overskud, som du så kan bruge på andre goder. Gode elvaner er vejen til en lavere elregning og et bedre klima. Langt de fleste familier kan skære 10 % af elforbruget væk uden at sænke komforten. Der er f.eks. op til kr. at spare på elregningen i en computers levetid, hvis du vælger en energieffektiv model. Reducér energiforbruget, når dine elapparater ikke er i brug. Sluk for kontakten på apparatet eller brug en elspareskinne. Så behøver du kun at slukke ét sted. Mange især ældre apparater har et højt standby forbrug. Det gælder ikke mindst IT-udstyr, tv og andet medieudstyr. En anden ting man kunne gøre, er at anskaffe sig en mere Co 2 -neutral bil. Den er godt nok lidt dyrere end en benzinbil, men du kommer meget hurtigt til at tjene pengene ind. Energimærkning af elektronisk udstyr giver dig mulighed for at vælge de mest energieffektive apparater. Der findes forskellige mærkningsordninger bl.a. Blomsten og Svanen, der er de europæiske og nordiske miljømærker Klima- og Energiguiden. I stedet for at betale i dyre domme for benzin, så kan du hælde madolie på tanken eller bare sætte den i stikkontakten. Men så er der selvfølgelig dem der siger: en miljø bil er grim, og så siger den ikke noget. Det skal den! Men der tager de så fejl. Tesla Motors 13, et firma i USA, producerer smarte elbiler. De er nu også begyndt at sælge deres biler her i Europa 14. Tesla Roadster :imagepanel:phot_link:1:ilinklistener:: Side 15 af 43\n16 Forbedringer af computere og produktionen bag Producenterne og virksomhederne. Producenternes ideer om, hvad grøn it er, begrænser sig desværre for øjeblikket til pc'er, der bruger mindre strøm, CPU'er, der producerer mindre varme, og skærme, der har et lavere strømforbrug. På kun to år skulle virksomhederne kunne tjene investeringen på nye skærme ind, hvis de skifter de gamle strømslugende ud. Hvis grøn it skal batte noget, skal begrebet gøres meget bredere. I stedet for at falde for hurtige reklametrick, må vi se seriøst på, hvad det bør omfatte. Emnet er langt mere omfattende og kræver en grundig gennemgang af produktionen, brugen og bortskaffelsen af itapparater - og en gennemgang af apparaternes livsforløb - før man kan begynde at tale om grøn it 15. Dette initiativ er blevet taget verdenen over, da alle er med på at vi skal prøve at gøre computeren mere miljøvenlig, da den bliver brugt af alle. Et andet oplagt initiativ der lyder meget lovende er Cradle to Cradle (vugge til vugge) metoden. Cradle to Cradle går i korte træk ud på at vi designer vores levevis og moderne goder sådan, at vores affald bliver næringsstoffer for de kommende generationer af produkter, råmaterialer og alt levende. I stedet for at fremstille produkter der bliver til affald, der forurener og fylder på vores lossepladser i slutningen af deres levetid, så fokuserer vi på at designe med hele livscyklussen for øje. Det handler ikke om at lave ting der gør mindre skade eller gå tilbage til en livsstil, hvor vi forbruger mindre, men om at skabe produkter, huse, ja endda hele byer som aktivt bidrager til livscyklussen. For hvad den enkelte borger angår så er der ikke så meget man kan lave. Man kan købe en mere miljørigtig computer, men det er lidt svært da de som regel er dyrere. Ellers så kan man gøre som de fleste har. Nemlig at købe el spareskinner, som man sætter computeren og alle andre ting der bruges til den, til. Når man så slukker computeren, så behøver man ikke længere at tænke på at skulle slukke de andre ting. For det gør de nemlig selv. 15 Side 16 af 43\n17 Hvad kan politikerne gøre: Vi kan se at politikerne kan gøre mange ting for at gøre klimaet en tjeneste. En ting man kunne gøre var at investere i vedvarende energi, og så lukke kulkraftværker. Men denne udvikling ligger så langt ude i fremtiden at man kan gøre mere drastiske ting. Man kunne forbyde kød produktion eller sætte høje skatter på, man kunne gøre offentlig transport gratis og sætte flere toge og lignende ind. Derefter kunne man sætte benzinpriserne op, for at tvinge bilister og andre der fører motoriserede køretøjer til at tage den offentlige transport. Men i stedet for give belønninger til de mennesker der kører i el- og brintbiler. Men det absolut bedste de kan gøre er at investere i vedvarende energi og sørge for at gøre alt så CO 2 -neutralt som muligt. F.eks. at gøre produktionen af computere helt CO 2 -neutral ved at ligge solceller på fabrikkernes flade tage. På denne måde vil firmaet være i stand til at producer egen energi. En af disse grunde til at de ikke vil udføre alt dette ligger nok i de økonomiske årsager. Hvis de forbød kødproduktionen ville vores store svine eksport jo gå til grunden og en af vores store økonomiske indtægter ville forsvinde og vi ville miste en masse penge. Også offentlig transport er en god indtægt da der kommer skatter ind. Vi ved vi har et problem men vi ønsker ikke at skade vores økonomi mere end højst nødvendigt. Side 17 af 43\n18 Oppositionen: Enhedslisten: Enhedslisten er et grønt parti. Vi leverer realistiske klimapolitiske forslag, der er nødvendige i en tid, hvor klimaforandringer truer. Det gør vi f.eks., når vi kræver at staten opkøber og destruerer en CO 2 kvote hver eneste gang danskerne sammen sparer en CO 2 kvote. Eller ved at tage cyklen og lade bilen stå eller ved at slukke for stand by apparaterne - simpelt, effektivt og letforståeligt. Enhedslisten er det eneste parti i Folketinget, der tør sige, at klimakrisen ikke kan løses på kapitalismens vilkår - at vækst for vækstens skyld har spillet fallit. 16 Direkte citat. Som det ser ud nu virker det ikke som om partiet har de store muligheder for at fører det ud i livet de gerne vil. Men ud fra deres hjemmeside virker deres politik meget miljø venlig, men på grund af størrelsen og udbredelsen af partiet kan jeg ikke se hvor meget de virkelig ville gøre. Socialt folkeparti: SF vil arbejde for: En ny vindmøllepark på havet hvert andet år. Billigere og bedre kollektiv trafik. Energisparende forbrug gøres billigt - alle elpærer skiftes til sparepære 17 Direkte citat. Her ser vi jo at partiet gør en indsat for at få det med klimaet men også de har det svært da de ikke helt kan danner en regering men er et af de større partier. Socialdemokraterne: Danmark skal som det første land i verden være CO 2 -neutrale om 20år. Danmarks energisystem skal om 40 år være baseret på 100 % vedvarende energi og dermed være uafhængig af fossile brændsler som kul, gas og olie 18 Direkte citat. Sociale demokraterne ligger mere vægt på det offentlige velvære end miljø. De har også en da begge udsagn har den samme betydning bare forskellige udløbsdatoer. Radikal venstre: Vi skal tage ansvar for det globale klima og gå forrest med udviklingen af intelligente og bæredygtige teknologier. Vi ønsker at give et grønnere Danmark videre til vores børn og børnebørn. 19 Direkte citat. Partiet her er ikke længer et stort parti og har mistet mange mandater ved sidste valg så deres indflydelse er blevet betydelig minder. Men der ud over ligger de højere vægt på skole end miljøet. Jeg kan ud fra disse citater se her ville være større chance for at vi ville ku tvinge firma til at blive miljø venlig vis denne del af parti linjen sad på magten. Vi kan se på deres citater de er klar på miljøet er et problem som de ønsker at gøre noget ved. Til valget i november 2007 sagde Helle Torning at hun ønskede at en stor del af Dansk energi skulle komme fra vindmøller eller andet vedvarende energi. Som der skrives i citat over at A ønsker at gøre dansk energi skal være 100% vedvarende Side 18 af 43\n19 Regeringen: Venstre: Danmark skal være et foregangsland når det kommer til at reducere CO2-udledningen. Vi skal gå forrest i internationale forhandlinger for at nå ambitiøse fælles mål. klimatopmødet i København i december er en afgørende milepæl på vejen. 20 Direkte citat Som regerings parti med et ikke særlig stort fokus på klima tror jeg ikke på dette citat. Også oppositionen mener venstre havde en slap miljø politik først efter den nye valg periode har de strammet op på det grønne område. Konservativ: Konservative er Danmarks grønne parti og vi ønsker at aflevere et grønnere Danmark end det, vi overtog. Vi vil videreføre miljø-milliarden og beskytte vandmiljøet. 21 Direkte citat. Som regerings parti med et ikke særlig stort fokus på klima tror jeg ikke på dette citat. Da en af deres mærke sager er laver skat, vi er ikke i stand til både at gøre klimaet beder og formindske vores skat. Dansk folkeparti: Ja. Vi skal passe på vores naturressourcer, og vi støtter de initiativer, der er sund fornuft. Men vi ønsker, at miljøpolitik skal føres ud fra reel viden og ikke ud fra modeluner. 22 Direkte citat. Dansk folkepartis er det eneste parti der ikke syndes at klima problemet er et problem. Som så tydeligt siger i citatet syndes de klima problemerne er en opreklemert løgn og de har også støttet videnskabsmænd, i dette års finnens opgørelse 23, der siger det de mener nemlig at klima problemet er natur skabt og ikke et større problem. Jeg kan ud fra citater se at den højere del af parti linjen ikke ville være villig til at tvinge firma til at bruge formuer på at lave et CO 2 venligt / neutralt produktion Samfundsfags lærer Jørn Side 19 af 43\n20 Græsrodsbevægelser og interesseorganisationers indflydelse En måde de to forskellige organisation kan påvirke politikerne på er ved at skriv et forsalg og sende det ind til politikerne så de kan undersøge og kigge på det. En underskift indsamling der fortæller politikerne at så mange mennesker i befolkningen syndes ikke dette er en god ide, eller syndes det her er en dog ide. En anden måde er ved at lave civil ulydighed så som demonstrationer, som enten forhindrer et bygningsværk i at blive opført eller en tur op og ned af gaden. Et godt eksempel på det er Greenpeace der mange gange har sørget for at der ikke ku bygges mere ved kulkraftværker udvides osv. Og så er der også medierne. Der er mange måder at få fat i dem på. En demonstration en tale en happening en tilstrækkelig stor strike. Alle disse ting ville fange medierne og de ville sætte fokus på emnet for organisation og på den måde vække politikernes interesse. En kampagne betalt ind i media som reklamer kan også vække opmærksomheden. WWF er en kendt interesseorganisation. De bliver også støttet af staten til at køre deres arbejde. De har lavet en aftale med CODAN der skal udarbejde en forsikring med et klimavenligt profil 24. Det vil sige de har fremarbejdet en kampagne med CODAN. Nogen bruger også nettet som et basis for deres budskab. F.eks. har Danmarks naturfrednings forening en masse firmaer der støtter dem i deres kampagner, de har også krav til de forskellige kommuner der fortæller hvad de skal gøre. Så vis en organisation fanger folks opmærksomhed kan de spille en stor rolle. I København skal der være et klima topmøde vor organisation og bevægelser som Greenpeace og WWF vil optræde en del og prøve at fortælle de mange politiker der kun ser blødt på problemet vor stort dette problem endelig er. Politikerne er nemlig begyndt at løsne sig lidt og aftalerne er begyndt at gå galt. Vi kan se at politikerne ikke er villige til at gøre det nødvendige. Det er så her organisationerne skal ind og vise de ikke er tilfredse og det skal helst udvikle sig til at politikerne for gjort det der skal til. 24 Side 20 af 43


MENS CASHMERE V-NECK-AW\nDen klassiske Men's V-neck sweater består af 100% ren cashmere,glatstrik 9gg, som giver dig en blød og behagelig trøje, du kan bruge til alt. Trøjen er ideel som en klassisk sweater og et “must have” i din basis garderobe. Med cashmere er du altid velklædt og en trøje med V-hals kan bruges både når du er mere formelt klædt på eller i din fritid - til et par jeans, en skjorte eller en t-shirt.\nTrøjen med V-hals er afsluttet med ribkanter i både ærmer, hals kant og bund. Pasformen er almindelig, og vi anbefaler derfor at du vælger din sædvanlige størrelse. Den findes i størrelse S-XXL og er du i tvivl om størrelsen, kan du kontakte os - så vil vi prøve at vejlede dig om størrelse på bedste vis. Vi har desuden gratis returnering, som du også nemt kan benytte dig af, hvis den valgte størrelse ikke passer dig som forventet.\nMens V-neck findes i klassiske, neutrale af farver og nuancer, som spænder fra lyse til mørke farver, så der er noget til enhver årstid, humør og smag. Trøjen indgår ligeledes i vores 2styks tilbud, hvor du opnår rabat ved køb af 2 herretrøjer.


Aarhus Havn · Ekspertudvalg om havnelov\nDe store kommunale selvstyrehavne skal fremover organiseres i to aktieselskaber. Ét selskab, der varetager havneinfrastrukturen og et andet selskab, der varetager kommercielle aktiviteter. Det mener i hvert fald det ekspertudvalg, der blev nedsat i 2017 af transport-, bygnings- og boligminister Ole Birk Olesen med henblik på en revision af Havneloven.\nEkspertudvalget, der for nylig er kommet med deres anbefaling, har haft fokus på, at konkurrencen mellem offentlige og private virksomheder i havnesektoren skal ske på fair og lige vilkår, ligesom der skal være klare regler for forholdet mellem kommuner, havne og private virksomheder på havnene. Desuden skal der være overensstemmelse med EU’s statsstøtteregler på havneområdet.\nEt enigt ekspertudvalg, der består af eksperter inden for jura, økonomi, statsstøtteregler mm. samt repræsentanter fra havnene og de private virksomheder på havnene, anbefaler således, at de større offentligt ejede erhvervshavne fremover skal organiseres i to aktieselskaber. Mindre havne bør til gengæld fortsætte som kommunale havne under lempeligere regler.\nI det ene aktieselskab placeres den offentlige opgavevaretagelse vedrørende havneinfrastruktur som fx havnearealer med spor, veje, kajpladser, kajmure, moler og dækkende værker, indre bassiner m.m. Og i det andet aktieselskab – et suprastrukturaktieselskab - placeres fx pakhuse, terminalbygninger, kraner, mobilt udstyr til levering af transportrelaterede havnetjenester m.v. Ekspertudvalget foreslår armslængdevilkår for interaktion mellem de to typer af selskaber.\nEn sådan opdeling vil ifølge ekspertudvalget modvirke risikoen for krydssubsidiering mellem offentligt støttede aktiviteter og kommercielle aktiviteter.\nFor at styrke de private aktører i havnene anbefaler ekspertudvalget, at der etableres et tilsyns- og klageorgan med effektive sanktionsbeføjelser.\nRegeringen skal drøfte ekspertudvalgets beslutning. Derefter forventes det, at regeringen vil udarbejde et forslag til revision af den nuværende havnelov, og ekspertudvalgets arbejde forventes at indgå i den revision. Forslaget til ny havnelov vil herefter blive sendt i høring.


sanser Archives - Aggerbeck Terapi\nFå dobbelt så meget ud af din ferie!\nMange af os har travlt op til ferien. Der er så mange ting, der skal afsluttes og ordnes , før vi kan tillade os at tage nogle uger fri for at nyde sommeren. Og når ferien så endelig kommer, går der ofte nogle dage, før vi kan falde ned, hvis vi overhovedet kan. For ofte har vi så mange tanker, der stadig fylder fra en hektisk hverdag. Vi går derfor rundt og føler os småstressede, selvom vi har ferie. Og måske bliver vi rastløse af pludselig ikke at skulle ordne en masse. Vi kaster os ud i alverdens aktiviteter, når det, vi dybest set ofte har brug for, er at slappe helt af. Men vores sympatiske nervesystem er stadig oppe at køre, så vi holder os beskæftigede og sørger hele tiden at planlægge den næste aktivitet hver dag i ferien. Og det er synd, for vi får ikke nok ud af vores ferie, fordi vi ikke er helt nærværende. Vi oplever måske en masse, men kommer ikke på job igen med fornyet energi. Nogle af os synes ligefrem, at det er dejligt, at ferien er overstået, og hverdagen igen er i vante rammer.\nHar du svært ved at komme ned i tempo og slappe helt af i ferien, så skriv dine tanker ned i en notesbog eller din dagbog, hvis du har sådan en, når du mærker, at de fjerner dig fra nuet. Luk bogen og beslut dig for at tage dig af de nedskrevne tanker senere, hvis det er nødvendigt til den tid. Lige nu og her behøver du ikke beskæftige dig med dem, for du har ferie. Skulle tanker, som fjerner dig fra nuet, alligevel dukke op, så skriv dem ned igen. Sig også til dig selv, at det kun er tanker og lad være med at bruge mere tid på dem. Tankerne må gerne være der, men du behøver ikke bruge en masse tid på dem.\nDu kan få dobbelt så meget ud af din ferie, hvis du tillader dig selv at give slip på de mange tanker – som nævnt ved at skrive dem ned, men også ved at bruge dine sanser hver dag i ferien. Er du ved stranden, så fokuser på solen, der varmer din krop, på lyden af bølgerne der slår mod kysten, de glade børnestemmer, og hvad du ellers kan høre. Fokuser skiftevis mellem de forskellige lyde, og lyt også til alle lydene på én gang. Går du i skoven, så læg mærke til lyden af dine skosåler mod skovbunden, når du bevæger dig, lyt til fuglesang og lad dine øjne søge efter noget smukt, som de kan dvæle ved.\nTræk vejret dybt ned i maven flere gange hver dag, og nyd at du er til, bare fordi du er til – ikke fordi du er god til at udrette en masse. Smag på den mad, du spiser og nyd hver en bid. Føl ikke at du synder, når du spiser is og drikker et køligt glas vin, men nyd det. Vær til stede og sug ferien ind fra sekund til sekund – og du vil opleve, at du har haft en dejlig lang og energigivende ferie, når du kommer hjem.


Lykkeskov stadig fortrøstningsfuld – Faceoff.dk\nSønderjyskE’s spil har ikke fungeret på de seneste, kulminerende med en række overraskende nederlag på hjemmebane og senest 2-4-tabet i Rungsted tirsdag aften. Det skuffende spil og publikums stigende irritation på lægterne i SE Arena er dog ikke noget, der som sådan bekymrer sønderjydernes kaptajn Kim Lykkeskov, siger han i dag til nordschleswiger.dk.\n– De andre sæsoner har vi også været gennem et dyk, inden vi har fået samlet os op i slutspillet. I den her sæson har vores formdyk måske været lidt længere end normalt, men det behøver ikke betyde noget til syvende og sidst. Jeg hører også fra enkelte fans, at det er den rene elendighed i den her sæson, men vi er kun fire point fra førstepladsen. Så et eller andet må vi have gjort rigtigt, siger Kim Lykkeskov til avisen.\n– Folk er blevet en smule forvænte. Jeg forstår frustrationen, hvis vi taber, men man går bare ikke lige ud og vinder en ishockeykamp sådan lige. Det er meget muligt, at enkelte fans mener, at vi har “sejret os til døde”, men den følelse kender vi spillere ikke. Man bliver aldrig mæt af sejre, og vi forsøger altid at vinde den næste kamp, siger Kim Lykkeskov til nordschleswiger.dk.\nEn af forklaringerne på SønderjyskE’s svingende form, påpeger Kim Lykkeskov, kan være de mange ændringer i truppen i den sidste tid.\n– Det er ikke nogen undskyldning, nærmere en forklaring og jeg fornemmer, at vi er på rette vej frem mod slutspillet, siger SønderjyskE-kaptajnen til nordschleswiger.dk.


Nu er det vedtaget: EU-direktiv skal beskytte whistleblowere | Magisterbladet\nAktuel side: Nu er det vedtaget: EU-direktiv skal beskytte whistleblowere\nDansk Magisterforening Whistleblower Ytringsfrihed\nCamilla Gregersen håber, at den danske regering vil udvide reglerne, så de også omfatter dem, der indberetter om ulovlige arbejdsforhold og vilkår.\n"Der venter nu et arbejde for den danske regering med at omsætte direktivet til dansk lovgivning. Her vil jeg opfordre politikerne til at udvide beskyttelsen, så dem, der går videre med oplysninger om ulovligheder om arbejdsforhold og arbejdsvilkår også får beskyttelse".\nKun hver 10. magister tør stå frem\nEn ny analyse fra Dansk Magisterforening viser også, at mange magistre ikke tør stå frem, når de har oplevet kritisable forhold på deres arbejdsplads.\nDet er ikke til at sige, om der i det enkelte tilfælde er tale om EU-lovbrud, som direktivet tager hånd om, men det giver et meget godt billede af, hvordan frygten for repressalier får mange magistre til at tie.\nI undersøgelsen svarer mere end hver fjerde magister, at de har oplevet kritisable forhold på deres arbejdsplads, som offentligheden burde vide om.\nAlligevel er det kun omkring hver tiende, der har udtalt sig om det offentligt.\nFire ud af ti mener, at det vil have negative konsekvenser at udtale sig i offentligheden om kritisable forhold på arbejdspladsen.


Fem fra i dag: Sarah Louises søn kæmper for livet... | SE og HØR\nFem fra i dag: Sarah Louises søn kæmper for livet...\nSarah Louise Christiansens nyfødte søn kæmper for livet.\nHar du tjek på dagen i dag? Lukas Graham skal have en datter, Kira Eggers er blevet single, Dennis Knudsen fylder år og Daniel Agger indstiller karrieren\n1. Sarah Louises søn kæmper for livet.\nBloggeren Sarah Louise Christiansen har født sit tredje barn - en lille dreng - men ikke alt gik efter planen, da sønnen kom til verden ved kejsersnit.\nDen lille dreng - Arthur - kæmper netop nu for livet, skriver Sarah Louise i et blogindlæg.\n- Han var fin og vejede næsten 2700 gram. Men pludselig blev han blå, skriver hun.\nSønnen havde fået fostervand i lungerne, og dagen efter fødslen gik der hul på hans ene lunge.\nHan er nu lagt i respirator på intensivafdelingen, og Sarah Louise beder sine følgere bede en bøn for sønnen.\nLæs mere om den tragiske fødsel her.\n2. Kira Eggers er blevet single.\nDejlige Kira Eggers er ledig på markedet og single, efter at forholdet til Dan Vithus Gabriel Laustsen er ophørt.\nSE og HØR kunne torsdag afsløre kendisbruddet, som ifølge Kira Eggers er foregået uden dramatik og efter en fælles beslutning.\n- Vi har taget en fælles beslutning, og det er at gå fra hinanden. I de fire år vi har været sammen, har jeg personligt været død af grin utallige gange, følt mig elsket, når jeg mindst har fortjent det, og haft en i mit liv, der har givet mig masser af oplevelser og plads til at være mig selv, siger Kira Eggers blandet andet om bruddet.\n3. Lukas Graham afslører kønnet på sit kommende barn.\nDen danske superstjerne Lukas Forchhammer Graham bliver far i eftersommeren, og har indtil videre holdt det hemmeligt, om det var en søn eller datter, der titter frem, når han bliver far for første gang.\nMen onsdag på Sølund Festival, der er en musikfestival for udviklingshæmmede, afslørede Lukas, at han skal være far til en lille datter.\nHan glæder sig meget til at holde fri i september og oktober for at tage imod den lille ny i et ellers hårdt presset program.\nLæs mere om Lukas Forchhammer Grahams afsløring af kønnet på det kommende barn og se et interview med ham her.\n4. Daniel Agger indstiller karrieren.\nDet danske fodboldlandsholds anfører, Daniel Agger, fortalte for et par uger siden, at han stopper i hjerteklubben Brøndby IF, som han kom til efter en lang, fornem karriere i Liverpool. Agger var i sin tid en gave til Brøndby og klubbens mange fans fra klubbens stærke mand, Jan Bech Andersen.\nAgger skulle have ført Brøndby tilbage til toppen af dansk fodbold, men skader og en krop mærket af mange, hårde år i Premier League betød, at Agger aldrig kom til at spille den rolle i Brøndby, han havde håbet, og i den forgangne sæson ende klubben fra den københavnske vestegn også uden for medaljerækken.\nDer var spekuleret i, at Agger muligvis tog et år eller to i tyrkisk fodbold, men torsdag afslørede han, at han indstiller den aktive karriere som fodboldspiller.\n5. Dennis Knudsen fylder år.\nI dag kan hele Danmarks kendisfrisør fejre sin 53 års fødselsdag. I den anledning har vi på SE og HØR samlet et stort galleri fyldt med billeder fra Dennis Knudsens liv.\nDennis Knudsen oplyste for få dage siden, at han lukker sin butik i København for at forfølge en karriere i udlandet.\nMen inden han stikker af, vil vi gerne lige give dig et galleri med den livsglade kendis-frisør og make up-artist.