1 for Vrejlev-Hæstrup sogne 3 17 ÅRGANG Find mere lokalstof på:\n2 Vrejlev Kirke Hæstrup Kirke AKTIVITETSKALENDER Gudstjenester i Vrejlev og Hæstrup kirker Indre Missions samfund Søndag den 3. september (Matt. 12, 31-42) Vrejlev Kirke: Ingen Hæstrup Kirke: kl. 10 Søndag den 10. september (Matt. 20, 20-28) Vrejlev Kirke: kl Knud Erik Nielsen Hæstrup Kirke: kl. 9 Kirsten Munkholt Torsdag den 14. september Vrejlev Kirke: kl børnegudstjeneste Søndag den 17. september (Joh. 5, 1-15) Vrejlev Kirke: kl Hæstrup Kirke: kl Søndag den 24. september (Luk. 10, 38-42) Vrejlev Kirke: kl Hæstrup Kirke: kl Søndag den 1. oktober (Joh. 11, 19-45) Vrejlev Kirke: Ingen Hæstrup Kirke: kl Fælles høstgudstjeneste Søndag den 8. oktober (Mark. 2, 14-22) Vrejlev Kirke: kl Hæstrup Kirke: kl Søndag den 15. oktober (Joh. 15, 1-11) Vrejlev Kirke: kl. 9 Kirsten Munkholt Hæstrup Kirke: Ingen Søndag den 22. oktober (Joh. 1, 35-51) Vrejlev Kirke: kl Hæstrup Kirke: kl Søndag den 29. oktober (Joh. 21, 28-44) Vrejlev Kirke: kl Hæstrup Kirke: kl Søndag den 5. november (Matt. 5, eller 5, 1-12) Vrejlev Kirke: kl Hæstrup Kirke: kl Søndag den 12. november (Matt. 18, 1-14) Vrejlev Kirke: kl.9.30 Hæstrup Kirke: kl Søndag den 19. november (Mark. 12, 38-44) Vrejlev Kirke: kl.9 ved Lars- Eric Stephansen Hæstrup Kirke: Ingen Søndag den 26. november (Matt. 11, 25-30) Vrejlev: kl Hæstrup kl Torsdag den 14.9 kl : Fælles samfundsmøde i Vrå Missionshus Fredag den 29.9 kl. 20: Sangaften hos Hanne og Per Møller, Smedievejen 95 Mandag den kl. 20: Møde i Sognehuset. Taler: Sømandsmissionær Poul Nielsen, Lørslev Tirsdag den 7.11 kl. 20: Bedemøde hos Margit og Erik Christensen, Bastholmmøllevej 175 Torsdag den kl : Fælles samfundsmøde i Tårs Missionshus Tirsdag den kl. 20: Bibelkredsmøde hos Ruth og Ole Kristiansen, Gl. Rønnebjergvej 85 Mandag den kl. 20: Hjemmemøde hos Inga og Åge Thomassen, Harkenvej 39, Rakkeby. Taler: Elna Olesen, Brønderslev Mandag den 4.12 kl. 20: Adventsmøde i Sognehuset. Taler: Sognepræst Kirsten Munkholt, Tårs Kontaktperson: Erik Christensen. Tlf Alle er velkomne Menighedsrådsmøder - Vrejlev sogn Søndag den 3. december (Matt.21, 1-9) Vrejlev Kirke: kl Hæstrup Kirke: kl Torsdag den 28. september kl. 19 (fællesmøde med Hæstrup) Torsdag den 26. oktober kl. 19: (Vrejlev) Torsdag den 23. november kl. 19 (fællesmøde med Hæstrup) Alle møder er offentlige og afholdes normalt i Sognehuset.. Dagsordner, regnskab og budget er er fremlagt på kirkegårdskontoret 1 uge før mødedatoen. Referater fremlægges samme sted. Sognearrangementer Læs mere siderne 23-27\n3 Udebliver Lokal: Ring tlf Lidt som at sætte et løg Hvad var det dog som vi fik øjnene op for, da der kom en udefra og sagde I kan noget, hvis I vil Og det ville vi så. Vi har fået øjnene åbnet, så vi ser hinandens muligheder, og ser de muligheder vi har, hvis vi står sammen. Hvad er der ikke sat gang i her i området i den seneste tid? Forskellige projekter som styrker sammenholdet, og først og fremmest: Når vi trækker på samme hammel, har vi også styrke til at arbejde på at gøre vores område attraktivt udadtil. Det er med projekterne som med at sætte løg. Blomsten kommer først af det løg, man satte året før. Næste år kommer der flere små løg og de følgende år kommer der flere og flere. Måske er der også enkelte, der ikke er så livskraftige. De går til, og det er så i orden. Men lad os gøde jorden for de projekter, der er sat i gang, så de får de bedste betingelser for at trives. Lad os støtte op om dem, som tager initiativer og arbejder for vort område. Mange spændende ting er i støbeskeen lige nu. Lad mig nævne projekter som Børn og unge klubben, motionscenteret som snart står færdigt, Poulstrup som årets børneby, Kunstudstillingen, der føres videre med nye aktører. Stiprojektet Klosterruten, som vil være give en ny mulighed for at gå ture i omegnen. Foreninger arbejder nu sammen om forskellige arrangementer, f.eks. udflugter og kulturelle arrangementer som foredrag og teaterforestillinger. Der er mange, der gør et stort arbejde og en god indsats. Der er brug for, at vi tænker kreativt i bestræbelserne for at gøre livsbetingelserne for os selv og vore efterkommere så gode som mulige. Der er brug for mennesker, der kan fortælle vore politikere, at vi er et område der gerne vil være på forkant med udviklingen, - og vil leve godt og leve videre. Edith Jess Gudstjenester m.v....side 2 Leder...3 Da orkanen Katrina ramte New Orleans...4 Bastholmskolerne...6 Spejderne: Vandretur på Lifjell...10 Lokalhistorisk arkiv...13 Møllehaven: Majmarked i Harken...14 HUGF: Festlige idrætsdage i Harken...15 Fra Høgsted til Europas køkkener...15 Multinetværket: Fuld speed på Klosterruten...16 Nyt fra Aktivitetscentret...18 Borgerforeningen H på dyrskue...19 Folkedanserne...20 Tandemcyklerne...20 Vrejlev-Hæstrup Hallen: Nyt motionscenter...21 Multinetværket: Kunstudstilling i september...22 Multinetværket: Børn og unge laver klub...23 Menighedsrådene: Ungdoms- og voksenkor...23 Replik: Afrikansk præst i folkekirken-hvorfor?...24 Replik: Højskoleaftener...25 Replik: Lone Hertz på skolen...25 Replik: Fra sognepræsten...26 Menighedsrådet: Fællesskabsprojekt...27 Menighedsrådet: Syng sammen aftener...27 Rejsebrev: Ambassadør i Canada a: Troll Mountain...31 PV sport 81: Danacup...34 Ministrup: Legepladsen fyldte 35 år...34 Gadespejlet: Nordenfjords igen...35 Det vilde liv omkring motorvejen...36 Dyredag i Skovager...38 BLADET FORSIDEBILLEDET Dyredag i Børnehaven Skovager. Heini tager en ridetur på sin hund.\n4 Da orkanen Katrina ramte New Orleans. På trods af, at jeg har mistet, føler jeg, at jeg har fået et nyt syn på livet og på menneskerne omkring mig. Jeg er mere åben omkring resten af verden end jeg var før orkanen. Billedet øverst: Den sydøstlige del af USA, der udgør orkanbæltet Billedet herover: Dylan og Maha ved vores anden bil der har været helt under vand. Billedet herunder: Et kig ind i børneværelset hvor alt fra skuffer og skabe, - som alle andre steder i huset har flydt rundt i vandet. Mariann Jørgensen, som vi før har omtalt i Lokal under titlen En anderledes konfirmation, nr. 2, 2005, boede i New Orleans, da den forfærdelige orkan blev varslet. Hvornår besluttede I at flygte? Hvor mange gange blev I advaret? Der bliver advaret mod orkaner mange gange om året. Vi har allerede været evakueret flere gange, hvor det har taget timer at køre, hvad der normalt tager 1 time at køre, og når man kommer tilbage, har det måske knap nok regnet. Mange mennesker bliver i byen. Det er svært at evakuere New Orleans, da der kun er få veje ud af byen. Der er mange fattige i New Orleans, mange har ingen bil, og det koster meget pludselig at skulle bo på hotel i flere dage. Alle hoteller er optaget flere stater væk, for ofte må folk fra Missisippi og Florida evakueres på samme tid. Vi hørte om orkanen Katrina om fredagen, men ikke mere end så mange andre gange. Så vi tænkte, at vi sikkert godt kunne blive denne gang, da vi har været evakueret flere gange, hvor der intet skete. Chris blev oppe hele natten for at holde øje med vejret. De blev ved med at sige, at det varme vand i Golfen ville give orkanen 4 Tekst: Henny Madsen Foto: Fra USA\n5 MARIANN JØRGENSEN REJSE BREV mere kraft. Vi havde været henne hos nogle venner og svømme fredag aften, og vandet var usædvanligt varmt, hvilket måtte betyde, at vandet i Golfen også måtte være varmere end sædvanligt, så klokken 5 om morgenen bestemte vi os for, at vi skulle have børnene i sikkerhed hurtigst mulig, men alle vejene var tætpakket med biler, der nærmest bare stod stille. Så vi var bange for at ende med at sidde i bilen, når orkanen ramte. Chris ringede til forskellige flyselskaber efter 4 billetter til hvor som helst. Vi pakkede hurtigt, som alle andre der forlod New Orleans, 2-3 sæt tøj, for vi regnede som alle andre med at være tilbage om et par dage. Vi måtte prøve flere forskellige veje for at komme ud til lufthavnen, for trafikken stod næsten stille, men heldigvis nåede vi derud 20 minutter før flyet afgik, og de lod os komme med. Hvor rejste I hen? Vi ankom til Houston i Texas ved 11-tiden. Vi tog hen på et hotel, hvor vi sad foran fjernsynet konstant for at holde øje med, hvad der skete med New Orleans. Det så ud til, at New Orleans klarede den, men mandag morgen så det pludselig ikke så godt ud. Vi blev i Houston i nogle dage, derefter tog vi videre til Nashville, hvor Chris skulle spille til en festival. Det var en meget uvis tid. Det var så forfærdeligt at se hvordan folk tilbage i New Orleans ingen hjælp fik fra regeringen. Man kunne ingen komme i kontakt med, for der var ingen mobiltelefoner med New Orleans numre, der virkede. Fra Nashville tog vi videre til nogle venner i Atlanta. Vi vidste ikke, hvad der var sket med vores hus, eller hvornår man ville kunne komme tilbage til New Orleans, men 10 dage efter orkanen kørte Chris til New Orleans. Han skulle til Thailand nogle dage senere, så han skulle have fat i sit pas. Jeg havde set på det lige inden,vi tog hjemmefra men tænkte at vi var hjemme igen om et par dage, så vi havde ikke brug for det. Det var næsten aften, da han kom dertil, og alle veje var afspærret af militæret. Endelig fandt han et sted, han kunne komme igennem. Der var fuldstændig mørkt, for der var overhovedet ingen elektricitet i hele byen, alle el-ledningerne hængte ned over gaderne, og træer var væltet ud over gaderne eller ind i huse. Han kunne ikke komme hen til vores hus på grund af vand, og det var alt for mørkt til, at han kunne se, hvor dybt det var. Militæret ville ikke lade ham forlade New Orleans igen på grund af udgangsforbud i alle de små byer omkring New Orleans, så han måtte sove i bilen om natten. Næste morgen kom han hen til vores hus, der havde været over 2 meter vand i vores hus. Hvad skete der med jeres hus og alle jeres ting? - Boede I der, hvor alt blev oversvømmet? Vi bor inde i New Orleans i et område, der hedder Uptown.Vi bor cirka 4-5 kilometer fra Super-domen. Der havde været over 2 meter vand i vores hus og alle vores møbler og ting havde flydt rundt i vandet. Der var begyndt at gro mug og skimmelsvampe op af væggene. Trægulvene var bulet. Alle vores møbler, tøj, papirer og alt hvad man havde samlet sammen i alle disse år var ødelagt. Det var en svær dag, da Chris ringede og fortalte om vores hus. Det var meget hårdt for børnene. Indtil da havde vi håbet, at vi havde klaret den, bare 6 gader fra hvor vi bor, havde der ingen vand været. Chris fik fat i vores bil fra lufthavnen, og jeg kunne have den, og så måtte han videre først til Thailand og derefter til Los Angeles, så han kunne fortsætte sit arbejde. Børnene og jeg lejede en bil og kørte fra Atlanta og til Baton Rouge, hvor Chris havde efterladt vores bil. Fra Baton Rouge kørte vi videre til Dallas i Texas, hvor vi fandt et sted at være sammen med nogle venner fra New Orleans. I Dalles startede børnene i skole med det samme, for vi vidste, at vi ikke kunne komme tilbage til New Orleans i lang tid. Det betød meget for børnene at starte i skole igen, for det var næsten det eneste, de kunne forholde sig til. Det var det tætteste, de kunne komme deres hverdag i New Orleans. Har I kunnet vende tilbage? Sidst i oktober mødtes vi med Chris igen, og vi bor nu i en lille by 1 times kørsel fra New Orleans. Det var næsten umuligt at ordne alt med huset og forsikringer i New Orleans fra henholdsvis Dallas og Los Angeles. Sidst i oktober var første gang børnene og jeg var i New Orleans igen. Børnene var med, for at de kunne se, hvorfor de ikke kunne komme tilbage til New Orleans endnu, og det var meget hårdt at se. Der var ikke meget, vi kunne tage med derfra, men heldigvis fik vi en del af vores billeder, det betød meget, for dem kan man jo ikke købe igen. Vi har boet i New Orleans i 10 år, Dylan er født der, og det er det eneste sted Maha har gået i skole. Dylans skole lå på samme gade, som i boede på, Maha kunne tage sporvognen til skole, og vi havde mange af vores venner det. Vi havde arbejdet hårdt på vores hus og var ved at bygge til, så vi kunne have vores kontor hjemme i stedet for ude i byen. Vi regnede med at skulle bo der mange år endnu. Det er svært at genopbygge vores hus, for der er over andre huse, der også skal genopbygges, og hvis man genopbygger, er man måske de eneste på hele gaden. Børnene startede i skole her i byen, hvor vi nu bor, men i januar da nogle få skoler åbnede i New Orleans, endte det med, at Maha kom tilbage til New Orleans for at gå i skole. Hun var lige startet på High School 1½ uge før, orkanen kom. Hun er meget glad for at gå i skole og går meget op i det, så hun kunne slet ikke forholde sig, ikke at skulle i skole i New Orleans, da de åbnede skolen igen. Hun bor nu hos en veninde og kommer hjem i weekenderne. Vi ved ikke hvornår, vi kan komme tilbage. Orkansæsonen starter igen 1. juni. Børnene og jeg vil gerne flytte tilbage igen så hurtigt som muligt. Som Dylan sagde den anden dag nu er jeg klar til at komme tilbage til mit normale liv. Chris vil gerne vente medmindre han kan garanteres et sted, hvor der ikke bliver oversvømmet, men som sagt starter orkansæsonen igen 1. juni, så vi må vente og se, hvordan det går. Det vil tage mange år at genopbygge New Orleans. Jeg var i et af de værst ramte områder for en uge siden, og man skulle tro, at orkanen havde ramt i går. Der var huse ude på vejen, biler ovenpå huse, huse ovenpå biler, bunker af noget der engang havde været huse, og der var ingen træer eller andet grønt, alt var gråt. Vi håber byen kommer tilbage og bliver et bedre og mere sikkert sted for alle. Tak til alle der har tænkt på os og tak til alle dem, som har ringet til mine forældre, eller har været hjemme hos dem for at spørge til os. Maha: På trods af, at jeg har mistet, føler jeg, at jeg har fået et nyt syn på livet og på menneskerne omkring mig. Jeg er mere åben omkring resten af verden end jeg var før orkanen. Jeg ønsker mig mest af alt et nyt hus i New Orleans, og jeg håber, der bliver en god afslutning på det hele. Henny Madsen 5\n6 Bastholm-Skolerne Lærer Niels Chr. Dam og hustru sammen med andre foran den nybyggede Bastholm skole 1910 Bastholm skoledistrikt har helt fra tidernes morgen været et problematisk område idet det dækkede helt fra Skoven-Fuglsang til Tollestrup egnen, så uanset hvor man lagde den første skole blev der langt at gå på de til tider ufremkommelige veje. For at tilgodese den østlige egn blev det besluttet at bygge den første skole midt i området. I 1859 byggede man den ældste selvstændige skole i Bastholm øst for Bastholm Mølleområdet. Før den tid blev nogle af egnens børn undervist i lokaler på Bastholmgård. I 1873 blev den gamle skole forbedret og rummede herefter 1873 kubikfod (104 m 3 ). Thomas Peter Andreasen blev ansat som lærer på skolen den 8. januar 1861 og resten af skolens levetid. Han var hverken student eller lærer uddannet. Skolen dækkede som nævnt et meget stort område: Skoven, Fuglsang, Lennestved, Stokbro, Kokmose, nabohedeområderne, Rønnebjerg Storgård, Mynderup egnen og hele Tollestrupegnen. Men selvom man placerede den gamle skole i centrum af distriktet, kom børnene fra Lennestved, Fuglsang og Skovenområdet alligevel ikke til skolen, mange blev hjemmeundervist eller mødte ikke op gåturen til skolen var lang 5600 alen (1 alen = 0,6277 meter) fra Fuglsang og 7300 alen fra Skovenområdet. Mange forældre blev idømt mulkt for børnenes fravær, men grundet de dårlige vejforhold afkrævede sognerådet ikke forældrene bøderne. I de gamle protokoller er der skrevet: Børnene har i flere dage ikke kunnet møde på grund af usædvanligt regnvejr eller samme ordlyd om vinteren bare med sne. Vejene ude i de øde områder blev repareret med afskåret lyng med et lerlag over og var i en elendig forfatning og for de små børn direkte umuligt at forcere. I 1886 havde man en fraværs procent på 25 og for at børnene i det østre område ikke skulle leve i den pure vankundighed (citat fra datidens beskrivelse) blev det vedtaget at oprette Fuglsang friskole og bygge en ny skole i Bastholm. Den nye skole blev taget i brug i 1900 rummede 4140 kubikfod og kom til at ligge på Rønnebjerg Storgårds jord (Thomsen, Rønnebjerg Storgård skænkede jorden til skolen) Samtidig blev skoledistriktet ændret til at omfatte Stokbro, Bastholm, Mynderup, Tollestrup, Tollestrup Hede og Rønnebjerg By ( Gl. Rønnebjerg). Lærer Thomas Peter Andreasen i den gamle skole stoppede. I stedet blev Lærer Niels Chr. Dam antaget han var søn af landbruger Morten Sørensen ( Dam) Rakkeby og var enelærer frem til 1919 dog hjulpet af sin hustru. Lærer Dam, der var en meget initiativrig lærer, fik efter meget modstand fra myndighederne lov 6 Tekst: Kirsten Mouritsen Foto: Lokalhistorisk arkiv\n7 DE GAMLE SKOLER TEMA til at lave en treklasse deling - som et årigt forsøg. Tredje klasse skulle gå 3 timer i skole hver formiddag med 4 daglige lektioner. Anden klasse skulle møde 4 eftermiddage à tre timer og yngste klasse to eftermiddage à tre timer. Dam fik senere lov til at fortsætte forsøget og efter Bastholm skole i 1919 blev udbygget til at være en dobbelt skole blev tre klasse delingen permanent. En overgang var lærer Dam enelærer for 80 elever. Den nye skole blev opført ved siden af den gamle og lærerinde Kirstine Haugård blev ansat - hun var lærerinde indtil Lærer Dam holdt også aftenskole for konfirmeret ungdom om vinteren med fagene: dansk, regning, oplæsning og sang. Sognerådet gav 15 kr. til lys og varme, 10 kr. som honorar, hertil gav amtet 40 kr. for 72 timer. Opvarmningen af skolestuerne var et problem, idet kakkelovnene ikke kunne varme skolestuerne op med tørv alene, derfor ansøgte Lærer Dam sammen med lærere fra andre skoler i 1904 sognerådet om kulydelse. Der blev bevilliget 6 tdr. kul til hver lærer på betingelse af at de leverede det varme vand til skolelokalernes rengøring. Sygdomme havde stor indflydelse på datidens skolegang. Flere gange var skolen lukket op til 2 måneder af angst for difteritis og den ene gang var lærerens familie ramt. Amtslægen indskærpede derfor, at elever, der var syge af influenza eller kom fra hjem med influenza, ikke måtte modtages i skolen. De smitsomme sygdomme var farlige og frygtede dengang. De gamle skoleprotokoller viste, at det ikke kun var snevejr, regn, høst eller andet markarbejde der kunne holde børnene hjemme. En af de sygdomme, der ifølge protokollerne var årsag til de længst varende lukninger af skolerne, var skarlagensfeber. I nov blev der holdt afskedsfest med lærer Dam og her Skolebillede fra den gamle Bastholm skole, årstal ukendt deltog også lærer Dams datter og svigersøn. Svigersønnen Ingemann Højrup Jensen var uddannet lærer og kom til at sidde over for Provst Rubak, som spurgte, om han ikke havde lyst til at efterfølge sin svigerfar og høste frugterne af hans arbejde. Da spørgsmålet var velment, søgte Ingeman Jensen embedet og blev den heldige ud af 37 ansøgninger. Lærer Jensen havde et par år været lærer på Hadsten Højskole og senere 4 år i Vennebjerg, hvor han selv havde gået i skole. Lærer Jensen, som han senere blev kaldt virkede herefter som førstelærer indtil Lærer Jensen har fortalt at skolen i august måned tit var frygtelig plaget af fluer, når Rønnebjerg Storgård havde kørt staldgødning ud på marken op til skolen. Gødningen blev sat af i små stakke, for senere at blive spredt ud og pløjet ned, men stakkene fik lov til at stå i meget lang tid med flueplagen til følge. I 1947 kom Aksel Schultz Hansen til Bastholm som lærer, og i 1953 kom Marie Nielsen ( senere gift med gdr. Sigvald Svennum Tollestrup). Hun kom fra Høgsted skole. Marie Svennum, som hun senere hed, var lærer på skolen indtil den lukkede i 1967 i forbindelse med at den nye skole Vrejlev-Hæstrup Centralskole blev taget i brug. Fra 1965 var også Lis Madsen ansat som lærer på skolen. Igennem hele perioden var der indimellem også ansat forskellige vikarer. Kirstine Haugaard og hendes mand Kristian Haugaard i et meget tidstypisk interiør 7\n8 Gamle klassebilleder Øverste billede fra : øverste række: Egon, Vilhelm Jordansen,?, Erna Risager, Inga Christensen, Herdis Mikkelsen, Jørgen Jordansen, Bent Hansen, Gunnar Hansen, Erling Østergaard. 2. række: Bent Nielsen, Poul Pedersen,?, Arne Frederiksen, Oluf Andreasen, Rigmor Andreasen, Jørgen Rom Søndergaard,?, Ella Jensen, Lærer Jensen 3. række: Kristine Haugaard, Aksel Nielsen, Hans Franksen, Aksel Rasmussen, Erik Bæk Christensen, Orla Nielsen, Karl Erik Mouritsen, Karen Nielsen. 4. række: Karen Simonsen, Aase Jensen, Edith, Jenny Thomsen, Clara, Inger Risager, Grethe Risager, Inga Jensen, Birgit Jensen, Else Dam, Ragnhild Abildgaard. 5. række: Herdis Nielsen, Ingrid Dam, Kristian Frederiksen, Rigmor Henriksen, Frode Henriksen,?,?, Anne Lise,?. 6. række: Ingrid, Aksel Mouritsen, Erik Kristensen, Hans Risager, Else Larsen,?, Hanne Jordansen, Mogens Højrup Jensen, Henny Christensen. Midterste billede: Skolefoto fra Bastholm skole Øverste rk. til venstre lærer Thomas Peter Andreasen, anden rk. t. h. hjælpelærer Hans Christiansen, senere svigersøn. Nederste billede fra 1948: Øverste række: Fru Haugaard, Hanne Johansen, Aksel Mouritsen, Egon Bak, Arne Frederiksen, Hans Risager, Karen Simonsen, Ingrid Andersen, Poul E Jensen, Edith Jensen, Karen Nielsen, Annelis Risager. 2. række: Else Larsen, Ellen Nielsen, Erna Larsen, Ruth Daugaaard, Bent Hansen, Ole Rom Søndergaard, Ene Christensen, Birthe Hansen, Annelis Larsen, lærer Hansen. 3. række: fru Hansen, Jørgen Johansen, Svend Aage Christensen, Jørgen Rom Søndergaard, Erna Risager, Rigmro Andreasen, Ingrid Dam, Poul Johansen, Gunnar Hansen. 4. række: Sonja?, Jørgen Bo Pedersen, Børge Dam, Vilhelm Jordansen,?, Aksel Rom Søndergaard, Peter Andersen, Hanne Johansen. 5. række: Erik Kristensen, Niels Regner Henriksen, Inger Frandsen, Else Dam, Jørgen Mikkelsen. 8 Tekst: Kirsten <Mouritsen Fotos: Lokalhistorisk arkiv\n9 Tre Bastholm drenge fra det forrige århundrede, Aksel Mouritsen Guldager, Bent Nielsen og Sigvald Svennum, begge Poulstrup udveksler skoleminder. Minder fra skoletiden bliver som bekendt ikke mindre farverige af at blive genfortalt. I Sigvalds skoletid gik første klasse i skole hver dag om sommeren. Tredje klasse hver dag om vinteren og to halve dage om sommeren (der var brug for de store børns arbejdskraft i landbruget om sommeren). Anden klasse var der lidt tvivl om. Sigvald synes ikke, der blev lavet ret mange skarnstreger, da han gik i skole. Der var meget streng disciplin der var dog en episode med en af de høwerdrenge, der kom fra et andet skoledistrikt, men som om sommeren måtte skifte skole på grund af høwerpladsen. Drengen havde lavet et eller andet, som fik lærer Dam til at fare ned og give ham en rusketur og sluttede af med: Kan du så dy dig, hvorpå drengen svarede: nej a` ka` intj. Høwerdrengene var tit meget trætte, når de kom i skole sad tit og sov, for de skulle have en masse arbejde lavet før de måtte gå i skole have fårene flyttet, kvierne vandet, o.s.v. Drengene gik i skole 2 halve dage i sommerhalvåret. På skoleskemaet var der dansk, regning, skrivning, danmarkshistorie og religion med salmevers og så ikke mindst stillesidning. Det var lærer Dams måde at undervise på sidde stille og lytte til det læreren fortalte bare det at vrikke med et øre, var nok til påtale. Lærer Dam havde et par køer, som tjenestepigen malkede, men han fodrede dem selv - imellem han underviste. Om vinteren hjalp eleverne til den dag hans kornstak skulle køres ind i laden. Det var en levende fornøjelse for stakken var fuld af mus og hvem kunne fange flest. Ved skolen har der også været en frugtplantage. Den var plantet af lærer Dam. Skolemadpakken var ikke den helt store kulinariske nydelse dengang bestod som regel af rugbrødsmadder med puddersukker og leverpostej. Hvis man var tørstig kunne man drikke vand til, siger Sigvald. På det tidspunkt, lærer Jensen blev ansat, tjente Sigvald i Skallerup og hans husbond siger da : Det forlyder at lærer Jensen er hård, men det er godt for børnene, de skal lære noget - og Jensen var en god lærer, synes Sigvald Bent fortæller at de store drenge, som han selv var imellem, engang ville drille pigerne lidt i frikvarteret pigerne skulle have håndarbejde og var samlet i klassen og en af de drenge, der altid var foregangsmand for ski`streger smed en kineser i kakkelovnen. Pigerne blev forskrækkede og væltede blækhuset, så det løb hen ad gulvet, da kineseren eksploderede i kakkelovnen, og den kom til at minde om det skæve tårn i Pisa. Drengene gik tilbage til deres klasseværelse, hvor de skulle have en historie læst højt Men der blev ikke meget historie den time, for det var en meget vred lærer Hansen, der kom ind og forhørte drengene en og en og som Bent siger.: Det var jo no` lo`t vi bæller ha` lawe, men det gik bare ud over os alle, for synderen ville ikke stå frem og tage ansvaret. Dommen for ikke at stå til ansvar blev dog håndfast eksekveret efter skoletid oppe ved transformatoren. Bent fortæller også om lærerindens mands have, som var meget perfekt og altid velpasset. En dag hoppede en af drengene over hækken og vi andre fulgte vel efter og tog en tur rundt i kartoffelrækkerne, så de ikke stod så meget i række mere. Da blev vi store drenge stillet op på en række og fik en ordentlig røffel vi troede egentlig, at vi skulle have haft nogle på ørerne. Det havde vi fortjent. Sigvald og Bent siger, at om sommeren kunne sko og bukser godt kunne blive temmelig våde, når de gik i det høje dugvåde græs på skolestien, men det var vi jo vant til for sådan var det. Ingen af dem har nogensinde cyklet til skole i begge hjem havde de kun en cykel til deling,. Bent og Aksel husker at der i vinteren 1947 var en periode med kuldeferie. Det var så koldt at kun det ene klasseværelse blev opvarmet. Eksamen var en stor dag, så fik man det pæne tøj på. Skolekommissionen mødte op og eleverne læste lidt højt og blev hørt lidt i de forskellige fag. Gunhild Nielsen, (dengang med efternavnet Jensen og fra Rønnebjerg) nu bosat i Tollestrup fortæller om, at hendes mor var tjenestepige hos Lærer Dam og hun var en af dem, der malkede hans køer, de blev malket tre gange i døgnet. Gunhild startede sin skolegang På det tidspunkt blev 1. og 2. klasse undervist sammen og hed: bette og store første. 3. og4. klasse hed bette og store anden. 5.,6. og 7. klasse hed mellem og store tredje. Ud over at blive undervist i de mest almene fag, blev der nu også vist film på skolen, de blev lejet yderligere var der nu også bibliotek - 5 rækker i et bogskab. De blev med jævne mellemrum skiftet ud. Der blev spillet både lang-og rundbold m.m. og leget ta. Det var også tiden, hvor man legede med glaskugler, glansbilleder, snapringe og hønseringe. Der var hver sommer cykeludflugt til Ås Skov - nu var vi kommet til den tid, hvor hver elev havde deres egen cykel. Skolen havde ikke cykelstativer, men hver elev havde sin bestemte plads til cyklen op ad elmetræerne ved skolen. I halvtredserne forlod mange elever skolen efter 5. klasse for at gå på Realskolen i Vrå og i 1967 kom den nye skole Vrejlev- Hæstrup Centralskole - herefter lukkede Bastholm Skole efter 67 års virke. 9\n10 Ren ferie med solbadning og afslapning Poulstrupspejdernes Roverklan, De fede svin, tilbragte i slutningen af juli 4 dage med rygsæk på Lifjell i Norge. Vandretur på Lifjell For år tilbage var 12 unge spejdere fra Poulstrup på tur i Norge, en stor del af dem er stadig spejdere og bestemte i foråret 2006, at årets sommerlejr skulle gå til Norge for at gense fjeldene og de stier på Lifjell, som for snart 10 år siden dannede rammen om en lignende tur. Turen var planlagt således, at vi i to biler ville ankomme til foden af Lifjell sent mandag aften. Vi slog lejr på parkeringspladsen, hvor vi indtog morgenmaden og bagefter drog vi af sted mod Gavlesjå, hvor vi havde planlagt at slå lejr i langt mere idylliske omgivelser. Efter danske forhold er 15 kilometers vandring på en dag ikke at regne for noget, men i Norges fjelde er sagen en Marie har sat sig fast, og Martin prøver at hjælpe hende fri, mens vi andre blot ser til og tager billeder for at dokumentere øjeblikket 10 Tekst & foto: De fede svin\n11 ganske anden. På turen mod Gavlesjå blev der holdt både formiddags-, middags- og eftermiddagspause for det går nu en del op og ned deroppe. Efter eftermiddagspausen kunne vi se søen og regnede med at være fremme efter nok en times vandring. En lille detalje var dog glemt. Terrænet faldt ca. 400 meter ned mod søen og for at sætte prikken over I et er det mod al forventning hårdere at gå nedad end at gå opad, specielt med oppakning, gullash, boller i karry, rugbrød og dåsemad til 4 dage. Dette resulterede i, at det sidste stykke tog os ca. 3 timer. Efter at vi i løbet af dagen havde krydset plateauet på Lifjell i ca meters højde overnattede vi ved Gavlesjå i knap 700 meters højde. Turen havde været hård, men resultatet var godt, og vi nød et fortjent bad i søen. fortsættes... Billederne: Øverst Morgenmad i smukke omgivelser ved Gavlesjå. Alle er meget trætte og tydeligt påvirket af gårdsdagens strabadser I midten Her er vi ved at komme i kajakkerne for at sejle en tur på Telemarkskanalen Nederst 7 friske unge mennesker klar til fire dages vandring på Lifjell. Fra v. Martin, Marie, Lars,Stine, Jesper, Thomas og Pernille 11\n12 KFUM-SPEJDERNE Onsdag morgen gik det op for alle, at tirsdagens tur havde været lidt hårdere end beregnet. Derfor startede vi ud i moderat tempo og fandt hurtigt et godt sted at spise middagsmaden. Faktisk fandt vi et herligt lille sted lige i kanten af den elv, vi skulle følge resten af dagen på vores vej mod Hollane, en lille sæter, og samtidig det eneste sted på vores rute over fjeldet, hvor der var mulighed for at købe chokolade og anden proviant. I de forløbne 10 år siden vi besøgte stedet sidst, har forretningen på sæteren dog haft så lav omsætning, at den har måttet lukke. Skuffelsen var stor, men med en kop kaffe og kakao brygget på Trangia stormkøkken fortsatte vi ufortrødent ad en langrendsløjpe, der åbenbart kun er farbar om vinteren. Dette erfarede vi, da vi pludselig stod i et moselignende område med Marie siddende uhjælpeligt fast i mudder til knæene. Efter denne lille episode søgte vi tilbage til de mere etablerede stier for blot at finde ud af, at den eneste lejrplads ved Hollane Vatten var belagt og resten af området var for sumpet til at slå lejr i. Vi valgte derfor at gå tilbage til Hollane, hvor vi overnattede sammen med ca af Jespers bedste venner fårene, der i øvrigt har klokker om halsen og ikke skelner mellem dag og nat. Torsdagens vandring var som onsdagens temmelig kort, men vejret var som de andre dage godt og vi tog os god tid til maden og til at hygge os på vejen, hvilket for drengene var ensbetydende med at flytte en stor del af fjeldets sten ud i de omkringliggende søer de er virkelig blevet voksne på de sidste 10 år! Dagens mål var igen en sø, som viste sig at være ikke mindre end perfekt. Vi havde privat badestrand, badebro, rislende vand og igen var sommernatten akkompagneret af klokkeklang fra fjeldets får. Fra fredag til mandag havde vi en hytte ved Lifjell Feriesenter, og fredagens mål var derfor hytten. Vi brugte weekenden i hytten på at slappe af, være i sommerland og sejle i kajak på Telemarks kanaler, mens solen bare fortsatte med at skinne ned på os her nød Jesper specielt nætterne fordi de var uden klokkeklang. MUS-lejr 2006 Der har i flere år været tradition for at KFUM spejderne i Poulstrup, ulvene og bæverne, har været på MUS-lejr på Thorup Hede midt i juni måned. Igen i år skulle succesen gentages og mange forældre mødte op allerede torsdag aften, for at hjælpe med til at stille lejren op med telte, bålplads og køkkenbord. Fordi vi var så mange, også nogle ulve og bævere, gik det hurtigt med at få gjort klar så lejren rigtig kunne begynde fredag. Vi drog af sted med 15 ulve og bævere fredag eftermiddag, da alle havde fået farvelknus og godnatkys til to overnatninger. Det vigtigste, når man kommer frem på sådan en lejr er altid, hvor man skal sove. Men efter at den håbløse ulveleder havde blandet sig lidt, - i nogles øjne for meget, fik alle fundet en plads, og oplevelserne kunne starte. Madpakkerne blev fortæret og der var lidt tid, hvor man kunne lære lejren lidt at kende, før vi skulle til det store velkomstlejrbål. Temaet i år for muslejren var indianere, så blandt skovindianerne var vi Delewarene, og havde alle lilla fjer i vores hovedprydning. Efter lejrbålet var der faktisk kun tandbørstning, nej - det er ikke rigtigt, der har helt sikkert også været et stykke kage eller to til hver. Det var desuden nødvendigt med godnathistorie, men der blev ro til sidst. Lørdag morgen tidligt lød fanfaren, og alle måtte ud af poserne, for morgenmad og morgentoilette skulle være klaret inden gudstjenesten kl Det var en rigtig hyggelig gudstjeneste med optræden og meget sang. Det meste af lørdagens program var aktiviteter der havde med indianere at gøre. Vi lavede drømmefangere, smykker, tomahavk af en stanniolrulle, medicinpung og en rigtig flot indianerkniv lavet af en rørepind til maling, hvor der om håndtaget blev lavet en takling med høstbindergarn. Nogle rigtig gode aktiviteter, men heldigvis var saftevandspatruljen også med, for det var en meget varm dag med høj sol, og på Thorup hede er der meget læ! Sidst på eftermiddagen gik børnene selv rundt på pladsen til små aktiviteter, men vi ledere sørgede for at der blev lavet aftensmad med og uden løg, vi er en meget børnevenlig gruppe. Som afslutning på dagen havde vi lejrbål i egen lejr, og Torben, Majbritt og Camilla havde sørget for underholdning ved banderne og deres ledere, en god aften som blev afsluttet med skumfiduser og popkorn. Søndag startede vi med morgenandagt i underlejren, før det store PAWWOW skulle løbe af stabelen. Alle grupper havde medbragt aktiviteter, og spejderne skulle så rundt hos hinanden, og prøve alt muligt forskelligt. Vi havde en aktivitet med, hvor man på et lille stykke læder kunne tegne sin egen totem, og som Majbritt sagde: Vi havde ikke ro et eneste øjeblik. Det var jo også afrejsedag, og da vi kom til frokost kom der igen mange forældre, der var med til at bryde det sidste af lejren ned før den endelige afslutning med indianerråb og sange. Vi fik sagt tak for et godt spejderår til vores ulve og bævere, og tak til dem der havde været med på lejr. Trætte var vi, men vi havde alle sammen haft en rigtig god weekend. Med spejderhilsen, Birgitte 12 Tekst: KFUM spejderne\n13 Sommerbryllup Lørdag den 29. juli var der sommerbryllup i Vrejlev Kirke, hvor Kathrine Larsen og Christian Morten Olesen, Kvissel, blev viet. Christian er oprindelig fra Agersted, og Kathrine er datter af Inger og Jørgen Larsen, Høngården i Poulstrup. Kathrine og hendes far kørte i lukket karet til kirken, og Kathrine og Christian returnerede i åben karet igennem Poulstrup som rette ægtefolk. Kareten med brudeparret kørte ind igennem porten til Høngård i strålende solskin med 80 gæster som tilskuere og lyden af hestehove på brostenene som fra en svunden tid. Da Kathrines oldefar og farfar beboede ejendommen var der heste, der færdedes på gårdspladsen. På bryllupsdagen var de dog til låns, da hestene og kareten tilhører Bjarne Bertelsen, Bastholm. Brudeparret blev viet af Niels Chr. S. Lassen og festen blev efterfølgende holdt i Høngård, først med kaffe og bryllupskage i haven og senere spisning i opstillet telt. En helt utrolig skøn dag godt hjulpet af det dejlige sommervejr og de mange glade gæster. Venlig hilsen Inger Larsen Fra Vrejlev-Hæstrup Lokalhistoriske Arkiv Så er sommeren snart gået og vinterens sysler skal til at begynde. På Lokalhistorisk Arkiv i Poulstrup har vi mange gode tilbud til dem der interesserer sig for lokalhistorie. Vi har en masse billeder fra området, vi har mange oplysninger om gårde og huse, og vi har også mange oplysninger om personer, der har levet deres liv her på egnen. Skulle du være interesseret, så har vi åbent hver mandag fra kl. 16 til 18. Du kan også ringe på telefon og aftale nærmere om et besøg på Arkivet. Vi bringer her et par eksempler på nogle af de spørgsmål, vi ikke selv har kunnet klare, og som vi er nødt til at have hjælp til at finde svaret på. Hvem er de personer, der ses på billedet, og hvad er grunden til, at de er samlet omkring en rutebil? Er der nogen der kender denne ejendom og ved, hvem der har eller har haft den? Kender du svaret på et af disse spørgsmål hører vi gerne fra dig. Når der d september er kunstudstilling på Vrejlev- Hæstrup skole, vil Lokalhistorisk Arkiv være repræsenteret med en spændende samling af gårdbilleder her fra området, både tegninger og fotografier. Vi er også stadig interesseret i at få billeder eller låne dem til affotografering. 13\n14 BØRNEHAVEN MØLLEHAVEN Maj-marked i Harken blev igen en succes Maj-markedet Som det efterhånden er blevet en tradition, afholdt Møllehavens aktivitetsudvalg (som består af nogle af institutionens aktive forældre) Maj-marked på børnehavens legeplads søndag d. 21. maj. Markedet består af forskellige boder. I år var der bl.a. mulighed for at prøve tombola, fiskedam, guldgraveri og skyd en voksen (med våde svampe). Der var også mulighed for at få stillet sulten og tørsten med pølser fra den store grill eller hjemmebagt kage. Havde man lyst til at gætte, kunne børn gætte antallet af slikposer i et glas. Voksne kunne gætte den samlede vægt af personalet i Møllehaven. Så der var bestemt noget for enhver alder og smag. Et par dage før markedet kom en flok forældre og hjalp med at shine børnehaven op, så den tog sig ekstra godt ud på den store dag. Der blev malet vægge, plantet blomster, men også ordnet gevinster til både tombola og fiskedam. På selve dagen mødte de første forældre op et par timer før markedets start for at sætte vores pavilloner op og fylde boderne. Da klokken blev 11, var flaget hejst. Skyerne var ganske vist lidt grå, men det holdt bestemt ikke børn, forældre og bedsteforældre væk. Markedet var rigtig godt besøgt. Som noget nyt havde vi sendt invitationer ud til de børn, som nu går på skolen. Det var rigtig dejligt at se, at så mange børn som tidligere har gået i børnehaven, tog imod invitationen og kom forbi med deres forældre. De mange besøgende var med til at gøre dagen til en rigtig hyggelig dag for både børn og voksne. Vi glæder os allerede til næste år! Maj-markedet gav i år et dejligt stort overskud, som aktivitetsudvalget vil bruge på en tur til Fun Farm for alle børn i Møllehaven. Møllehavens skolebørns afslutningsfest Så var det igen tid at tage afsked med Møllehavens ældste børn som her efter ferien er startet i børnehaveklasse. Afslutningsdagen er præget af traditioner. Børnene spiser sammen i restaurant Møllehaven og bliver opvartet af de til dagen hidkaldte tjenere. Senere på dagen skulle årets underholdning lige pudses af så alt var klart til at blive vist for forældrene som ankom sidst på dagen. Drengene havde indstuderet en rigtig sej optræden til herlig rockmusik, der var guitarsoloer og forskellig kampdans. Pigerne havde været i træningslejr som Cheer-leadere og var blevet udstyret med skinnende pomponer, så det svingede til den helt store guldmedalje. Da underholdningen var slut var det tid til en lille forfriskning til både aktører og tilskuere, inden det gik løs med selve den højtidelige del af festen. Møllehavens rektor var selvfølgelig mødt op iklædt rigtig Kjole og hvidt og høj hat. Seancen kunne nu begynde og alle børn var helt opmærksomme under afslutningstalen og den efterfølgende uddeling af børnehavebeviser, blomster og gaver. Uddelingen foregår med oplæsning af små stikord som beskriver børnene, udfra hvilke de skal gætte, hvem som skal have overrakt beviser m.m. Det er en meget hyggelig og samtidig lidt vemodig sammenkomst. Vi her fra Møllehaven ønsker alle jer børnehaveklassebørn held og lykke med det nye kapitel i jeres liv. Vi håber, at I kommer og ser til os en gang imellem. 14 Tekst & foto: Børnehaven Møllehaven\n15 FRA MEDDELERNE S ET &SKET Festlige idrætsdage i Harken Mange idrætsuger er i årenes løb blevet arrangeret af idrætsforeningens fodboldafdeling i Harken. I år havde bestyrelsen besluttet sig til at skære ned både på dage og aktiviteter det kræver mange kræfter at afholde idrætsuge, og overskuddet til ungdomsarbejdet skal gerne stå mål med indsatsen. Alligevel blev det til tre dejlige dage med forskellige aktiviteter ved hallen med start torsdag aften, hvor alle interesserede børn tog sig nogle gevaldige fodbolddyster, inden der blev sluttet af med is til alle. Fredag aften var det Sankt Hans, og det blev fejret behørigt. Amerikansk Lotteri og salg i og udenfor cafeteriet var med til at gøre stemningen god. Folk grillede og spiste deres medbragte mad. Efter spisetid kom der flere folk til idrætspladsen, så der var mange tilskuere og deltagere til trillebørsræs, sækkevæddeløb og tovtrækning. Indenfor var dommerne i årets kagekonkurrence som så ofte før kommet på noget af en opgave. De valgte at kåre Steiners (norske?) lagkage til årets bedste. Da klokken nærmede sig ni, var der omkring 200 børn, unge, voksne og ældre, der var klar til bål. Niels Christian Lassen holdt båltalen. Hun var ikke sådan at få sendt til Bloksbjerg, hende heksen, bålet osede i starten mere end det brændte. Senere kom der godt gang i bålet, og der var flere, der talte om, at de ville komme og bage morgensnobrød næste dag Lørdag formiddag cyklede en halv snes børn og nogle få voksne til fordel for fodboldafdelingens ungdomsarbejde. De havde skaffet sig sponsorer, så der for hver cyklet kilometer blev betalt et beløb. Efter løbet blev der uddelt præmier til alle deltagende børn, bl.a. Kristoffer, der havde cyklet flest kilometer, og til Alexander for at være først rundt på den 2 km lange rundstrækning. Emil fik en lille præmie for at være bagstopper på første runde, og der blev trukket lod om præmier til sponsorerne. Over middag var alt klart til Firma-fag-fodbold. Holdet fra Bak-Uhrenfeldt kunne glæde sig over deres førsteplads og de andre hold kunne glæde sig over det dejlige sommervejr, fodbold på højt plan og hinandens gode selskab. Så kunne fodboldbestyrelsen og deres hjælpere rydde op efter et par travle dage. Idrætsugen gav også i år mange gode oplevelser til deltagerne, sjove timer og sammenhold og et økonomisk overskud, der nu kan bruges til gavn for alle medlemmerne i fodboldafdelingen. Efter uge 30 med Dana Cup fodbold på alle baner i Harken venter vi i HUGF på, at efterårssæsonen kan komme rigtigt i gang. Ingen aktiviteter har ligget rigtigt stille i sommerperioden, men vi glæder os som altid til at præsentere efterårets idrætstilbud i Harken. Vi vil midt i august husstandsomdele en folder og på vores hjemmeside harkenugf.dk kan man også orientere sig. Årets Hjælperfest i HUGF foregår lørdag d. 3. september. Vi håber at alle medlemmer, forældre, hjælpere og venner af foreningen vil møde op denne aften til gratis mad og en svingom. Vi vil så gerne have fyldt hallen op med glade mennesker denne aften og venter også som sædvanligt besøg fra Norge. Knap 30 gæster fra IK Vaag kommer og fester med os denne aften. Meld jer endelig til i hallen eller til en af dem I kender fra bestyrelser og afdelinger i HUGF. Fra Høgsted til Europas køkkener Den 25 årige Michael Pedersen fra Høgsted har på Ålborg Tekniske skole bestået svendeprøve som kok med højeste faglige karakter, hvorfor han blev tildelt bronzemedalje. Han blev af køkkencheferne i Nordjylland tildelt diplom for kvalitetssans og respekt, samt kendskab til råvarernes kemiske og molekylenære sammensætning, Michael har udstået sin læretid på restauranter i Frankrig og Schweiz. Inden Michael gik ind i restaurationsbranchen tjente han sine lommepenge ved at hjælpe til efter skoletid bl.a. på bageriet Aurion, samt som tjener i Løkken, ligeledes gav han en hjælpende hånd hos landmænd i området, og hørte her om udlandet og de muligheder, der også var uden for landets grænser. Efter studentereksamen og nogle måneders interrail rundt i Europa besluttede Michael at søge en kokkelæreplads i Frankrig, han kom i lære og så gik det derudaf. Efter at have lært det Franske køkken tog han til Schweiz for at lære det internationale køkken og den internationale kultur at kende. Her har han afsluttet sin uddannelse. Michaels nære fremtidsplaner er et job som kok enten i udlandet eller i København på et international kendt hotel eller ditto restaurant. Denne beretning viser, at det er en ganske god kombination at komme fra Høgsted og gå de første skoleår i Vrejlev - Hæstrup skole. Dette er også bevist af andre unge i området. Tekst: Åse Henriksem 15\n16 Fuld speed på Klosterruten MULTINETVÆRKET: Gruppen for stier og veje under Multinetværket i Vrejlev- Hæstrup har netop fået bevilliget de nødvendige midler til at projektet Klosterruten kan realiseres allerede i efteråret. Klosterruten er en natursti af 3-4 km. længde med udgangspunkt ved Vrejlev Kloster. Stisystemet skal indgå i en rundtur sydvest for kloster og kirke gennem plantagen Poulstruplund og ad gamle markveje vest for byen. Trampestien ved Poulstrup er den første i området og starten på et større netværk af trampestier i Vendsyssel, der engang skal forbinde de kystnære områder med naturområderne i det centrale Vendsyssel. Allerede i august er planering og fundering af stien påbegyndt. Arbejdet udføres af Tårs Minidozer, der har fået entreprisen for projektet. Fra Spangvej vest for Poulstrup følger stien allerede eksisterende private veje og skel og anlæggelsen er derfor her den letteste del af projektet. Dog skal linieføringen tilrettes, så man følger naturlige skel og hegn i landskabet. Øst for Vrejlev Møllegård er der i forbindelse med Vrejlev bæk et naturskønt, men svært tilgængeligt og sumpet område med en lille sø. Her kræver terrænet, at der sker en opfyldning inden der kan laves en passage over bækken. Der etableres en ny bro her, så stien kan benyttes det meste af året. Stien følger mod nord markskel gennem et meget varierende terræn med en sjældent frodig flora, et område, der ikke tidligere har været offentligt tilgængeligt. 16 Foto & tekst: Knud Birch Andersen\n17 Efter et kort stykke at have fulgt omfartsvejen føres stien det sidste stykke op gennem en lille lund til den gamle men nu nedlagte vej op mod Vrejlev kirkegård. Herfra kan man så fortsætte gennem Poulstruplund plantage mod Poulstrup, hvis man vil motionere på hele den ca. 5 km lange rundtur. Selv om der ikke bliver tale om en fuldt planeret vej, tænkes stisystemet funderet således, at gående med klapvogne også kan benytte rundturen. Fugtige steder vil blive flisbelagte, andre steder vil sand eller grus danne funderingen. Det er planen at få opsat orienteringstavler, der beretter om områdets historie og natur. Ligeledes vil der blive plantet gamle danske frugttræer og opsat borde med bænke, så der er mulighed for at nyde den medbragte kaffe undervejs. Den endelige udformning af rundturen vil dog først være færdig til efteråret eller næste forår, og gode idéer modtages gerne til at gøre Klosterruten til en optimal oplevelse. Klosterruten er udelukkende en såkaldt trampesti for gående uden adgang for motoriserede trafikkanter eller ridende færdsel. Stien ligger udelukkende på privat grund og er derfor helt og holdent etableret med stor velvilje fra ejerne af Vrejlev Møllegård og Vrejlev Kloster. Familierne Kjær og Holst har ikke modtaget nogen form for erstatning for arealerne afgivet til stisystemet, og det er derfor Multinetværkets håb, at brugerne vil færdes nænsomt i området og respektere givne anvisninger. Klosterruten har været flere år undervejs og blev forsøgt etableret allerede sidste år med støtte fra amtets grønne pulje. Men først efter at planerne indgik i det større projekt under Vendsyssel Udviklingsråds koordinerende ledelse, blev der mulighed for at realisere planerne. Projektet støttes med artikel 33 midler fra EU med kr., Hjørring Kommune med kr. og Friluftsrådet med kr. Projektet skal for at få del i støtten være færdigt allerede 15. september. Artiklens fotos stammer fra besigtigelsen af ruten i sommerferien. Når dette Lokalblad er i postkasserne er arbejdet næsten afsluttet, hvis alt går som planlagt. Anlæggelsen vil blive fulgt op i næste blad samt løbende på Der skal nok blive lejlighed for byens og omegnens beboere til at give en hjælpende hånd i den sidste del af projektet. Hvis Klosterruten skal blive en succeshistorie, er det vigtigt, at flest muligt deltager i arbejdet og værner om projektet fremover. Også selv om det kom til at gå hurtigere, end nogen havde forestillet sig. Billederne: Nogle indtryk fra Klosterruten. Midt på turen ligger en lille sø umiddelbart syd for Møllebækken. Den vestlige del går gennem arealer, der ikke tidligere har været tilgængelige for offentligheden. Fra liniebesigtigelsen ses Kristian Kjær, John Lund, Jon Frederiksen og Peter Sønderlev, Tårs Minidozer. Endvidere er Troels Holst og Knud Birch Andersen medlem af projektgruppen. 17\n18 AKTIVITETSCENTRET POULSTRUP Nyt fra aktivitetscentret Torsdag d. 27. april kørte vi en forårstur til Tolne Skov, hvor vi drak formiddagskaffe med rundstykker ved Pavillonen. Derefter gik vi en tur i skoven, hvor vi nød både fuglekvidder og stilhed. Tilbage ved Pavillonen gik de modigste af os en tur på forhindringebanen, hvorefter vi kørte hjem efter en dejlig formiddag. Et af årets højdepunkter har de sidste år været Logen Sct. Olai s forårsfest i Svanelunden. Den 16. maj var vi igen inviteret til forårsfesten med musik, sang og underholdning, som i år blev leveret af Poulstrups lokale revyhold, en dejlig aften med kaffe og det store ta selv kagebord. Når sommeren står for døren skal garderoben fornys. Den 23. maj havde Aktivitetscentret besøg af Seniorshoppen fra Elling, som kom og viste sommerens smarte tøj til damer og herrer, der blev prøvet og handlet flittigt. Torsdagsholdet havde d. 22. juni en kør selv tur til Brønderslev. Bodil syntes vi skulle ud og se hendes to søstres smukke haver. Vi havde kaffe med, som vi drak ude under tag på terrassen, vejret drillede med regnbyger. Det var to meget flotte haver med mange sten, vand, træer og smukke blomster. En stor tak til Bodil og hendes søstre for en dejlig eftermiddag. Vi gik hårdt til den i juni måned, allerede dagen efter var vi på en heldagstur til Skals Håndarbejdsskole og Seminarium. Vi kørte tidligt og havde kaffe og rundstykker med, som vi nød midtvejs. Vi gik rundt på skolen og så på elevernes arbejder både i stof, strik, papir, ler og mange andre materialer. Til middag kunne man købe en let anretning, som skolens elever havde lavet og solgte. Til slut var der en flot arrangeret mannequinopvisning, hvor eleverne viste spændende tøj, lige fra overtøj til det intime, mere eller mindre vovet, det tiltrak sig megen opmærksomhed, i hvert fald fra mange mænds blikke. Juli er ferietid så d. 4. juli startede vi sommerferien med grillfest kl. 12. Bent og Poul grillede alt godt til ganen og hvad dertil hører. Derefter var der petanque og kroket og hyggesnak ude i det dejlige vejr. Vi sluttede af med kaffe og sang. Indtryk fra Skals: B.1: En flot mode i filt B. 2: Arbejde med papir og pap indgår også i undervisningen, her et flot eksempel. B. 3: De der også er til det mere magelige har vist stor kreativitet. Borgerforeningen Selv om der i Borgerforeningen ikke er sket det helt store siden Lokal sidst udkom, eksisterer foreningen stadig, og det går strygende med udlejning af forsamlingshuset, som der er stor efterspørgsel efter til private fester. Vi skal rigtig mange år tilbage, for at finde et 1. halvår, der har været bedre end første halvår i år. Vi afholdt grisefest i juni måned. Tilslutningen var knap så stor som sidste år, men de der var mødt op havde en herlig aften og morede sig, bl.a. var Kral-Praj revyen igen på scenen til at få den rette stemning frem. Der er sket en lille ændring i Borgerforeningens bestyrelse, idet formanden Palle Kokholm har ønsket at blive fritaget for formandsposten, men sidder stadig i bestyrelsen. I stedet for Palle er næstformanden, Mona Pedersen, indtrådt som formand indtil videre, og al henvendelse bedes derfor rettet til hende. Husk billetsalget til hallens julefrokost - Læs mere på side Tekst: Tove Mortensen Foto: Edith Jess


Haveservice Odense | Utrolig service over hele Fyn ( Få en super pris hvis...\nHækklipning / Beskæring\nHaveservice Odense Nu\nFå et tilbud ring 92 45 60 48\nHaveservice Odense Nu tilbyder, udover havearbejde, græsslåning også hækklipning samt beskæring af havens træer. To områder som kræver viden og erfaring, hvis man ønsker et flot resultat og opretholdelse af sunde hække, buske samt træer. Hos Haveservice Odense Nu har vi kompetente og uddannet medarbejder, som altid står til rådighed for dig og din have.\nHVOR GAMMELT, ER DET STORE TRÆ\nHvis du har et træ som du gerne vil kende aldren på ,så mål omkredsen og se hvor gammel træet er. Denne tabel er kun en vejledning, tabellen er udregnet i middel værdien.\nTræets alder/ år\nHVIS DU SYNTES AT DET ER ET SJOVT SKEMA, SÅ MÅ DU GERNE KOPIERE HTML KODEN OG INDSÆTTE DEN PÅ DIN HJEMMESIDE, KOPIER KODEN HERUNDER OG SÆT KODEN IND VIA HTML. BILLEDET MÅ IKKE KOPIERES, DA DET ER TYVERI MÆRKET. KODEN MÅ IKKE ÆNDRES.\nHækklipning hos private- og erhvervskunder\nAt klippe en smuk og ensartet hæk kan være noget af et tidkrævende og svært stykke arbejde. Heldigvis har alle vores medarbejder masser af viden og mange års erfaring indenfor området. Vi leverer altid et fejlfrit stykke arbejde i form af en hæk, som står knivskarpt. Vores service er selvfølgelig inklusive oprydning samt bortskaffelse af haveaffald, således du kan slappe af fra start til slut. Vi står klar med rådgivning og vejledning, men det er i sidste ende din beslutning samt dine valg, som er de vigtigste i forhold til udformningen af din hæk.\nUdover at klippe hækken i private haver tilbyder vi også hækklipning til erhvervskunder, institutioner samt bolig- og grundforeninger. Til dette forslår vi lignende aftaler, som vi tilbyder i forhold til grås slåning. Dermed fastlægger vi i fællesskab faste tidsintervaller mellem hækklipningerne, og på den måde kommer det til at foregå automatisk uden, at du skal skænke det en tanke.\nPrisen på professionel hækklipning\nPrisen på sådan en hækklipning hos Haveservice Odense Nu afhænger af flere faktorer, herunder længden på hækken samt antallet af sider af hækken, som ønskes klippet. Vi klipper alle slags hække i alle størrelser og former, og prisen på dette afhænger, som altid, af omfanget på opgaven. Ring til os, og vi kan give dit et uforpligtende tilbud.\nAt beskære havens træer korrekt på de rigtige tidspunker er en kunst, som er svært at mestre. Hver gang man skærer i et træ, efterlader man et åbent sår, og derfor er det vigtigt at beskærer træer på den korrekte måde, og kun når det absolut er nødvendigt. Det kan være nødvendigt at beskære træer af mange forskellige årsager. Det kan eksempelvis være på grund af træets sundhed, da eventuelle syge grene skal skæres fra. Man kan også beskære et træ med et ønske om at forbedre og optimere træets udbytte, eller også kan man gøre det for at mindske træets størrelse. Uanset årsagen er det væsentligt, at dette gøres korrekt, hvilket vores medarbejder hos Haveservice Odense Nu er eksperter i. Det kan være en god investering at få professionelle og kompetente mennesker til at udføre denne slags opgaver, da forkert udførelse kan have fatale konsekvenser for træerne, som i værste tilfælde kan dø.\nPrisen på professionel beskæring\nIgen kan vi ikke på stående fod fastlægge en pris for sådan en opgave, da prisen afhænger af opgavens omfang samt varighed. Eftersom opgaven hører indenunder en af vores mange tilbud på haveservice, udføres den af en af vores havemænd. Det vil sige, at prisen for denne type opgave vil svare til den pågældende havemands timeløn. Men giv os et kald, og vi kan hurtigt give dig et uforpligtende tilbud på udførelsen af denne type opgave.\nMobil : 92 45 60 48


Adskillige internet webshops foreslår efterhånden et stort udvalg af leveringsudgaver. En af de mest populære er i vore dage pakkeshoppen, fordi du så nemt kan hente din bestilling når du har lyst. Leveringstypen er nemlig temmelig bekvem, og desuden derudover den prisbilligste fragtmetode ved køb af .\nDu bør ydermere prøve at bestille varerne til levering til hvor du bor eller til dit arbejde. Fragtmetoden er til tider en smule mere omkostningsfuld, men lige så vel ultra enkel. Den prisbilligste fragtmulighed vil dog til enhver tid være at du selv henter produkterne, men det kræver at du lever lige ved online butikkens arbejdslager.\nFragtperioden på kan vise sig at være meget vigtig såfremt man absolut skal bruge produktet om kort tid, og derfor er det særdeles centralt at vi dobbelttjekker den forventede leveringsdato på den aktuelle vare.\nEn del online webshops stiller garanti om muligheden for dag-til-dag levering på deres bedst sælgende varenumre, eksempelvis , hvilket dog nødvendiggør at bestillingen gennemføres før et fast klokkeslæt, sådan at de garanteret kan nå at få varen sendt afsted forud for at logistikmedarbejderne har fri.\nEn række netbutikker yder portofri levering, men tit kræves det at man handler for en præcis sum. Derudover kan man foretrække den mest letkøbte leveringsløsning, hvilket mange gange – ligegyldigt om man opholder sig ved Herning, Hillerød eller Helsinge – er at få fragtfirmaet til at bringe produkterne til et afhentningssted.\nDet er i dag vældig ligetil for forbrugerne at sammenligne priser hos diverse e-forhandlere, og altså har langt de fleste online firmaer fundet det nødvendigt at formindske priserne på en række af deres produkter – til børn, men ligeledes til damer og herrer – kolossalt, og endda nogle gange yde fri fragt.\nDerfor kan det stadigvæk vise sig indbringende at se nærmere på en række online varehuse efter tilbud på forud for at du køber, sådan at man er usvigeligt sikker på at modtage den bedste pris.\nDu må blot være så påvagt, at i tilfælde af at en butik markedsfører et produkt for en salgspris der virker grænseløst tiltalende, bør det for det meste være et signal om en falsk shop. Handler med kort er i hvert fald omsluttet af et regelsæt, hvilket værner køber imod uægte internet forhandlere.\nGenerelt slår vi et slag for kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kan du drage fordel af en afbetalingsordning som fx ViaBill, hvis du foretrækker at godtgøre betalingen over et længere tidsrum.\nInden folk bestiller hos en online virksomhed kunne man til hver en tid tyde forhandlerens handelsaftale, men det er bare ikke særlig morsomt.\nEt alternativ kunne måske være at undersøge om online forretningen er verificeret af e-mærket, grundet at det generelt er en tilkendegivelse af at internet forhandleren opfylder de officielle danske regler, og at e-forhandleren en gang i mellem revideres af eksperter der har meget erfaring med de gældende regulativer. Derudover tilbydes du anledning til at få assistance, såfremt du udsættes for vanskeligheder i processen med din handel.\nLigeså er det anbefalelsesværdigt at køberen er obs på de mest vedkommende retningslinjer der kan have indvirkning på handlen, eksempelvis hvilken returret e-firmaet lover. Her er det desuden afgørende, at man når som helst bibeholder sin faktura, således man altid vil kunne bevidne sin bestilling af , om du søger en vare til en dame eller herre.\nTrustpilot præsterer regulære hensigtsmæssige løsninger til at se nærmere på en stor gruppe aktuelle brugeres iagttagelser og på grund af dette går vi ind for, at du kigger på e-forhandlerens kritik af inden du færdiggør din shopping.\nFacebook indebærer på samme måde altid værdifulde løsninger til at få indsigt i e-forhandlerens kundefokus. I øvrigt møder vi nogle online virksomheder som gør det muligt at tilkendegive en kritik af ordreforløbet, som ydermere kan benyttes til at bedømme tilfredsheden hos kunderne.\nDenne side finansieres af annoncer. Vi har samarbejder med adskillige online firmaer i form af at vi markedsfører firmaernes tilbud, og opnår kommission for så vidt de personer vi sender videre realiserer et køb.\nOplysninger om tilbud og e-forretninger opretholdes løbende, men vi påtager os intet ansvar for modifikationer der måtte være udført efter at vi sidste gang opdaterede de viste informationer.


Reol-kunst til din stue | Boligmagasinet.dk\nReol-kunst til din stue\nGiv din stue farve og et moderne look med nogle få kasser, og få samling på din keramik, bøger og nips.\n1. september 2014 af Rikke Hymøller\nHobbykniv, skæreunderlag, lineal, blyant, maling, lak, trækasser fra Creativ Company, pensel og marmorhyldepapir (fås ofte i Tiger og lign. butikker samt i Silvan og hobbyforretninger.) De fleste af materialerne kan desuden købes online. På overstående billede ses trækasserne fra cchobby.dk til 99.dk, akrylmaling fra Stelling.dk til 98 kr. og kontaktplast fra pandurohobby.dk til 54.dk.\nLÆS OGSÅ De bedste bud på din næste bogreol.\n1. Først maler du trækassen og giver den noget lak for at give den en slidstærk overflade.\n2. Mål indersidens bagside op på trækassen, som du ønsker at beklæde med marmorhyldepapir.\n3. Tegn dette mål op på bagsiden af hyldepapiret.\n4. Klip det ud, og fjern beskyttelsespapiret fra det selvklæbende papir.\n5. Nu kan du beklæde bagsiden - brug evt. et viskestykke til at stryge hen over papiret, så det bliver helt jævnt.\nTIP: Hæng trækasserne op som små kunstværker, og miks dem med dine billeder.\n"Reolerne skaber flotte, grafiske linjer og giver samtidig mulighed for at give dine yndlingsting en flot plads," siger Rikke Hymøller, der er uddannet Danmarks Designskole og arbejder med tekstildesign, boligstyling og illustration.


Knive Til Tykkelseshøvl – Bexdyie\nKnive Til Tykkelseshøvl\nTykkelseshøvl GMH 2000 – skabditvarksted.dk\nTykkelseshøvl specielt designet til byggepladsen eller værkstedet. Ekstra stor foldeud støttebord, der kan klikkes ind til transportstilling. Se mere her!\nAfretterhøvl Og Tykkelseshøvl – køb billigt på toolworld.dk\nKøb Afretterhøvl og Tykkelseshøvl på nettet til lav pris. Du kan finde produkter fra PowerPlus hos Toolworld.dk. Når du handler hos Toolworld.dk er du sikret den største forbrugerbeskyttelse.\nSlibe klinger på tykkelseshøvl – Lav-det-selv.dk\nKommer lidt an på hvad det er for nogen knive du har Alex Kan slibe mine egne knive til komb. afretter/tykkelses høvl, har en proff. maskine, godt nok noget bedaget men den fungere nu optimalt, rart at kunne slibe selv, ingen porto & ikke mindste ingen “rude kuvert” og ingen ventetid, det er bare at smække “bæstet” tung som et ondt år på høvlebænken.\nKøb Knive til afretter og tykkelseshøvl – POWX204A i\nKnive til afretter og tykkelseshøvl – POWX204A Vær den første til at bedømme dette produkt Køb Knive til afretter og tykkelseshøvl – POWX204A i robust og solid kvalitet i dag.\nPowerPlus POWX204A Knive til afretter og tykkelseshøvl\nKøb PowerPlus POWX204A Knive til afretter og tykkelseshøvl POWX204A. Find AFRETTERHØVL OG TYKKELSESHØVL – stort udvalg indenfor POWERPLUS på toolworld.dk. Lavpris på POWERPLUS\nShop Scheppach afretter- og tykkelseshøvl HMS850 1250 W\nScheppachs afretter- og tykkelseshøvl HMS850 er specielt designet til anvendelse, hvor der er begrænset plads, men behov for en kombineret afretter- og tykkelseshøvl. Det er en perfekt nedskaleret version af en maskine i fuld størrelse .\nAfretter og tykkelseshøvl – Køb Afretter/tykkelseshøvl\nAfretterhøvl og Tykkelseshøvl er beregnet til afretnings og tykkelseshøvling af alle typer opskåret tømmer med kvadratisk, rektangulær eller affaset form. Når Afretter og tykkelseshøvle købes på nettet opnår du store besparelser på din afretter og tykkelseshøvl. Multikøb.dk leverer direkte til din adresse, det meste inden for 2-3 dage.\nTykkelseshøvl køb, salg og brugt lige her | Se mere her\nProblemer med tykkelseshøvl – woodturning.dk\nDet er sandsynligvis præcist problemet. Det der med at en tykkelseshøvl gerne vil “nappe” – sædvanligvis i udløbsenden er alment kendt, og kan sædvanligvis klares ved at få lagt fremtræksvalsen godt til – men det kan være lidt svært på en hobbymaskine hvor der typisk kun er en valse, og dermed lidt dårligt styr/hold på træet.\n• Leveres med gummimåtte til vibrering på fliser • Sammenklappeligt håndtag • Transportstel med påmonterede hjul medfølger Best. nr. 390 4604 915 (Tun: 1592713) HP 800 2.850,00 SCHEPPACH Pladevibrator HP 1100 Motor 5,5 HK benzin Komprimeringstryk 11000 N\nTykkelseshøvl – Find de bedste trykkelseshøvle til de bedste\nEn tykkelseshøvl bruges ofte indenfor møbel og bygningsindustrien, men mange hobbymænd og gør-det-selv-folk, har også en mindre tykkelseshøvl stående i værkstedet. Processen foregår, ved at du lægger træet ind i ”ilæggersiden” af høvlen, så vil høvlen mekanisk selv høvle emnet til den ønskede tykkelse, hvorefter du til\nAfretter tykkelseshøvl – Her er de 3 bedste!\nBrug en tykkelseshøvl til at tilpasse dine brædder til terrassen. Som der også bliver givet udtryk for i starten af denne artikel, så kan du bruge en tykkelseshøvl til rigtig mange forskellige ting, hvilket blandt andet inkluderer alt lige fra at høvle en bestemt tykkelse af en række brædder, der skal bruges til at lave et legehus til din søn eller din datter til at skulle høvle\nMaskiner Tykkelseshøvl | Værktøj Og Arbejdsredskaber – nyt\nFind Maskiner Tykkelseshøvl i ‘Værktøj og arbejdsredskaber’ | Stort udvalg af mange mærker som Bosch, Braun og DeWalt. Bliv klar til dit næste Gør-det-selv-projekt. Køb værktøj til billige priser.\nTilbehør til afretter og tykkelseshøvl – kesa.dk\nKesa ApS E-commerce. Websitet anvender cookies til at huske dine indstillinger, statistik og at målrette annoncer.


Front page » Om FotoMarathon » Privatlivspolitik og Cookies\nFotoMarathons privatlivspolitik er under revidering. Sidst opdateret 17. juni 2018\nNår du tilmelder dig en konkurrence arrangeret af FotoMarathon, indsamler vi oplysninger om dig, som er nødvendige for at afholde konkurrencen. Det er oplysninger som Navn, Email og telefonnr. Derudover kan vi indsamle oplysninger om køn, alder og lignende.\nVed tilmeldingen bliver du tildelt et deltagernr. som anvendes til at identificere dig under konkurrencen og når dommerne bedømmer konkurrencen.\nOplysninger gemmes på FotoMarathons server og printes på deltagerlister til brug under konkurrencen, dommernes bedømmelse af konkurrencen og til udlevering af præmier.\nOplysningerne gemmes indtil konkurrencen er slut og præmierne er udleveret. Derefter slettes alle oplysninger, bortset fra Deltagernr. og Navn, som bruges i forbindelse med galleriet.\nI forbindelse med afsendelse af præmier, vil du blive kontaktet på telefon eller email for at du kan oplyse den adresse, hvortil vi skal sende din præmie. Disse oplysninger (Deltagernummer, Navn, Adresse, Telefon nr. og Email) bliver udleveret til den sponsor der som står for at sende præmien til dig. Sponsoren må kun bruge dine oplysninger til at sende din præmie til dig og intet andet formål.\nSærarrangementer under konkurrencer\nVed tilmelding til særlige arrangementer under konkurrencerne, vil alle personoplysninger som du selv har opgivet, blive givet videre til sponsor. Det er oplysninger som Navn, Email og Telefonnummer, Adresse, Alder, Køn og Deltagernummer. Det kan f.eks. være ved udlån af objektiver under FotoMarathon konkurrencen. Deltageren vil blive oplyst herom og skal acceptere betingelserne for at deltage i særarrangementet.\nKontakt til FotoMarathon via mailformularen på hjemmeiden\nNår du kontakter FotoMarathon via mailformularen på denne hjemmeside, gemmer vi dit navn, email og din besked. Disse oplysninger bruges udelukkende til at besvare din henvendelse. Din mail og dermed alle oplysninger, slettes senest et år efter at mail korrespondancen er ophørt.\nEr du tilmeldt FotoMarathons Nyhedsbrev, kan du framelde dig til hver en tid. Oplysninger om hvordan, finder du nederst i nyhedsbrevet.\nFotoMarathon anvender cookies til følgende formål:\nFotoMarathon anvender cookies fra Google Analytics, der har adgang til de pågældende cookies, som bruges til at måle trafikken på websitet.\nFotoMarathon.dk udbydes af:\nKongsdalvej 50, 2720 Vanløse\nWebmaster: Klavs Laksø


Kontrasternes Kina op til OL | Kronik | fyens.dk\nKontrasternes Kina op til OL\nPubliceret 04. december 2007 kl. 04:00\nØkonomien buldrer derudad, der er 300.000 millionærer, i Beijing vokser bilparken med 1000 hver dag, forureningen er massiv og kræver tusinder af menneskeliv.\nDe blå neonlys skyder som lyn mod himlen på Twin Towers. Det er ikke de hedengangne i New York, men to splinternye skyskrabere med samme navne, men placeret et helt andet sted, nemlig Kina i Beijing. Det er et land og en by, hvor kontraster mellem gammelt og nyt i bygninger, kulturer og erhvervsudvikling er mærkbare. Så mærkbare, at de får følger for os alle, også længe efter OL i 2008.\nDe kinesiske Twin Towers ligger på hovedstrøget i Beijing op mod Den Himmelske Freds Plads - som bl.a. huskes for de store uroligheder i forsommeren 1989, da formentlig et par tusinde mennesker blev dræbt. Neonlysene på de to nye bygninger er symbolske for den fart, Kina har på i øjeblikket i transformationen fra et gammelt kulturland over et nedslidt kommunistisk styret til et moderne industrisamfund på godt og ondt. I Beijing er forskellen slående mellem gammelt og nyt. Det gamle forsvinder lige så hurtigt, som neonlysene i et splitsekund er på vej op ad facaderne.\nOveralt i hovedstaden med dens langt over 14 mio. indbyggere fjernes de gamle, og nedslidte boligkomplekser med deres interimistiske airconditionanlæg klasket op på husfacaderne med el-installationer, som garanteret ikke har set en autoriseret dansk elektriker.\nHullerne efter boligkarreerne fyldes i et tempo, som en dansk bygherre selv i gode tider kun kan drømme om. Det bliver uopnåeligt med dansk arbejdstid og overenskomster. I Kina har man tre-holdskift på byggepladsen - altså arbejde 24 timer i døgnet. Man kan undre sig, om betonen når at hærde på fundamenterne, før bygningen skyder i vejret. Sikkerhedsregler og -bestemmelser kan jeg kun gisne om.\nGad vide om disse bygninger også står om 100 år? Man kan have sine tvivl. Men hurtigt går det. Der er i de seneste år bygget ca. 7,5 mia. kvadratmeter kontorer og boliger.\nHastigheden afspejler sig på alle områder i Kina. I 1989 var der kun 270 km gode hovedveje. Tallet var i 2004 nået op på 34.600 km. Om to år er dette tal fordoblet. Men der er også langt mere end 1,3 mia. mennesker. Indtil i år var der et par ringveje uden om Beijing. Ring fire er sat i gang nu, og der kommer to til inden for kort tid. Meget skal nås inden OL til august næste år. Det er vigtigt ikke alene ud fra et OL-perspektiv, men veje er essentielle i en by med 14 mio. mennesker og i hvert fald tre mio. biler - og der kommer dagligt 1000 nye til, påstår nogle kilder. Transport har også muliggjort det industrielle eventyr i landet.\nDet er utroligt, hvad der er opnået på få år. I 2000 producerede Kina 30 pct. af verdens legetøj. Fem år senere var tallet 75 pct. Sådan er det også gået med sko, penne, bildele og tusinder andre produkter. I 2001 eksporterede man for 7,2 mia. kr. bildele og fire år senere for 49,5 mia. kr. Eksporten af elektronisk udstyr var i 1996 på 110 mia. kr. Tallet var i 2004 steget til svimlende 1080 mia. kr. Det er ikke noget under, at alverdens computerfirmaer opretter afdelinger for produktion og forskning i Kina.\nI dag eksporterer Kina på en almindelig arbejdsdag varer for mere, end hele landet tjente på eksport i hele 1978. Det var på dette tidspunkt, landet åbnede sin økonomi med vidtrækkende konsekvenser for resten af verden.\nGlobaliseringen og flytningen af arbejdspladser til Kina og også Indien betyder, at millioner af job i den såkaldt "industrialiserede verden" flytter til de nye lande med lavere løn, men for borgerne dér en langt højere levestandard end tidligere.\nUnder Mao kunne man opleve bønder, der tjente omkring 100 kr. om året. De samme tjener i dag 10.000 kr. - ikke meget for den lavt-, lavt-lønnede, men en betragtelig forbedring. En programmør tjener omkring 60.000 kr. per år, og det bringer denne op blandt top lønmodtagerne i Kina.\nNogle har dog forstået at få mere ud af det. Der er over 300.000 millionærer, så afstanden er nu stor mellem rig og fattig. Før i tiden var alle lige fattige, bortset fra toppen, og især Mao, der levede i en luksus i stærk kontrast til sit eget folk og de kommunistiske idealer.\nMao Tse Tung styrede Kina i 27 år med hård, tyrannisk hånd og efterlod ved sin død i 1976 et land i økonomisk ruin. Befolkningen var mishandlet, og mange levede på sultegrænsen. Der er eksempler på forældre, der i ren fortvivlelse byttede deres børn med andre forældres børn til på kinesisk "yi zi er shi" (Oversat: bytning af børn til fortæring ). Kulturskatte var destrueret for evigt gennem Kulturrevolutionen.\nMesteren og grundlæggeren af det nye og moderne industrieventyr var Deng Xiaoping, der efter en magtkamp overtog styringen af landet efter Maos død. Han indså, at man ikke kunne gå væk fra kommunismen uden at kaste landet ud i uroligheder - en holdning den nuværende kinesiske ledelse er klar over og derfor styrer landet som et kommunistisk/industrialiseret land.\nEn vittighed om Deng's skifte til det moderne Kina lyder som følger: Deng sidder i sin bil og bliver afbrudt af chaufføren, der siger: "Kammerat, vi har et problem. Skiltet siger, at kommunister skal dreje til venstre og kapitalister til højre. Hvad skal jeg gøre?" Deng svarer: "Der er ikke noget problem. Du viser af til venstre og drejer til højre."\nVirkeligheden overgår langt noget eventyr. Det gør prisen for herlighederne også. De hjemlige og hastigt stigende benzin- og oliepriser er også en følge af den nye verdensorden. De nye industrialiserede lande har brug for fossile brændstoffer. Sidste år blev der brugt for, hvad der svarer til 2,7 mia. ton kul. Det var tre fjerdedele af, hvad man regnede med, forbruget ville være i 2020. Så om to år vil landet bruge lige så meget, som man pessimistisk regnede med for 2020.\nForureningen i Kina er sine steder massiv. Der er byer i de store kulminedistrikter, hvor man ikke ser Solen. Grundet luftforurening er cancer dødsårsag nummer ét, ifølge det kinesiske Sundhedsministerium.\nOver 300.000 personer dør årligt af hjerteproblemer og lungecancer. Ca. 110.000 andre dør, fordi ventilation i hjemmene ikke er tilstrækkelig ved fyring med kul og andet brændsel.\nOmkring 500 mio. mennesker har ikke adgang til rent drikkevand. Kun én procent af Kinas byboere indånder luft, der anses for ren af EU. Beijing håber at holde skyerne og regnvejr væk under OL. Det sker som bekendt ved at skyde kemikalier op i skyerne og omdanne dem til regn, før de når byen.\nSøer, vandløb er mange steder forurenede af kemikalier og algevækster, stort set uden konsekvenser og indgriben fra myndighedernes side. Vandet i adskillige store søer anses i dag for uegnet til industri- og landbrug.\nNeonlysene på Twin Towers virker ligeglade med konsekvenserne. Det gør den almindelige kineser på gaden også. Fremgangen er følelig. Det er bivirkningerne også, men hvorfor tænke på det, når man betragter det enorme stopur, der på Den himmelske Freds Plads tæller sekunderne ned til den 8. 8. 2008, kl. 8:08:08. Da begynder OL med masser af lykketal (8 er et lykketal for kineserne).\nDet får man brug for, ikke kun for at vinde medaljer, men også for at få en ren fremtid.