Technical data ERA TAC Mounts for A...\nQuestion 6 by kirstyswifty\nIscenesættelse online En opgave om netdating i det senmoderne samfund12-12-2012 2.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieIndholdsfortegnelseAbstract ............................................................................................................................................................. 2Keywords ........................................................................................................................................................... 2Indledning .......................................................................................................................................................... 3Problemformulering .......................................................................................................................................... 4Fordeling af ansvarsområder i opgaven ............................................................................................................ 5Definition af de vigtigste anvendte begreber.................................................................................................... 5Metodeafsnit ..................................................................................................................................................... 5 Egen spørgeskemaundersøgelse ................................................................................................................... 6 Interview med bruger på Dating.dk .............................................................................................................. 9 Ekspert udtalelse ......................................................................................................................................... 11 Brugerprofiler fra Dating.dk ........................................................................................................................ 12Iscenesættelse i det senmoderne samfund .................................................................................................... 13 Selviscenesættelse - Erving Goffman .......................................................................................................... 13 Den nye middle region - Joshua Meyrowitz ................................................................................................ 14 Det senmoderne samfund - Anthony Giddens ............................................................................................ 16 Den kulturelle frisættelse – Thomas Ziehe.................................................................................................. 18Årsagen til netdatings popularitet................................................................................................................... 19Dating.dk – fra A til Z ....................................................................................................................................... 20Netdatings udbredelse .................................................................................................................................... 21 Sammenligning af statistikker ..................................................................................................................... 23Identitetsdannelse og iscenesættelse online – en analyse af brugernes adfærd på Dating.dk...................... 26 ”Ja, nu kommer det svære. At beskrive sig selv uden det skal lyde som en jobannonce(…)” .................... 26 ”Pille”– en dating profil på Dating.dk .......................................................................................................... 31 Kan kærligheden findes på nettet? ............................................................................................................. 34 Er singlerne bange for at blive afvist IRL?................................................................................................ 36Hvilken betydning har netdating for samfundet, når singler kan målrette deres søgning? ........................... 38 Målretning af søgningen på nettet .............................................................................................................. 38 Social opdeling af samfundet ...................................................................................................................... 41Konklusion ....................................................................................................................................................... 43Litteraturliste ................................................................................................................................................... 45 1 3.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieAbstractThis paper examines the way Internet dating has affected the search for true love in the latemodern society. We summarize the causes of popularity of Internet dating, as well as anaccount for our chosen dating site www.dating.dk. Through an analysis of the individual self-presentation online, we explore profiles from the dating site. Furthermore we look into thedebate, about whether or not love can exist online. At last we explore the significance Internetdating has on society, with focus on targeted dating. This document shows that users of datingsites have a tendency to create an “ideal self”, because it makes them seem more attractive.The assignment reveals different views upon love on the Internet. Some people are sceptical.Is it really possible to achieve the same chemistry online as IRL? Our questionnaire andpersonal interviews support our point about romantic relationships online. There areadvantages and disadvantages, when talking about targeted dating. On one hand Internetdating can become shallow and unreal, but on the other hand Internet dating can createopportunities as never seem before. There is unambiguous answer as to selection withindifferent social classes whether or not you choose partner online or offline. JulieKeywords Late Modern Society – Self Representation – Identity Creation– Internet Dating Online Communication – Online Vs. Offline – Social Classes 2 4.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieIndledningDet har aldrig været let at finde den eneste ene. Vi lever i dag i et samfund, hvor nye måder atkommunikere på er i fokus. Moderne kommunikationsteknologi har skabt en masse nyemuligheder, heriblandt netdating som giver individet mulighed for at finde kærlighedenonline. Vi er som mediebrugere ikke længere afhængige af at være i samme fysiske rum, somvores korresponderende. På den måde kan man skabe flere relationer og netværker endtidligere.Målet med vores opgave er først og fremmest at undersøge, hvordan netdating har påvirketvores søgen efter den rette partner i det senmoderne samfund. Dette gøres indledningsvisved, at redegøre for årsagen til netdatings popularitet. Derudover vil vi lave engrundlæggende redegørelse af Dating.dk, da vi har valgt at gå i dybden med nævnte datingsite.Vi har arbejdet kvantitativt på alle tre niveauer vha. statistikker fra Danmarks Statistik samteget udformet spørgeskema.De nye medier er meget personfikserede og åbner dermed muligheden for at stille den privateperson frem til offentlig skue. Datingsiderne ligger op til iscenesættelse, som netdatingbrugerne skildrer gennem deres personlige profil. Vi har valgt at lave en analyse af individetsiscenesættelse på internettet, hvor vores fokus har været på at lave en dybdegående analyseaf brugerprofiler fra Dating.dk. Ydermere har vi valgt at analysere og diskutere, omkærligheden egentlig kan findes på nettet, samt om datingbrugerne er bange for at blive afvistoffline. På det analyserende og diskuterende niveau har vi arbejdet kvalitativt vha. etpersoninterview med en tidligere Dating.dk bruger samt en ekspertudtalelse fra Dating.dk’sPR-chef.Vi har afslutningsvis valgt at diskutere, hvilken betydning netdating har for samfundet, nårsingler kan målrette deres søgning, samt om det har nogen betydning for klasseopdelingen isamfundet. Til at underbygge vores påstande og iagttagelser har vi benyttet teoretikerneGiddens, Ziehe, Goffman og Meyrowitz. Anne og Jannie 3 5.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieProblemformuleringHvordan har netdating påvirket vores søgen efter den rette partner i det senmodernesamfund?Dette vil vi undersøge med udgangspunkt i datingsitet Dating.dk, hvor vi vil redegøre for denstigende popularitet af netdating. Vi vil endvidere foretage en analyse af brugernes adfærd,hvor vi kommer ind på identitetsdannelse samt iscenesættelse online. Afslutningsvis vil vidiskutere, hvilken betydning netdating har for samfundet, når singler kan målrette deressøgning.AfgrænsningVores udgangspunkt er taget i datingsitet Dating.dk, som er den største og mest benyttededatingside. Sitet har brugere fra et bredt udsnit af den danske befolkning. Dette har gjort,atdet er nemmere for os at finde data omkring sitet, samt at finde en tidligere bruger atinterviewe. Vi har valgt ikke at undersøge de forskellige minoritetsdatingsites, som kunomtales i anden sammenhæng i vores opgave. Der er rigtig mange grunde til, at folk opretteren profil. Vi har valgt at afgrænse os til kun at fokusere på dem, der bruger datingsitet til atfinde en partner. Dette er endnu en grund til, at vi har valgt Dating.dk, da det bliver set som enmere ”seriøs” side1.I forhold til vores aldersafgrænsning valgte vi at fokusere på aldersgruppen 25-34 år. Detgjorde vi, fordi vi i den indledende undersøgelse fandt ud af, at det er den aldersgruppe, derhyppigst brugernetdating ifølge Danmarks Statistik.Det kunne også have været relevant at inddrage Facebook, fordi mange møder hinandenderigennem. Men fordi det ikke er den primære grund til, at man opretter en profil, ville vi istedet hellere fokusere på den klassiske datingside. Anna1 Vores spørgeskemaundersøgelse viste ligeledes at ca. 84 % af de adspurgte ledte efter et seriøst forhold. 4 6.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieFordeling af ansvarsområder i opgavenDenne opgave er et produkt af en fælles proces og et tæt samarbejde. Vi har været fælles omudarbejdelsen af opgaven og om at indsamle empiri. Som det formelt påkræves, har vi underhvert afsnit anført, hvem som har været primært ansvarlig for hver del.Problemformuleringen og konklusionen er skrevet i fællesskab. JannieDefinition af de vigtigste anvendte begreberNetdating: er blevet et bredt begreb efter den stigende brug af online kommunikation, ogskillelinjen mellem netdating – og sociale netværks sider er svært definerbar. I vores opgavehar vi valgt at definere netdating som sites, hvis primære formål er, at skabe kontakt til andremennesker via internettet. Dette med henblik på at møde nye bekendtskaber enten i form afkærestepotentiale, dates eller venskaber. Det foregår ved at oprette en profil, hvor manskriver en kort tekst om sig selv, som indebærer, hvad man søger samtindsætter billeder af sigselv. Herfra kan man komme i kontakt med andre brugere, som man chatter med, og dettefører i mange tilfælde til et personligt møde. Vi har derfor valgt ikke at inkludere socialenetværks sites, eftersom vi ikke ser deres primære formål for værende at møde nyebekendtskaber.IRL: er en engelsk forkortelse for ”in real life”. Forkortelsen bruger vi flere steder i voresopgave. Det betyder ”i virkeligheden” og bruges ofte, når man referer til, om man har mødt enperson online (på nettet) eller i virkeligheden (IRL). JannieMetodeafsnitI dette afsnit præsenteres de valgte metoder, som vi bruger som redskab til at bearbejde voresindsamlede empiri. 5 7.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieEgen spørgeskemaundersøgelseFordelen ved et spørgeskema er, at dataene er nemme at bearbejde statistisk. De indsamlededata bliver omsat i tal, så de efterfølgende kan fremlægges i enkle tabeller eller visualiseres iforskellige former for kurver, figurer og diagrammer. Vi vurderer, hvilken pålidelighed oggyldighed undersøgelsen kan tillægges. Vi har eksempelvis valgt at lave et cirkeldiagram overde bevarendes geografiske placering samt over de besvarendes uddannelsesniveau.For at skabe et overordnet syn på netdating har vi udarbejdet et spørgeskema og dermedarbejdet kvantitativt. Spørgeskemaets målgruppe har vi fordelt over aldersgrupper fra 18 ogop til 50+. Måden hvorpå vi fik spredt vores spørgeskema på var ved hjælp af vores Facebooknetværk. Vi kontaktede hver især en Facebook ven indenfor hver af de inddelte aldersgrupperog bad dem sætte spørgeskemaet som deres status. Da man ofte er venner med jævnaldrende,håbede vi, at denne metode ville give brugbare resultater.Vores undersøgelse blev naturligvis begrænset, da det kun var folk, der er tilknyttet Facebook,som havde mulighed for at besvare spørgeskemaet. Dog er det omkring hver anden dansker,som er på Facebook - mere præcist 3 millioner ud af de 5,6 millioner danskere2. Facebook erderfor et forholdsvis repræsentativt forum at publicere vores spørgeskemaundersøgelse i.Trods de mange tilknyttede på Facebook er vi opmærksomme på, at det selvfølgelig kun erden kontaktedes netværk, som kan blive en del af undersøgelsen.Spørgeskemaet indeholdt 10 spørgsmål af forskellig karakter. Først og fremmest indeholdtundersøgelsen demografiske spørgsmål såsom køn, alder, uddannelse og bopæl. Derudoverindeholdt den binærespørgsmål, som dog i nogle af tilfældene blev efterfulgt af en uddybning.Åbne spørgsmål benyttede vi også, da de tvinger interviewpersonen til at svare med egneformuleringer. Ydermere gjorde vi brug af valgmuligheden ”other” (andet), da vi umuligt kanhave medtaget alle tænkelige og utænkelige svarmuligheder i vores undersøgelse.Vi valgte at lukke ned for besvarelser af spørgeskemaet efter 100 besvarelser. Selvom det måsiges at være en god svarrate, så dækker vores spørgeskema kun et lille udsnit af den danskebefolkning. Vi kan derfor ikke drage større og generaliserende konklusioner ud fra vores2 http://atcore.dk/blog/danskerne-pa-facebook/ 6 8.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Jannieundersøgelse, men vi har brugt den til at få en indsigt i de forskellige aldersklassers holdningtil netdating. Derudover kan de indsamlede svar bruges til at udregne sandsynligheder,gennemsnit, signifikans og korrelationer. Vi ser altså på årsagssammenhænge; korrelationer,og vurderer sandsynligheden vs. tilfældigheden af en sammenhæng; signifikans.En ulempe ved strukturen af spørgeskemaprogrammet KwikSurveys3 er, at når man indstiller,at den besvarende kan uddybe svaret nedenfor, har de samtidig mulighed for at vælge fleresvarmuligheder. Dette har resulteret i, at nogle har afkrydset modstridende svarmuligheder,hvilket medfører statistisk skæve resultater.I spørgsmål fem (bilag 1) ønsker vi, at den besvarende i tilfælde af, at have haft en datingprofilfortæller, hvad grunden er til, at de ikke har den længere. Her søger vi at få besvaret, om deeventuelt har fundet kærligheden enten online eller offline. Mange af de besvarendebegrunder først deres svar i den tilhørende kommentarboks eller først længere nede ispørgeskemaet. Det er derfor ikke lykkedes os at få alle til at besvare spørgeskemaet på denplanlagte måde. Selve spørgsmålet kunne have været formuleret anderledes for at undgå, atde besvarende satte kryds flere steder samt blev forvirret over strukturen. Spørgsmåletkunne med fordel have lydt: ”Har du en aktiv datingprofil”. Denne formulering havde passetbedre med svarmulighederne.I forhold til opgaven kunne vi have fordelt spørgeskemaerne imellem de 25-34 årige, som eropgavens målgruppe. På den måde kunne vi have fokuseret vores opgave yderligere.Det vardog ikke muligt, da vi først fandt frem til en målgruppe sent i forløbet, og på daværendetidspunkt var spørgeskemaerne allerede spredt ud til de forskellige aldersgrupper.Reliabiliteten af vores undersøgelse er tvivlsom, da en ny undersøgelse foretaget af en andenperson, som benytter samme metode muligvis ville resultere i nogle af de samme tendenser,men personens Facebookven og dennes netværk vil naturligvis ikke være identisk med vores.Det er eksempelvis meget tydeligt, at vores nuværende eller forhenværende bopæl har haftindflydelse på de besvarendes geografiske placering4.3http://kwiksurveys.com/4Kommenteres senere i opgaven 7 9.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieI spørgsmål syv kunne vi have taget højde for, at vi ønsker besvarelsen af, hvilke(t) datingsite,som de besvarende enten er eller var tilknyttet. En sådan formulering ville have resulteret imere brugbare data. Spørgsmålet kunne derfor have lydt: ”Hvis du har/har haft endatingprofil, hvilke(t) datingsite er/var du så tilknyttet”.Ikke alle nuværende eller forhenværende datingaktive har ønsket at oplyse, hvilke(t)datingsite de benytter eller har benyttet. Resultatet heraf er derfor ikke helt præcist, menviser derimod procentdelen af de besvarende, som har valgt at oplyse det. Fokusset i dettespørgsmål var at undersøge, hvor mange der har været/er tilknyttet Dating.dk. Derfor kan deri princippet have været mange flere af de besvarende, som er eller var tilknyttet Dating.dk.Spørgsmål fire vejleder ikke den besvarende ordentligt. Mange af de besvarende har tastetalle deres gennemførte og eventuelt igangværende uddannelse(r) ind. Da vi nåede til denanalyserende og fortolkende del af dataene, var det umuligt for os at vide, hvilken afuddannelserne, som den besvarende skulle høre indenunder. Vi forsøgte at udlede, hvilken afde indtastede uddannelser, som var den sidst påbegyndte/færdiggjorte. I tilfælde af at denbesvarende både havde en erhvervs- og en (professions) bacheloruddannelse, talte vi denbesvarende med under (professions)bacheloruddannelse. På grund af denne antagelse, vil dermuligvis være flere besvarende placeret under kategorien (professions) bacheloruddannelseend der muligvis skulle have været. Vi kunne derfor med fordel have formuleret spørgsmålet,så de besvarende skulle markere deres sidst påbegyndte/færdiggjorte uddannelse.I både spørgsmål otte og ni ønsker vi at vide, om de besvarende tror på, at kærligheden kanfindes på nettet, og om de selv har erfaring med det. Nettet er et meget bredt begreb at brugeher, da det både indebærer datingsites, sociale netværk sites osv. Spørgsmålet udformede vitidligt i vores arbejdsproces, og på daværende tidspunkt inkluderede vi også sociale mediersom et forum, hvori kærligheden kunne findes. Vi har med tiden ændret vores fokus, så vi nukun fokuserer på datingsites, som defineret tidligere i opgaven. Ordet ”nettet” skulle derforerstattes med ordet ”datingsites”, hvis spørgsmålene skal stemme overens med voresnuværende fokus. 8 10.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieEn kvantitativ spørgeskemaundersøgelse giver ikke svar på alle spørgsmål. Derfor har vi ogsåforetaget et personinterview med en tidligere Dating.dk bruger samt Dating.dk’s PR-chef forat gå mere i dybden end det omfangsrige spørgeskema. AnneInterview med bruger på Dating.dkVi har lavet et kvalitativt individuelt dybdeinterview med Jannies barndomsveninde Mette, som ertidligere bruger af Dating.dk. Vores opgaves primære målgruppe er fra 25-34 år, men det lykkedesos desværre ikke at finde en interviewperson i denne aldersgruppe. Mette er 22 år, og vi harderfor besluttet, at hun godt kunne bruges, selvom hun ligger udenfor målgruppen. Vi har valgt atlave et kvalitativt interview, da vi gerne vil have en Dating.dk brugers syn på søgningen efter enpotentiel partner samt vedkommendes erfaring og oplevelser med Dating.dk. Det personligeinterview er godt til at afdække holdninger, og kan bruges mere dybdegående end en kvantitativundersøgelse.Vi valgte, at Jannie skulle udføre interviewet, da Mette ville være mere komfortabel og trygved dette. Vi håbede på, at Mette i den forbindelse ville være mere ærlig og åbne sig mere op,da intervieweren er en person, som hun har kendt hele livet. Interviewet vil derfor blive mereuformelt, og man vil bryde den personlige barriere, da hun allerede er fortrolig medintervieweren. Samtidig kan det være en ulempe i og med, at både Mette og Jannie kan havenogle antagelser på forhånd, da de kan have diskuteret og omtalt nogle af emnerne i privatesammenhænge. De kan derfor komme til at tage nogle af spørgsmålene ellersvarmulighederne for givet, og det kan være svært at være objektiv. Vi har dog forsøgtatskrive spørgsmålene så neutrale som muligt med tanken om, at Jannie ikke har nogenbaggrundsviden om Mettes datingliv.Da Mette er bosiddende i Nordjylland, blev interviewet lavet som et telefonisk interview overSkype. Fordelen ved dette er, at selvom der er en stor geografisk distance, kan vi bruge hendei vores opgave. En ulempe ved dette er, at der ikke er den samme interaktion melleminterviewer og interviewede. Man kan ikke aflæse kropssprog og ansigtstræk, eftersom manikke er i samme rum. Vi var opmærksomme på dette fra start, og vi har forsøgt at lave vores 9 11.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Janniespørgsmål så åbne som muligt, så hun var tvunget til at tale og ikke svare ved fx at nikke medhovedet eller andre ansigtsbevægelser.Vores spørgsmål var hovedsagligt åbne, men vi havde også nogle binære spørgsmål.Eksempelvis spørgsmål 14(bilag 2.2), som lyder: ”Vidste du hvilken type forhold du søgte, dadu oprettede din datingprofil?” samt spørgsmål 15 (bilag 2.2)”kunne du forestille dig at havemødt din kæreste i den virkelige verden i stedet for?”. Vi villegerne have omskrevetspørgsmålene til åbne spørgsmål, men vi kunne ikke lave dem om til hv-spørgsmål uden atændre meningen. Heldigvis var Mette utrolig god til at kommentere på spørgsmålene og ikkekun svare ja eller nej. Spørgsmål 15 er skrevet ud fra Jannies baggrundsviden om, at Mette harfundet en kæreste på Dating.dk, hvilket hun var bevidst om, før vi lavede interviewet. Dettebetyder, at vi ikke har været 100 % objektive, da vi udformede spørgsmålene. Derudover erspørgsmål 18(bilag 2.3) også lidt farvet, da vi har spurgt hende ledende: ”Føler du, at du på eneller anden måde skal sælge dig selv i din profiltekst?”. Vi skulle i stedet have spurgt hendemindre direkte og med et åbent spørgsmål, så hun selv kunne reflektere over det. Deresterende spørgsmål går mere i dybden med hendes generelle erfaring med Dating.dk.Til at starte med oplyste vi Mette om, at der er 18 spørgsmål i alt. Det var en talefejl, da der er19. Her skulle vi have været mere præcise og forberedte, men heldigvis virkede det ikke, somom hun opdagede det. Det er vigtigt at forklare den interviewede, hvordan forløbet kommertil at foregå, samt hvor mange spørgsmål, der præcis er, så de kan forberede sig på dette. Ibilaget kan alle spørgsmålene ses, og hvert spørgsmål har vi givet et nummer, som er inddeltefter rækkefølgen, de er blevet spurgt efter. Hvis spørgsmålene har en decimal ståendeefterfølgende, fx 9.1 er det indskudte spørgsmål, som ikke var forberedte. De er udelukkendeblevet brugt impulsivt til at få en bedre forståelse af hendes svar. Vi udformede spørgsmålenetidligt i forløbet, og vi har derfor lavet dem meget brede, da vi på daværende tidspunkt ikkevar 100 % afklaret med, hvordan opgaven skulle udformes. Vi har i opgaven ikke inkluderetalle spørgsmålene men udelukkende dem, som vi har fundet relevant for opgaven. Jannie 10 12.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieEkspert udtalelseUd over spørgeskemaet og det dybdegående interview, ønskede vi en ekspertudtalelse fra PR-chefen Martin Shultz Andersens fra Dating.dk. Det gode ved at bruge en ekspert inden forområdet er, at vi får indblik i hans viden og indsigt omkring Dating.dk. Da han er PR-chef forwebsitet, går vi ud fra, at han har en stor viden og erfaring inden for feltet, som kan være tilgavn for vores opgave. PR-chefen havde ikke tid til at deltage i et personinterview, så viudarbejdede et kvalitativt spørgeskema, som vi sendte pr. mail.Vi havde otte spørgsmål, som vi udformede, så det komplementerer de informationer, som vihar samlet gennem vores spørgeskemaundersøgelse og vores interview med den tidligereDating.dk bruger. Dermed får vi en eksperts syn på de data, vi allerede har uddraget. Hvisvores påstande kan underbygges via eksperten, vil det skabe en troværdighed til resultaterne.Det kvantitative spørgeskema består af åbne spørgsmål for, at vi kan få så nuancerede svarsom muligt. Da det foregår over mail, er det en meget vigtig faktor, da der ikke er mulighed forat få uddybet svarene.At vi ikke kunne foretage interviewet det ved et personinterview eller via telefon, er enulempe, fordi vi ikke havde mulighed for at spørge ind til de svar, han kom med. Derfor ersvarene på spørgsmålene ikke særlig dybdegående, gennem et personinterview kunne vi havefået mere detaljerede svar.Som PR-chef taler Martin Shultz Andersen på vegne af Dating.dk, hvilket kan være med til atgøre hans svar lidt farvede. Hans svar kan være subjektive og prægede af ønsket om at give enpositiv vinkel til netdating. Dette gælder især de svar, som indebærer en holdning ellervurdering frem for en faktuel information. Et eksempel fra vores spørgeskema: ”Kan det væreproblematisk, at brugerne har frihed til at iscenesætte sig selv, som de vil?”Svar fra PR-chef: ”Nej - brugerne har kun lyst til at fremstille sig selv på den bedste måde, ogdette prøver vi selvfølgelig kun at hjælpe dem med. Vores regler arbejder bestemt ikke imodbrugerne” (bilag 3.1).I et af spørgsmålene har vi bedt ham om at forholde sig til, om den mest hyppige aldersgruppepå Dating.dk stemmer overens med den aldersgruppe, som Danmarks Statistik peger på. Herhar vi ikke fået vedhæftet filen, og da han ikke havde kendskab til tallene i forvejen, kunne han 11 13.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Jannieikke sammenligne dem. Til gengæld kunne vi selv holde hans besvarelse op imod tallene fraDanmarks Statistik.Hans udtalelser vil løbende blive brugt gennem opgaven, som understøttende kilde. AnnaBrugerprofiler fra Dating.dkI vores analyse af brugerprofilerne på Dating.dk ønsker vi at undersøge, hvilke tendenser mankan udlede ud fra deres profiltekster. Vi udvalgte ti profiler, som var henholdsvis fem mændog fem kvinder til videre analyse. Heraf valgte vi så igen en af profilerne ud, som vi mentekunne være interessant at gå i dybden med. Alle profiler forefindes som bilag og erselvfølgelig anonymiserede i forhold til billede - de er i forvejen anonyme med navn, da mansom bruger oprettes med et brugernavn. Profilerne er naturligvis valgt ud fra voresmålgruppe. Vi er klar over, at denne stikprøve af datingprofiler ikke er repræsentativ, da vikun har udvalgt ti profiler, ud af de, ifølge Dating-eksperterne.dk, mere end 525.000 profilerpå siden. Dog mener vi, at stikprøven kan være med til at give os et godt billede og indtryk afde mange forskellige profiler og personligheder, der findes på Dating.dk. Vi har forsøgt at få ettilfældigt udsnit af profiler ved at søge på profiler i vores målgruppe fra hele Danmark.Vi har valgt at anvende sociologen Anthony Giddens, mikrosociologen Erving Goffman, denamerikanske medieforsker Joshua Meyrowitz og Thomas Ziehe, som forsker i pædagogik, somde bærende teoretikere i vores opgave. Deres teorier vil vi bruge til vores analyse af, hvordanbrugerne på Dating.dk iscenesætter sig selv. JulieYdermere har vi benyttet os af Den Hermeneutiske Spiral, hvor vi gennem analyse ogfortolkning har forsøgt at opnå en større og bredere forståelse ved først at have enforforståelse, og derefter undersøge teksterne nærmere og så opnå ny viden via fortolkning,som senere bliver til en nyudvidet forståelse. Det har været hensigtsmæssigt at benytte sig afdenne metode i forhold til analysen af vores selvvalgte datingprofiler samt i analysen aftekster. Cecilie 12 14.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieIscenesættelse i det senmoderne samfundVi vil i dette afsnit komme ind på Anthony Giddens teori om tilværelsen, som bliver enrefleksiv proces for det senmoderne menneske samt hans definition af det senmodernesamfund. Thomas Ziehe, videreudvikler Giddens refleksivitetsteori, som omhandler denkulturelle frisættelse. Selvpræsentationen er et vigtigt element i identitetskonstruktionen, og iden forbindelse kan Erving Goffmans 50 år gamle teori om menneskets identitetsudviklingigen fremhæves. I forlængelse af Goffmans teori kommer vi ind på Joshua Meyrowitz, og hansvidereudvikling af teater metaforet. AnnaSelviscenesættelse - Erving GoffmanDen canadiske mikrosociolog Erving Goffman fremlægger i sin klassiker ”Presentation of Selfin Everyday Life” fra 1959 en teori om den menneskelige identitetsudvikling. Han mener, atalle mennesker agerer, som var de skuespillere på en scene (Goffman, 1992, s. 208).Goffman bruger teateret som metafor til at forstå, hvordan mennesker agerer i socialesituationer. Vi spiller alle en rolle for omverdenen. Rollen bliver evalueret af et publikum, somdermed er med til at skabe identiteten. Netdatingsider som Dating.dk kan være den perfektescene, hvor man som individ kan spille en rolle foran et publikum, som i dette tilfælde er allede andre brugere på Dating.dk (Berliner, 2010, s. 178).Et essentielt begreb Goffman taler om er frontstageeller the personal front, som er densocialt tilpassede adfærd. Begrebet frontstage dækker over de sociale handlinger, som foregårpå en offentlig scene, hvortil der forekommer tilskuere. Individets frontstage skabes iinteraktionen med samfundet. Bagved frontstagen, findes individets backstage. Backstageadfærden foregår bag tæppet dvs. uden for offentlighedens synsfelt (Berliner, 2010, s. 178).I vores samfund betragtes den rolle man fremfører og ens eget selv nærmest som samme sag.En korrekt fremført og tilrettelagt scene får publikum til at tilskrive en fremført rolle et selv,men dette selv er et produkt af den fremførte scene. (Goffman, 1992, s. 208) 13 15.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieMan har i dag via sociale medier og i det tilfælde med fokus på dating sider langt størremulighed for selv at kontrollere, hvordan man gerne vil fremstå, da kroppen ikke er bundet tilden virtuelle verden. Det at man har langt flere muligheder for at skabe sin egen identitet, kanvære motivation for mange af dem, som vælger at oprette en dating profil. Goffman nævnerbegrebet the ideal self, hvor der reflekteres over de normer og værdier, der i samfundetfremstår som de ideelle. På den måde giver dating sider altså mulighed for at skabe enidentitet, som man selv ønsker den skal være og derigennem påvirke, hvordan andre ser en(Berliner, 2010, s. 179).Goffman levede i en tid, hvor al kommunikation foregik face-to-face, og derfor var hansbegreber anvendelige for sin tid. I dag har vi fået en hel masse nyekommunikationsformer,derfor kan man med fordel bringe en mere nutidig teoretiker påbanen. Joshua Meyrowitz har udbygget Goffmans teori ved at tilføje begreber, som gør teorienmere anvendelig i vores mediesamfund. AnnaDen nye middle region - Joshua MeyrowitzLigesom Goffman bruger teaterscenen som udgangspunkt, låner Joshua Meyrowitz begreberfra teatrets verden til at karakterisere, hvad der sker, når nye informationssystemer tagerover. “A social situation is… an ‘information-system’, that is… a given pattern of access to socialinformation, a given pattern of access to the behaviour of other people” (Meyrowitz, 1985).De to sfærer, som Goffman fremsætter, er gensidigt afhængige, så når skellet mellem denprivate - og den offentlige optræden flyttes, sker der ændringer i forholdet mellem, hvad derer henholdsvis front- og backstage. ”Privatlivet er ikke mere privat og det offentlige rum ikkemere offentlig i traditionel forstand” (Jerslev, s. 20, l. 25-26).Meyrowitz ser kritisk på Goffmans model, og mener at den er for statisk og for bundet til entænkning i konkrete rumligheder (Jerslev, 2004, s. 111).Han koncentrerer sig om, hvad der sker, når den sociale interaktion bliver medieret, samthvordan de elektroniske medier har ændret muligheden for at få adgang til ellerinformationer om hinandens sociale performances (Jerslev, 2004, s. 111).”(…) nye medier skaber nye scener og nye publikummer, ny onstage-adfærd og nye relationer 14 16.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Janniemellem front- og back-områder” (Jerslev, s. 111, l. 25-27). Nye medier vil derfor ændre drastiskpå de roller, som folk spiller og dermed individets selvfremstilling.Meyrowitz udbygger Goffmans teori og inddeler den i tre sfærer: Middle region, deepbackstage og forward frontstage. Han tilføjer dermed en tredje sfære til Goffmans teori, somillustreret i figur 1 nedenfor.Den nye middle region opstår idet grænsen mellem front- og backstage bliver forflyttet, og påden måde bliver regionen betegnelsen for den nye offentlige stil (Jerslev, s. 112).Denne nye offentlige stil er præget af en halvt privat, halvt offentlig adfærd, og individetsadfærd bliverdermed præget af roller af både offentlig og privat karakter (Hjarvard, 2005, s.27).Derudover er der opstået to nye regioner, nemlig deep backstage og forward frontstage, somer mere ekstreme versioner af Goffmans back- og frontstage. Deep backstage karakteriseressom værende ”… helt isolerede private felter” og forward frontstage som værende ”nye ogmeget formelle frontkoder” (Jerslev, s. 112, l. 22-24). Deep Backstage sfæren indebærer enlukket privathed. Denne sfære er et tilbagetrukket fristed og et øverum. I øverummet kanindividet være sig selv og øve sig på sin optræden i den nye middle region, som er blevet densociale optrædens foretrukne scene (Hjarvard, 2005, s. 28).Den sidste sfære er forward frontstage, der indebærer en adfærd, som er forbeholdt offentligeog ceremonielle anliggender (Hjarvard, 2005, s. 28).Figur 1 (Hjarvard, S. 2005, s. 28). Figuren illustrerer forholdet mellem den socialeinteraktions steder i henholdsvis Erving Goffman og Joshua Meyrowitz. 15 17.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Jannie AnneDet senmoderne samfund - Anthony GiddensDen engelske Anthony Giddens er en af nutidens store sociologiske tænkere og fremlægger iet af sine væsentligste værker ”Modernitet og selvidentitet” tre begreber, som hver isærbelyser aspekter vedrørende det senmoderne samfund samt individets identitetsdannelse.Begreberne adskillelsen af tid og rum og refleksivitet er begge centrale at gøre brug af iforhold til vores opgave vedrørende netdating, og vil i løbet af dette afsnit blive uddybetnærmere. 16 18.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieIfølge Giddens er Det Senmoderne Samfund, overordnet set, karakteriseret ud fra trebegreber, der påpeger modernitetens dynamiske aspekter: Adskillelse af tid og rum,udlejringen af sociale systemer og refleksivitet (Giddens, 1996, s. 32). Det senmodernesamfund er yderligere kendetegnet ved den forøgede individualisering, der på samme tidsætter flere af de forhenværende moderne samfunds fællesskaber under pres (Øe, 2008).Som forklaret foroven har vi valgt at sætte to af hans tre begreber i relation til vores emne:netdating. I forhold til teorien om udlejringen af sociale systemer anser vi i gruppen de toøvrige begreber som værende mere brugbare til analyse af vores selvvalgteDating.dkbrugeres profiler.Kort fortalt koncentrerer teorien adskillelsen af tid og rum sig om at sociale relationer ikkelængere behøver at foregå samme tid og sted (Giddens, 1996, s. 28). Hvor det præmodernemenneske førhen var bundet til dets placering i det geografiske eller tidsmæssige rum, harmodernitetens globalisering nu medført, at det senmoderne individs sociale aktiviteter nu kanforegå spredt i tid og rum. Årsagen til dette kan både skyldes fremgangen itransportmuligheder – herunder bil og fly, men også forbedringen af kommunikationsmidler idet senmorderne samfund – heriblandt internettet.Begrebet refleksivitet beskæftiger sig med det senmoderne menneskes ekstreme frihed og deuanede mængder af valgmuligheder, som vedkommende kan træffe(Giddens, 1996, s. 26).Førhen anså man, at et individ havde en såkaldt ”forudbestemt identitet” forstået på denmåde, at individets identitet var afgjort på forhånd ud fra familiens sociale lag og stand. Dageni dag bygger det senmoderne samfund derimod på, at normer og traditioner er forsvundne, damennesket er selv-identitetsdannende på baggrund af muligheden for at tage ansvar for sigselv og træffe egne valg. (Ravn, 2012). Hvert enkelt individ har altså ”frit valg på alle hylder”;med andre ord, er vedkommende frisat til selv at vælge egen livsstil. ”Vi ”har” ikke blot enbiografi hver især, vi lever en biografi, som er refleksivt (…)” (Giddens, 1996, s. 25). På baggrundaf denne teori og pga. den store frihed hos det enkelte menneske, er det senmoderne individunderlagt en fundamental eksistentiel angst og tvivl (Thorndal, 2008, s. 185). 17 19.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieDet at skulle bygge sit liv på baggrund af en række valg medfører en grundlæggendeusikkerhed hos individet samt en risiko for, at trufne valg kan forekomme at være forkerte.(Thorndal, 2008, s. 185). CecilieDen kulturelle frisættelse – Thomas ZieheThomas Ziehe (1947) er en tysk professor i pædagogik, som har videreudviklet AnthonyGiddens teori om refleksivitet. Han beskriver denne tendens som øget refleksivitet, hvilketskal forstås ved, at unges videnshorisont konstant udvides. Det gør dem ikke nødvenligvisklogere, men de får en følelse af at ”vide alt”. Han knytter det sammen med to yderligerekulturelle tendenser; formbarhed samt individualisering. Formbarheden skal forstås ved, atalt kan formes som man vil, og man kan for eksempel formes på en speciel måde ved at gå tilpsykolog. Individualisering skal forstås ved individets frigørelse fra den sociale arv. Hanbeskriver en aftraditionalisering, som skete i 1950-70’erne, hvor de unge fik en friere og mereindividuel bane at tænke i. Man fik ikke længere sin identitet fra sine forældre, da det ikke varforventet og økonomisk logisk, at man fik samme erhverv som dem. Samtidig mindskedesreligionens indflydelse, og man havde ikke samme faste retningslinjer som førhen.I alle tre tendenser ses en dobbelthed, hvilket giver mange positive muligheder for individetsamtidig med, at det åbner op for en usikkerhed. I bogen ”Ny ungdom og usædvanligelæreprocesser” af T. Ziehe og H. Stubenrauch beskrives det som følgende: ”Selv om vi her talerom en frisættelse i kulturel betydning, skal det ikke tages for bogstaveligt. Der menes ikke, at visimpelthen reelt er blevet »friere«! Den kulturelle frisættelse bevirker snarere en udvidelse af det,man forventer, drømmer og længes efter i sit eget liv, også selv om det ikke kan opnås i detvirkelig liv” (Ziehe & Stubenrauch, 2008, s. 30). Man har altså ikke længere familien somstøttepude, og den faldende sikkerhedsfølelse kan ende ud i, at de unge føler sig usikre ogaldrig føler, at de har gjort det godt nok. Det kan skabe tab af orienteringspoler og være sværtfor individet at navigere i et kaos af kulturelle muligheder, som også beskrives ved at: 18 20.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Jannie”(…)brede sig i os som depression, lidelse og somatisk sygdom (Ziehe, & Stubenreauch 2008, s33).Denne teori kaldes for den kulturelle frisættelse5.Ziehe mener, at disse tendenser kan bunde ud i, at unge i en tidlig alder kan blive narcissistisktraumatiserede og forstyrrede, og derfor hele tiden vil søge bekræftelse. De vil undgåsituationer, hvor det er muligt at blive såret. Selvom denne teori er henvendt til unge, menervi godt, at vi kan bruge den i vores opgave, selvom den ligger under vores målgruppe. JannieÅrsagen til netdatings popularitetDanskerne er blevet mere vant til at bruge internettet til mange af de daglige gøremål, som fxnetbank, skiftning af læge, shopping mv. som gør, at vi stoler mere på internettet. Dette harresulteret i, at det ikke længere er så grænseoverskridende for os, at bruge det til at date ogmøde nye mennesker. Forsker ved Københavns Universitet Charlie Breindahl udtaler tilFri.dk: “Udviklingen hænger ifølge eksperterne sammen med internettets udbredelse. I dagskelner man ikke så skarpt mellem det, der foregår på nettet og det, der finder sted ivirkelighedens verden. Du er ikke længere en afvigende nørd, hvis du bruger meget tid på nettet.Tværtimod skiller du dig ud, hvis du ikke benytter dig af de nye medier” (Marsi, 2011). Uansethvad formålet med netdating er, fører datingen ofte til møder i det virkelige liv. Op mod 80 %af de danskere, der netdater mødes med nogen i virkeligheden, og næsten halvdelen af demfinder en partner via netdating (Marsi, 2011).Netdating appellerer til et bredt publikum, og der findes nichedatingsites, der henvender sigtil forskellige målgrupper såsom Elitedaters til singler med en længere videregåendeuddannelse, Victoria Milan til gifte, der ønsker en affære og Singleplus for enlige forældre. Deter i dag blevet muligt at målrette sin søgning på internettet og finde præcis den partner, somman leder efter uanset, om det er en sexpartner, giftepotentiale eller en almindelig date. Flere5http://sociologi-hooliganisme.wikispaces.com/Den+kulturelle+frisættelse 19 21.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Jannieaf datingsiderne er også begyndt at arrangere sociale arrangementer som kurser, ferier ogsinglefester, der udelukkende er henvendt til sitets brugere.Online dating er en billigere og mere fleksibel måde at møde potentielle partnere på. Vi lever ien stresset hverdag, hvor det kan være svært at få presset dates ind i kalenderen.Fleksibiliteten ved at kunne benytte sig af netdating, er også en faktor, der har været med til atgøre denne datingform mere populært. Alt i alt bliver de online platforme brugt mere til atdate og møde nye mennesker, og den kraftigt stigende trafik på de forskellige sites tyder på, atnetdating er kommet til for at blive. JannieDating.dk – fra A til ZDet er nu 14 år siden, internetsiden www.dating.dk åbnede sine døre til en verden af onlinedating. Dating.dk er Danmarks første datingsite, som blev startet i 1998 af tre unge drenge,hvoraf den ene var Morten Wagner; ” Jeg tror egentlig bare, det var en meget stærk interessefor kvinder, der gjorde, at vi fik lyst til at starte hjemmesiden” fortæller han i en artikel fraInformation (WolfhagenogKræn, 2011). Morten Wagner fortæller også i artiklen, at hanmener, at online dating er en nemmere måde at komme i kontakt med det modsatte køn på, istedet for at skulle købe den klassiske drink til en fremmed pige i byen. Han gætter på, at derer ca. 70 % af Dating.dk’s brugere, der ønsker at finde en fast partner. (Masri, L. 2011).Ifølgeforskeren Troels Schultz Larsen6 fik dating.dk ikke en varm velkomst af den danskebefolkning – man fandt kun ”nørder” på sådan en side.Ifølge Dating-eksperten.dk er der lige nu over 525.000 brugere af Dating.dk. I denne seneaftentime (torsdag d. 29-11-12 kl. 23:01) er der lige nøjagtig 22.093 singler online på sitet. Vihar tilladt os i gruppen at oprette en profil på siden for at lære mere og for at kunne bidragemed vores egne oplevelser fra sitet. Den største gruppe brugere på Dating.dk, er mænd ogkvinder mellem 25-34 år7. Derfor er det selvfølgelig oplagt at tage udgangspunkt i lige netopdenne målgruppe, hvilket vi også har valgt at gøre brug af senere i opgaven. Det, at der findesså mange profiler på siden Dating.dk, tyder på, at der er sket en kæmpe forvandling fra det6 http://rucforsk.ruc.dk/site/person/tschultz7http://www.dst.dk/pukora/epub/Nyt/2011/NR448.pdf 20 22.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Jannietabu, Troels Schultz Larsen mente, netdating var; ”Det er blevet helt legitimt i dag at date pånettet, næsten alle har prøvet det, unge som gamle”. ”(Wolfhagen og Kræn, 2011)Som nævnt længere oppe, valgte vi gruppen at oprette en profil på datingsiden Dating.dk.Dette var nødvendigt for at kunne undersøge det miljø, der finder sted på siden. Profilen erlukket ned igen, og vi læste aldrig de privatbeskeder, der blev sendt til vores bruger.Derudover er vores observationer af sitet og brugere fuldstændig anonyme.Da vi oprettede profilen på Dating.dk, modtog vi med det samme ”post” på siden (bilag 4). Idette brev blev vi budt velkommen og fik hurtigt et par gode råd med, som helt nye”netdatere”. Det blev hurtigt klart for os, at siden lægger op til, at man er aktiv bruger. I detmodtagne ”brev” stod, at der skulle oprettes en interessant og uddybende profiltekst, manskulle bruge billeder samt bruge sin profil aktivt og opdatere den og være udadvendt. Sidenbestår altså kort og godt af en profil, man kan opdatere med tekst og billeder. En profil beståraf informationer om højde, vægt, alder, interesser m.m., og minder en smule om den kendtekontaktannonce.8 Derudover er det muligt at målrette sin søgning efter den rette partner, dader findes en helt række valgmuligheder. Skal drømmefyren have blå øjne? Skal han væreryger? Må han have børn? Det er muligt at skabe en søgning efter prinsen på den hvide hest,og så er det kun et spørgsmål om tid, før der måske er et match (bilag 5). JulieNetdatings udbredelseIfølge en undersøgelsefra Oxford University fra 2010 har hver fjerde danske par mødthinanden på nettet. (Wolfhagen &Kræn, 2011). Danmark er et af de mest datende lande iverden, i hvert fald når det kommer til netdating. Koncentrationen af netdatere er nemligtredje højeste på globalt plan. Alene på de otte største danske datingsites, er der 1,65millioner datingprofiler (Wolfhagen &Kræn, 2011).8http://www.faktalink.dk/titelliste/netd/netdhele 21 23.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieTal fra Danmarks Statistik viser, at der i september 2011 var 300.000 brugere, som ledte efterkærligheden via netdating.9 Ud fra Dating-eksperten.dk er der alene på Dating.dk 525.000+brugere.10 Hvilket umiddelbart ikke stemmer overens med tallene fra Danmarks Statistik. Detkan være fordi, at der er 300.000 aktive brugere men over 525.000 profiler på Dating.dk, somikke nødvendigvis er aktive. En artikel i Politikken fra oktober 2012 skriver, at 500.000danskere besøger datingsites i løbet af en måned, det viser tal fra Danske Medier, derovervåger internetsider (Andreasen, 2012). Der er sket en stigning på næsten 200.000brugere det seneste år, hvilket passer med tallene fra Danmarks Statistik fra 2011.Tallene svarer til at 8 % af alle internetbrugere besøger onlinedatingsites i 2011.Kønsfordelingen var næsten lige, men en lidt højere procentdel af brugerne er mænd (9 %),og 7 % er kvinder. Se figur 2. Figur 2Figur 3 fra Danmarks Statistik viser, at netdating var mest udbredt blandt de 25-34 årige i2011. Gruppen udgør ca. 12 % af brugerne. Dette var baggrunden for, at vi tog udgangspunkt inetop denne aldersgruppe, i vores analyse af iscenesættelse, på Dating.dk. Martin ShultzAndersen (PR-chef for Dating.dk) bekræfter ligeledes via det tilsendte spørgeskema, at deresbrugere ligger mellem 25 og 45 år. Han skriver dog, at der selvfølgelig også er nogen over og9 DST: http://www.dst.dk/pukora/epub/Nyt/2011/NR448.pdf10 http://www.datingeksperten.dk/ (2012-12-01) 22 24.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Jannieunder (bilag 3). Dette kan ses i figur 3 som viser, at fordelingen hælder skævt til højre, såledesat der er relativt færre i de sidste tre grupper i alderen over 54 år, der anvendte netdating i2011. Figur 3Danmarks Statistiks IT-undersøgelse, er baseret på simple tilfældige udvalgte stikprøver, ogresultaterne kan derfor være behæftet med statistisk usikkerhed. Undersøgelsen er blevetgennemført ved telefoninterview og suppleret med mulighed for web-baseret indberetning.Danmarks Statistisk gennemfører årligt et stor antal interviews blandt et repræsentativtudsnit at den danske befolkning. I 2011 er undersøgelsen baseret på 4.988 gennemførteinterviews i alderen mellem 16-89 år.11Der er endnu ikke en fordeling af netdatere tilgængelig med tal for 2012. Vi antager dog, atfordelingen for 2011 kan være retningsgivende. AnnaSammenligning af statistikkerSom vi har beskrevet i metodeafsnittet, har vi selv udarbejdet en kvantitativspørgeskemaundersøgelse, som vi delte via Facebook. Spørgsmålene er vedlagt i bilag 6 og6.1.11 Kilder og metoder fra DST: www.dst.dk/varedeklarationer/88078 23 25.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieI dette afsnit vil vi holde de relevante resultater fra spørgeskemaet op imod oplysningerne fraDanmarks Statistik.Vi fik alt i alt 100 besparelser, og heraf er der 29 % mænd og 71 % kvinder, som har svaret.Undersøgelsen viste, at der var 49 personer, fordelt på alle aldersgrupperne, der har eller harhaft en datingprofil. Tallene er derfor ikke kun gældende for vores målgruppe. Det svarer tilat, der er 41 % flere datingbrugere, ifølge vores undersøgelse, end der er i Danmarks Statistik.Andelen af personer, der anvender netdating er således overrepræsenteret i voresprøvemateriale i forhold til fordelingen på landsplan.Af de 49 personer der har eller har haft en datingprofil, er fordelingen på 53,52 % kvinder og37,93 % mænd. Kønsfordelingen i vores undersøgelse stemmer ikke overens med tallene fraDanmarks Statistik, som viser, at der er flere mænd end kvinder, der benytter datingsiderne.Men da der er flest kvinder, som har besvaret spørgeskemaet, vil antallet af kvinder, sombenytter eller har benyttet datingsites være større end andelen af mænd. Desuden er det somnævnt kun en lille stikprøve, og er derfor ikke repræsentativ for hele befolkningen.I spørgeskemaet skulle de besvarende svare på, i hvilken del af Danmark, de er bosat. Ud fradisse oplysninger, har vi udarbejdet et cirkeldiagram, som viser den geografiske placering afalle de adspurgte (figur 4). Figur 4 24 26.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieDer er et klartflertal af besvarelser fra Sjælland. Det hænger sammen med, at fire ud af de femmedlemmer af gruppen er opvokset på Sjælland, og det ses tydeligt i vores spørgeskema, daden geografiske placering og ens netværksplacering jo oftest hænger sammen. Det femtemedlem af gruppen er opvokset i Aalborg, og derfor er det den lokation, hvorfra der er næstflest besvarende.Vi udregnede derefter, hvor mange fra de forskellige geografiske placeringer, som har ellerhar haft en datingprofil. Diagrammet, kan ses herunder (figur 5). Figur 5Diagrammet viser, at der igen er flest fra København og omegn, som har været aktive på endating portal. Dette kan være årsagen til at andelen af personer, der anvender netdating eroverrepræsenteret i vores undersøgelse i sammenligning med landfordelingen. Dette passermed kommentaren fra Martin Schultz Andersen: ”En stor del af vores brugere kommer frastorbyerne. Dette er da også meget naturligt, da det er her størstedelen af befolkningen bor, mendet kan måske også være svært at finde en kæreste, når man møder så mange forskelligemennesker i løbet af en dag i storbyen. Dating på nettet kan derfor være en god løsning formange” (bilag 3.1).Den hektiske hverdag i det senmoderne samfund (som vi uddyber senere i opgaven) gør, at viikke har meget tid til overs i dagligdagen. Det kan være én af grundende til, at dem fra byenisær søger ud på netdating siderne. 25 27.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieNetdating anvendtes i 2011 af 8 % af befolkningen i Danmark fordelt med ca. 9% mandlige og7% kvindelige brugere. De fleste brugere findes i storbyerne.Vi har i vores undersøgelse fået langt højere tal for anvendelse af netdating og en større andelaf kvinder end mænd. Forklaringen på dette kan findes i, at vores datamateriale ikke erudvalgt som en tilfældig repræsentativ gruppe. Den er skabt ud fra vores eget netværk påFacebook, som netop er koncentreret i København og omegn samt Aalborg. I storbyerne erder en forholdsmæssigt større andel af netdatere set på landsplan. Desuden har en størreandel af kvinder end mænd besvaret vores spørgeskema.Igen måske et resultat af, at vi er fem kvinder i gruppen og at vores Facebook-venner i ret storgrad er kvinder. AnnaIdentitetsdannelse og iscenesættelse online – en analyse af brugernesadfærd på Dating.dk”Ja, nu kommer det svære. At beskrive sig selv uden det skal lyde som enjobannonce(…)”12I dette afsnit, har vi valgt at analysere et udvalg af profiler fra Dating.dk med udgangspunkt ide fire tidligere gennemgåede teoretikere Goffman, Ziehe, Giddens og Meyrowitz. Desuden vilvi supplere analysen med eksempler fra vores indsamlede empiri.”Ja nu kommer det svære. At beskrive sig selv uden det skal lyde som en jobannonce:) Men det erjo ens for alle, så her er mit forsøg” (mand, 27 år, bilag 7). Dette citat stammer fra en af de 10profiler, som vi i gruppen har udvalgt fra Dating.dk. Denne mand er absolut ikke den eneste,der føler, at det er svært at skrive en profiltekst. Det er faktisk noget, der går igen i mangeprofiler, f.eks. i bilag 8: ”Jeg skal ses og opleves live….ikke læses om” (mand, 27 år) og i bilag 9:”der er så mange ting. vil ikke beskrive mig herinde. Spørg hvis der er noget du vil vide.” (Mand,27 år). Det at konstruere en profiltekst,der ikke lyder som den gammeldags kontaktannonce,12 Mand, 27 år (bilag 7) 26 28.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Jannieer tydeligvis ikke lige til. Når man skriver en profiltekst, handler det kort og godt om, atbeskrive sig selv – det er her, vi kan snakke om selviscenesættelse. For er det alt om sig selv,man skriver i en profiltekst? Eller vælges noget specifikt ud?”Hold nu….jeg er sgu meget sød, og ikke særlig kompliceret(…)"(bilag 10, Kvinde, 30 år). Detteer bare et ud af utallige eksempler på, at brugerne på Dating.dk ønsker at fremstille sig selv påden bedst mulige måde.”Jeg er en utrolig glad person. Nyder livet med vennerne. Elsker minfamilie meget højt. (…) Rejse er en fantastisk ting i livet. Kan rigtig godt lide at møde nyemennesker(…)” (bilag 11, kvinde, 28 år). Brugerne fra Dating.dk har en kæmpe frihed til, atskrive lige hvad de lyster, hvilket i stort set alle eksemplerne gør, at profiler holdes positive ogindbydende. Med denne frihed følger også muligheden for snyd og falske profiler påinternettet. Alle kan oprette en profil på Dating.dk, man kan indsætte hvilket som helst billede,man ønsker, og man skal ikke oplyse en e-mail, hvilket kan føre til falske informationer påinternettet.Netdating er blevet større i takt med, at flere og flere danskere har tilgang til nettet. I 2010havde 88,7 ud af 100 danskere internetadgang13. Før de elektroniske medier blevhvermandseje som f.eks. mobilen og computeren, var det afhængigt for en persons adfærd,hvilket selskab personen befandt sig i. Dvs. at man sagtens kunne have én adfærd og opføresig på én måde sammen med en gruppe mennesker og anderledes sammen med en andengruppe mennesker. Med andre ord: Man begår sig forskelligt alt efter, hvilken social arenaman befinder sig i.Et eksempel ville være den adfærd, man har sammen med sin familie – somikke nødvendigvis er den samme, som sammen med en gruppe venner. De elektroniskemediers udbredelse har givet mulighed for,ikke bare at skabe en ny adfærd, men en eller flerehelt nye personligheder. Denne mulighed, er ikke noget vi kan vide om finder sted påeksempelvis Dating.dk, men vi kan bruge os selv som eksempel og testpersoner for atillustrere, at vi sagtens kunne oprette en fiktiv profil på sidenhenvendt til undersøgelserne afdenne opgave.Disse profiltekster som er en del af brugernes selviscenesættelse, er noget Goffman’s teorier,som er gennemgået tidligere i opgaven, belyser. Det interessante i teorien er, at han mener, atden rolle individet spiller, bliver vurderet af publikummet. Det er lige nøjagtig det der sker,13 http://www.globalis.dk/Statistik/Internetbrugere/(country)/247#bars 27 29.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Jannienår man opretter en profil på nettet. Man bliver bedømt af alle de besøgene, ud fra hvor godtde kunne lide rollen. Hvilken rolle man vælger at spille, er så op til den enkelte bruger.”Det er et udstillingsvindue, som vi pynter op, så andre stopper ved butikken. Her kan >>manaltid trykke på slettetasten<<(…)”14. Dette citat stammer fra artiklen; ”Findes kærlighed pånettet”, hvor Nick Mogensen, der læser Humanistisk Informatik på Aalborg Universitet, sermeget kritisk på det at fremstille sig selv på nettet. Han bruger altså her en metafor, som giveret indblik i, hvordan mange opretter deres profiltekster på netdating. Det handler selvfølgeligom at have et flottere, bedre og mere attraktivt vindue end alle de andre, så forbipasserendestopper op ved ’butikken’. JulieVi spurgte desuden en tidligere Dating.dk bruger ved navn Mette i et personinterview, om hunmente, at man skulle sælge sig selv i sin profiltekst, hvortil hun svarede: ”Altså det gør man jo.Det gør man et eller andet sted” (bilag 2.3 spg. 18), hvilket yderligere bekræfter ovenståendepåstand. Jannie”Ja, men ”konkurrencen” er stor, fordi der jo er mange profiler at vælge i mellem, og dermed vilder også være en del useriøse dates. Men sådan er det jo også tit IRL” (bilag 12, spg. 8, 5. fraoven). Dette eksempel viser, at denne svarperson har følt, at det at date faktisk bliver en slagskonkurrence. Det er nødvendigt at skille sig ud fra alle de andre søgende sjæle.Tilbage til Goffman,kan vi finde yderligere sammenhænge mellem hans teori ogprofilteksterne fra Dating.dk. Han taler, som tidligere beskrevet, om frontstage ogbackstage.Han mener, at private oplysninger er blevet gjort til en del af personens frontstagerolle, som eksempelvis kommer til udtryk på en datingprofil. Her udgiver man således privateoplysninger, som faktisk af den grund bliver offentligt allemandseje.Der er umiddelbart sider af ens personlighed, man ikke viser sine omgivelser til dagligt, og detvil også være disse sider, man undgår at skrive i sin profiltekst. Og så alligevel ikke. Det harvist sig, at de færreste skriver noget negativt om sig selv i deres profiltekster, men vi har dog http://www.information.dk/30639814 28 30.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Janniealligevel fundet et par eksempler: ”Jeg er vist desværre lidt forfængelig, ikke det jeg er mest stoltaf” (Bilag 10.1, kvinde, 30 år). Kvinden vælger her at tilføje en mindre positiv side af sig selvtil sin profiltekst, hvilket efter vores mening gør hende mere menneskelig. Alle har negativesider, men det er ikke dét, brugerne står i kø for at fortælle. De mindre positive informationerkan selvfølgelig have som konsekvens, at brugeren får færre henvendelser, derfor er det udfra vores overbevisning en sjældenhed, at brugerne gør dette. I bilag 13, skriver en 32-årigmand: ”Jeg har da også mine mindre flatterende sider, men dem får du ikke her :P”. Denne mandholder sin profiltekst positivt ladet og flatterende, men han viser alligevel lidt menneskelighedved at skrive, at han ikke er ”perfekt”. Datingsider giver mulighed for at skabe sin egenidentitet, som man ønsker den skal være.Et andet eksempel på dette, kommer fra Nicole Ellison, der skriver, at brugerne af datingsiderforsøger at vise en side af dem selv, som er attraktiv, engagerende og værd at forfølge.(Ellison, N., R., og Gibbs, J., 2006)Formuleringen skal dog være realistisk nok til, at et møde ivirkeligheden ikke ville blive for ubehageligt og alt for overraskende. Målet er således, atkonstruere en profil, som reflekterer ens ”ideal self”, som er et begreb Goffman bruger. Manskaber derfor sit ideelle jeg.Giddens kan også bruges, når man kigger på profiltekster fra Dating.dk. Han belyser nemlig tidog rum, som også er gennemgået tidligere i opgaven. Det handler om, at sociale relationer ikkelængere behøver at foregå samme tid og sted, der eksempelvis er et udtryk, når man skriverog dater over internettet. Det er ikke længere nødvendigt at stå overfor den person, som manvil i kontakt med -istedet kan man vælge og vrage, i mellem over 525.000 mænd og kvinderbare på Dating.dk.Ziehe har videreudviklet Giddens’ teori om refleksivitet, som han kalder ”den kulturellefrisættelse”. Ifølge Ziehe kan unge i en tidlig alderblive narcissistisk traumatiserede ogforstyrrede, og vil derfor søge bekræftelse. Dette er utrolig interessant, da en af voreskvindelige svarpersoner fra vores kvantitative spørgeskema skrev, at hun havde oprettet enprofil på Dating.dk, fordi ”Jeg savnede opmærksomhed” (bilag 14.2, spg. 6, nr. 6 fra neden). Påbaggrund af denne udtalelse, kan vi således se, at det ikke nødvendigvis er alle, der opretteren datingprofil på nettet med den hensigt at finde en kæreste.Nogle opretter en profil for atfinde venner, nogle for at finde en date, og nogle opretter den kun for at få opmærksomhed og 29 31.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Janniebekræftelse. Bekræftelse vil vi mene, er en form for ”feel-good”-følelse af at være accepteretog anerkendt, hvilket er en følelse, som alle mennesker har brug for få. Datingsider er engenvej til dette, og der er mulighed for et slags dagligt ”boost” af opmærksomhed.En tendens, vi har observeret ud fra vores selvvalgte profiltekster er, at nogle brugere rentfaktisk tilpasser deres identiteter til den type, de søger. Det vil sige, at de allerede i deresprofiltekster forsøger enten at begrænse eller åbne op for antal interesserede, der henvendersig. Eksempelvis skriver en kvinde på 30 år (bilag 10): ”Jeg er ikke kilden under fødderne, hvisdet ellers er en fordel”. Her ses det altså, at hun begrænser antal interesserede, hvor en mandpå 27 år (bilag 9) derimod skriver: ”Jeg er en frisk fyr. Jeg har gang i mange ting. men kan godtslappe af og hygge en aften, hvis det skulle være et krav”. Han gør det modsatte, da han åbnerop for flere mulige interesserede og prøver dermed at matche en evt. besøgende på hansprofil. Begge scenarier finder sted, og i gruppen går vi ud fra, at den enkelte har taget stillingtil, hvordan de ønsker, at blive opfattet via deres profiler, og hvilke besøgende de ønsker attiltrække.Da vi oprettede en profil på Dating.dk, fik vi, som beskrevet i afsnittet ”Dating.dk – fra A-Z” enmail med en beskrivelse om, hvad der forventedes af os som bruger. Herunder stod der, at vihurtigst muligt skulle vælge et vellignende billede, da det ville give en markant størreinteresse hos det modsatte køn på profilen. Vi valgte et billede af en fra gruppen (CEKI) for atse, hvor stor interesse vi kunne opnå på bare fem dage. Vi lavede en meget kort profiltekst.”Hej, jeg er ny på siden. Skriv!” I forhold til valg af billede blev vi meget overraskede, da voresbillede faktisk ikke blev godkendt i første omgang (bilag 15). Administrationen bag Dating.dkanså simpelthenbilledet som værende et modelfoto, da det var forholdsvist ”opstillet” og tagetmed et godt spejlreflekskamera. Derfor kunne administrationen ikke vide sig sikre på, om detreelt set var ”os” på billedet. Deres handling var selvfølgelig et resultat af, at undgå falskeprofiler. Vi undrede os over hele dette problem, da vi i korrespondancen med PR-chef MartinSchultz Andersen fra Dating.dk spurgte ham, om Dating.dk’s krav til profilbilleder (bilag 3.1):Spg.: ”Hvad er dine kommentarer til den måde, brugerne fremstiller sig selv på, på deresdatingprofiler? Og har I fx nogle retningslinjer for, hvordan brugerne har mulighed for atiscenesætte sig selv – eksempelvis som hvor mange beklædningsdele man skal have på, på sitprofilbillede?” 30 32.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieSv.: ”Alle billeder på Dating.dk bliver valideret af vores kundeservice. Der findes en række regler,som skal overholdes. Det kan f.eks. være, at man i sit profilbillede skal kunne se brugerentydeligt. Det selvfølgelig ikke tilladt at stå nøgen på et billede.”Vi forstår ud fra dette, at det skal være et vellignende billede af brugeren, hvilket vi bestemtoverholdt på det første profilbillede, vi forsøgte at uploade. Dog er det selvfølgelig ensubjektiv vurderingssag for hvert enkelt billede, som administrationen skal validere. Eninteressant iagttagelse kan ses på bilag 15.1, som er et billede af kvinden fra bilag 16. Detfremgår tydeligt af PR-chef Martin Schultz Andersens svar, at det ikke er tilladt at stå nøgen pået billede. Kvinden på bilag 15.1 er ikke nøgen, men kun en stol dækker hendes barm. Hertilopstår en undren fra vores side af, om hvorvidt alle billeder bliver evalueret, som ellers er etkrav ifølge svaret fra PR-chef Martin længere oppe. Hvordan vores billede kan blive nægtetlov til at forekomme på siden, og hvordan billedet af den halvnøgne kvinde kan blive godkendtligger stadigvæk hen i det uvisse. Kvinden (bilag 16) må selvfølgelig have gjort sig nogleovervejelser vedrørende, hvordan hun ønsker at blive opfattet af besøgende på sin profil, mentil vores overraskelse søger hun en kæreste og ikke en flirt. Hun skriver derudover, at hunikke søger lige pt., men profilen er stadigvæk aktiv. Det er muligt, at hun har beholdt profilen,for fortsat at opnå opmærksomhed og bekræftelse, men dette er naturligvis kun en antagelse.Vores profil, med kun ét billede og en meget kort profiltekst (som beskrevet tidligere) vaktestor interesse på Dating.dk. Vi fik hele 23 ulæste breve og 93 ”likes” på kun 5 dage (bilag 17),dvs. at der er hele 93, der har trykket, at de er interesserede i vores bruger, og 23 har sendt etprivat brev. Igen vil vi påpege, at vi ikke læste nogle af disse private breve, men vi erimponerede over den aktivitet, der tydeligvis finder sted på siden, og vi kan sagtens følge demennesker, der finder det bekræftende at have en datingprofil online. Julie”Pille”– en datingprofil på Dating.dkFor at dykke lidt dybere ned i hele det virtuelle iscenesættelsesspørgsmål har vi, i gruppen,valgt at foretage en dybgåendeanalyse med udgangspunkt i en selvvalgt datingprofil fraDating.dk. Det kunne være interessant at undersøge, hvordan dette individ har gjort sit forsøgpå at tiltrække opmærksomhed, hos det modsatte køn, ved hjælp af profilteksten. Den profil vi 31 33.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Janniehar valgt at beskæftige os med, tilhører en kvinde på 30 år (bilag 18), med brugernavnet”Pille”. Grunden til, at valget faldt på netop denne kvinde, skyldes hendes fyldestgørende oginteressante profiltekstsamt hendes profilbillede, hvorpå hun holder et kort med teksten: ”Vildu med hjem?”.Med udgangspunkt i kvinden på 30 års profil (bilag 18), kan man allerede, ved første øjekast,se, at hun prøver at fange sin læser på en anderledes måde, idet hendes titel til profilen er ”Jeggider kun, hvis du smiler!”. Allerede her formår vores hovedperson at lede læseren ind på, hvaddet egentlig er, hun søger: en smilende partner og formår samtidigt at sortere eventuelleafvigende fra. Citatet bevidner ligeledes om en snært af humor, idet hensigten, formentlig, erat bringe et smil frem på læserens læber. Som forklaret tidligere, handler det om, at skrive entekst, der vækker læselysten hos læseren, og når det nu er så nemt at søge blandt de mangedatingprofiler på sitet, er det at skrive en original tekst især en væsentlig faktor – ellershopper den besøgende bare videre til den næste profil.Et gennemgående element, i kvindens profiltekst, er humor. Humor udgør generelt set envæsentlig part, når det handler om kemi mellem to individer og er ligeledes en god mulighed,for at gøre stemningen mere afslappet iblandt mennesker. I forhold til vores kvindeligehovedperson, Pille, kan man observere følgende citat: ”(…) hey, måske kan du være ham, derkan nå naan-brødet til mig i Netto?”, hvilket giver læseren et indtryk af, hvordan hun ser ud.Hendes kropshøjde er lav, og hun laver, ud fra citatet, lidt sjov med det. At Pille giver etkarakteristika om sig selv, på denne måde, kan vi antage, er fordi hunønsker, at få sin læser tilat tænke over teksten en ekstra gang og måske, ubevidst, knytte sig lidt til sin læser.Som nævnt før, beskæftiger Goffman og Meyrowitz sig med teorierne om frontstage ogbackstage. Det er naturligt, at man som ’netdater’ ønsker at skabe det bedste billede af sigselv, når de besøgende senere skal ”vurdere”, om de kan lide det, de læser på siden og ser påprofilbilledet.Pille er ydermere et fint eksempel på, at de to stadier – henholdsvis fronstage og backstage –også kan flyde sammen. Det, at hun skriver, at hun søger ”(…) fremragende sex” (bilag 18) eren information, man umiddelbart ikke ville forvente at høre fra en person, man ikke kender.Man skulle ligefrem tro, at hun udelukkende ville holde den detalje til det private og demennesker, der kender hende, eftersom det nemt kan fremstille hende som en pige, der ikke 32 34.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Janniesøger et fast forhold, hvilket hun rent faktisk gør ud fra sin profil. Hendes profilbilledeunderstreger ligeledes antagelsen om, at hun udstiller sig selv på føromtalte måde, da hunholder et kort op på sit profilbillede med følgende tekst: ”Vil du med hjem?”. Denne tekstbevidner ligeså om, at Pille er en frisk ung kvinde, der ikke søger noget fast iblandt sinehenvendelser. Man kunne formode, at grunden til, at Pille har valgt at iscenesætte sig selv pådenne måde skyldes, at hun har en formodning om, at henholdsvis profilbilledet ogkommentaren vil skabe et ”overraskelsesmoment” hos læseren og derved finde hendeinteressant på en ellers anderledes måde.Hun forsøger også at fange de besøgendes opmærksomhed, ved at lege med ord og vendingersamt formuleringer gennem profilteksterne. Eksempelvis karakteriserer Pille sig selv som:”(…) kejthåndet og kjolefanatiker eller lav, livsnyder og laber (…) jeg er det hele og tilmed enfrøken, der sætter pris på en god flæskestegssandwich (…)”(Bilag 18).Med de 525.000+ profilerhandler det om at skille sig ud på en sådan måde, at en eventuelt besøgende netop får lyst tilat skrive til DIG frem for den forrige profil, vedkommende besøgte. Hvis hele interessen ikkeudelukkende er baseret på profilbilledet, handler det således også, i stor grad, om ordvalg ogform gennem profilteksten.Hovedsageligt kan man sige, at den primære årsag til at brugerne forsøger, at vise derestidligere omtalte ”ideal self”, er for at dele et mere attraktiv og alsidigt ”jeg” med læserne(Ellison, 2006) – netop for at fange de besøgendes interesse. Det vides selvfølgelig ikke, hvormange henvendelserPille eksempelvis, har modtaget igennem tiden, men man kunne sagtensforestille sig, at en profil som denne, der, til dels, ligger op til ”at ramme bredt” i forhold tilinteresser, vil falde i god smag hos læseren. Ved at fremstille et ”pragmatiskjeg” – forstået påden måde, at man forsøger at ”tilgodese” så mange interesser og kriterier hos det modsattekøn, kunne man formode ville resultere i flere henvendelser fra besøgende på profilerne. 33 35.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieI forhold til netdating findes der delte meninger vedrørende muligheden for at forelske i sig ien person, man ikke har mødt fysisk. Dette kan lede op til vores følgende afsnit, indeholdendeen analyse og diskussion om, hvorvidt det er muligt at finde kærligheden på nettet samt omsinglers eventuelle frygt for at blive afvist IRL. CecilieKan kærligheden findes på nettet?”Kærligheden kan man finde alle steder” svarer en af de besvarende af spørgeskemaet (Bilag12, spg. 8, nr. 3 fra neden). Men gør det sig gældende for alle? Spørgsmålet lægger op til endiskussion involverende delte meninger. Folk har vidt forskellige syn og opfattelser af, hvorkærligheden kan findes. 91 % af de besvarende af spørgeskemaet mener, at det er muligt atfinde kærligheden på nettet (Bilag 6.1). Den positive tilgang er opstået med tiden og densteknologiske udvikling. ”Hvor internetdating for få år siden levede en tabuiseret tilværelse erdet i dag bredt velsignet og udbredt i befolkningen (…)” skriver Nick Mogensen i artiklen”Findes kærlighed på nettet?”. Flere af vores spørgeskemabesvarende er enige i denneudlæggelse: ”Tidligere var det måske mere tabubelagt at have en datingprofil og kunne være etudtryk for, at man ikke kunne "score" ude i det virkelige liv, men i dag er det helt almindeligt ogdermed også mere acceptabelt (…)” (Bilag 22, spg. 10, nr. 19 fra oven). Det er ikke længere ettabu at have en dating profil og forsøge at finde kærligheden online. Dog udtaler den tidligerenetdating bruger Mette i et personinterview, hvor hun besvarede, om hun var åben omkringhendes datingprofil: ”Det er sådan lidt blandet, for nogle gange synes man det er lidt tabu athave sådan en. Men der er da nogen, som har vist det.” (bilag 2, spg. 4). Vi spurgte hendeefterfølgende, om hun var flov over det, hvor hun svarede: ”Nej altså, men det var ikke nogetjeg gik og sagde til folk”. Så selvom danskerne benytter sig mere af netdating, er der stadignogle der ønsker, at holde det privat, da de er nervøse for omgangskredsens reaktion.Størstedelen af de besvarende er enige i, at det kan lade sig gøre at finde kærligheden pånettet, trods en del af de besvarende, mere præcist 51 personer ud af de 100, ikke har ellerhar haft en dating profil.Det er dog ikke alle, der har en så positiv indstilling til at finde kærligheden på nettet. Ikke alle 34 36.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Jannieføler, at man kan få den samme kemi online som man kan offline. ”Tror hvis det skal virke atman ikke skal chatte for længe online, men mødes fysisk. En ting er net kemi en anden er fysiskog real life kemi”(Bilag 22, spg. 10, nr. 18 fra oven). Andre mener slet ikke at netdating er etforum, hvori der er muligt at finde kærligheden: ”Mener at det er bedre at finde en kæresteandre steder - på jobbet eller via fritids interesser” (Bilag 14.1, spg. 6, nr. 3 fra neden).Det kan for nogle være svært at sætte sig ind i det at finde kærligheden på nettet, da mange defandt kærligheden før dating siders eksistens. ”Har ikke været ledig på markedet efter atnetdating blev opfundet”. De personer har derfor svært ved at forstå, hvordan det overhovedetskulle kunne lade sig gøre at skabe kemi online, ved at skrive sammen over chatten. Heledatinguniverset er meget fjernt for dem, da de ingen erfaring og forestilling har om, at enssøgen efter den rette skulle foregå online.” (…) folk passer stadig ikke bedre sammen, end hvis de havde mødt hinanden tilfældigt på enbar. Og oddsene for at finde en kæreste på et datingsite er ikke bedre end at finde en partner påen bar” udtaler Eli J Finkel i artiklen ”Du finder ikke kærligheden på nettet”. Eli J Finkel ermodstander af netdating som en måde til at finde kærligheden på. Finkel ser ingen fordele vednetdating og mener at chancen for at finde kærligheden online ikke er bedre end offline.Modsat Finkel har mange af de besvarende af spørgeskemaet en langt mere positiv indstillingtil at finde kærligheden online. ”Online dating giver mulighed for at møde folk, man måskealdrig ville have mødt IRL. Ofte er dem man dater via et datingsite mere seriøse end dem, manmøder i byen på de sene nattetimer. Samtidig er dem man møder på et datingsite (somudgangspunkt) singler og dermed er chancen for at finde en sød date rimelig stor” (Bilag 14, spg6, nr. 19 fra oven). Det er tydeligt, at nogle er af den overbevisning, at dem man møder overnetdating ikke er de samme, som dem man ville have mødt offline. Det kan muligvis væresand, men er dem man møder online da bedre end dem offline?Trods Finkel og mange andre menneskers skeptiske holdninger til netdating, må det kunnelade sig gøre at finde kærligheden på nettet, for et væld af mennesker har fundet kæresteneller ægtefællen over nettet. 36 ud af de 100 besvarende af vores spørgeskema har eller harhaft et forhold som startede på nettet. ”Har nu været gift i 10 år. Fandt ham på nettet” (Bilag 35 37.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Jannie12, spg. 8, nr. 2 fra oven). Det kan altså sagtens lade sig gøre, da over en tredjedel, af et udsnitpå blot 100 mennesker, har fundet kærligheden på nettet. AnneEt andet godt eksempel på, at man kan finde kærligheden på internettet, ses i vores interviewmed Mette, hvor hun svarer på om hun har haft nogle seriøse forhold, der startede påDating.dk:”Ja min kæreste nu… og så mødte jeg faktisk også min sidste kæreste derinde” (Bilag2.1, spg. 7). En anden interessant udtalelse, hun kommer med, er da vi spørger hende, om hunkunne have forestillet sig, at møde hendes kæreste i den virkelige verden i stedet for på nettet(Bilag 2.2, spg. 15), hvortil hun svarer: ”Nej. Faktisk ikke. Jeg tror overhovedet ikke, han havdeværet noget for mig så”. Det er interessant at se, hvor anderledes det er at date på internettetend IRL. Førstehåndsindtrykket har ikke længere noget at gøre med ens udstråling,kropssprog eller hvordan man agerer IRL, men mere om ens personlige tanker ogskriveevner. Da man skriver sammen før man mødes i virkeligheden, lærer man altsåhinanden at kende på en anden måde. JannieEr singlerne bange for at blive afvist IRL?Det store antal af netdating brugere, kan hænge sammen med en kommentar fra Dating.dk’sPR-chef Martin Schultz Andersen:”En travl hverdag kan gøre, at folk ikke har tid til at gå ud på cafeer eller barer for at møde nyemennesker. Derfor er det lettere at møde nye mennesker på nettet. Yderligere føler mangemennesker nok også, at det er mere sikkert at møde mennesker online. Man bliver ikke afvist påden samme måde, som på en bar” (Bilag 3.1, spg. 7).Som Martin beskriver, er man ikke bange for at blive afvist på samme måde online som IRL.Netdating giver brugeren et skjold, i og med personen sidder trygt bag en skærm. Tryghedenved at man kan sidde hjemme i vante omgivelser, kan for mange være attraktivt, hvis de hardet svært ved at henvende sig til fremmede. Individer med lavt selvværd og manglende 36 38.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Janniesociale kompetencer har gennem netdating mulighed for, at fremstå selvsikre og socialtanlagte. Denne påstand understøttes også af Faktalink15.Martin kommenterer også, at danskerne har en travl hverdag, og at vi hele tiden prioriterervores tid. Det er svært at få dating presset ind i kalenderen. I og med vi samtidig bliver merekræsne, kan netdating hjælpe os med at finde potentielle partnere, som man på forhånd vedlever op til ens krav. Man kan få en del baggrundsviden om brugerne på Dating.dk, og da manchatter sammen inden et møde, kan man forsikre sig om, at personen lever op til ensforventninger, hvis deres udtalelser er sande. Brugeren undgår, at ’spilde sin tid’ på at gå pådate med en person, som han/hun alligevel ikke vil være kæreste med. Som Thomas Zieheogså beskriver i sin teori om Den Kulturelle Frisættelseog Anthony Giddens i sin teorivedrørende refleksivitet, har det moderne menneske friheden til selv at vælge; intet er givet påforhånd. Vi har uendelige valg og muligheder, og dette kan slå over i krav om, at man skal leveop til tidens idealer. Det kan forårsage, at vi aldrig føler ”at det er godt nok”, og vi bliver derformere kræsne, også når det gælder valg af partnere.Som vi tidligere har observeret, er brugen af netdating kraftigt stigende, og denne tendenshænger sammen med danskernes travle hverdag, samt at netdatingbrugerne er bange for atblive afvist IRL. Dette kan både ses i udtalelsen fra Dating.dk’s PR-chef samt i data fraFaktalink. Vurderingen af, om kærligheden kan findes på nettet indeholder mange og megetdelte meninger, hvilket underbygges både af statistik og udtalelser fra spørgeskemaet. Noglefinder kærligheden online, mens andre finder den offline. Men en ting er sikkert, det er muligtat finde kærligheden online, hvilket interviewet med Mette beviser, og dette kan derfor ogsåvære en årsag til den stigende popularitet af datingsites. Jannie15 http://www.faktalink.dk/titelliste/netd/netdbety 37 39.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og JannieHvilken betydning har netdating for samfundet, når singler kanmålrette deres søgning?Målretning af søgningen på nettetAngsten for at træffe forkerte valg, understøttes af Giddens refleksivitetsbegreb og kanoverføres til hele netdatingfænomenet, da fænomenet efterhånden kan ses som et stort ”tag-selv-bord” for det enkelte individ. I grove træk har det virtuelle kødmarked – også kaldt”netdating” på korrekt sprog – påvirket nutidens samfund markant på især to fronter.(Wolfhagen og Kræn, 2011). Nu ses der en stigende tendens til, at netdating-brugere i højeregrad vil søge kærligheden hos nogen, der ligner dem selv i forhold til sociale lag, og at det nuogså vil blive sværere for det senmoderne menneske at slå sig ned. Dette sker på baggrund aftraditionernes nedbrydning, nutidens uanede muligheder samt individets individuelleidentitetsdannelse eller livsprojekt, der altid vil være under konstant skabelse og på den mådealtid vil kunne medføre refleksivitetsusikkerhed hos det enkelte individ.Som nævnt tidligere i opgaven vedrørende vores selvvalgte datingprofiler, har man mulighedfor at præcisere sin søgning nøjagtigt efter specifikke krav, til en potentiel partner, påDating.dk. Skal vedkommende have børn? Skal den pågældende date have en markeret ogmuskuløs kropsfigur? Skal han eller hun bo i Københavnsområdet, og skal vedkommendevære ryger? Alt skal tages op til overvejelse, og at der er så mange krav at tage stilling til, vilhøjst sandsynligt lede individet i forvirring over, hvad det egentlig er, han eller hun, i sidsteende, vil have. Som Charlie Breindahl, medieforsker fra Københavns Universitet udtaler sig:”Der er ingen tvivl om, at der skal flere møder til i dag, før man har nået til en afklaring af, hvemman vil leve sammen med. Før i tiden var gensidig sympati og accept fra forældrene nok. Hvisnoget gik galt stod familien samtidigt sammen og hjalp. I dag har man kun sig selv, og vi har fåetenorme forventninger til, hvad kærligheden skal kunne give os. Vi sætter os selv på en næstenumulig opgave, og derfor er det ikke så mærkeligt, at vi skal igennem mange partnere, før vifinder én, vi kan acceptere”.16I forhold til Charlie Breindahls udtalelse understøttes vores teori om, at jagten på denperfekte partner er blevet en sværere opgave end førhen, hvor traditionerne bl.a. dominerede16 http://godating.dk/dating_historie.htm 38 40.\nEksamensopgave: Introduktion til medier og kommunikation Anna, Julie, Cecilie, Anne og Janniei samfundet. Nutidens refleksivitet, som er afspejlet i Giddens teori, kan således siges at gåhånd i hånd med den ”uopnåelige” jagt på at finde den ideelle partner. Med udgangspunkt iovenstående citat vil det, groft set, medføre, at intet menneske i det lange løb vil opfylde allekriterierne – eller ”tjeklisten” om så at sige. (Wolfhagen og Kræn, 2011). Vi vil altid søge efternoget, der skulle siges at være bedre end det, vi havde i forvejen – men hvorfor egentligoverhovedet nøjes, når der altid er plads til forbedringer?Som Tem Frank Andersen seniorrådgiver på Insititut for Kommunikation fra AalborgUniversitet og ekspert i viral kommunikation udtaler sig:”Problemet er, at man hele tidentænker på, at der måske kommer noget bedre om tre måneder. Datingmarkedet står jo altidåbent. Nogen vil kalde det kynisme, men det er såmænd bare modernisering. Vi søger altid viderei datingverdenen, græsset er altid grønnere på den næste datingside”. (Wolfhagen og Kræn,2011). Hertil kan man diskutere om, det er etisk korrekt, at man nu kan sidde og vælge ogvrage mellem en masse menneskers personligheder og udseende på baggrund af nogetinformation, som de har lagt ud på nettet. Som nævnt tidligere, er hele netdating-universetgået hen og blevet anskuet som et virtuelt ”kødmarked”. Man kan næsten forestille sig,hvordan det nu er blevet muligt at vælge sin kæreste i supermarkedet, som var vedkommendeen vare på en hylde.Men selvom at det, til dels, kan virke forkert og meget ”opstillet”, at man kan præcisere sinsøgning i så stor grad, kan man, på den anden side, heller ikke komme udenom, at netdatinghar haft enorm succes og fremgang de seneste år. (Ritzau, 2012). At vi har fået internettet sommedie til at date på, har medført, at alle, her i det senmoderne samfund, kan sidde derhjemmeog søge efter den eneste ene online. Om du er en ung fyr under 18, en enlig mor over 40, haren forkærlighed for livet på landet eller måske har en akademisk uddannelse i bagagen, hardu, i teorien, altid mulighed for at finde en, der skulle matche netop dine behov og interesser.Det har nichedatingsites bl.a. været med til at gøre til en realitet. (Wolfhagen og Kræn, 2011). Iforhold til minoritets-dating-sites, kan enkelte titler tages til ekstremer – Tag eksempelvishjemmesiden Herpesdating.dk, hvilket, objektivt set, ikke er en synderligt indbydende titel. Atdenne titel nok kan forekomme lidt frastødende hos nogen mennesker, underbygger blotteorien om, at uanset, hvilke kriterier, man søger i en partner, vil det være muligt at finde en,der enten opfylder kravene eller matcher ens personlighed eller interesser. Og selvom vi, somtidligere nævnt, begynder at se en stigende tendens til, at det senmoderne menneske kun slår 39 Recommended\nQuestion 6 kirstyswifty


Tekniq får ny underdirektør | BygTek.dk\nDen nye underdirektør hos Tekniq Arbejdsgiverne, Maria Rygaard.\nTekniq får ny underdirektør\nTekniq Arbejdsgiverne har ansat Maria Rygaard som ny underdirektør for overenskomster og jura\nTil januar får Tekniq Arbejdsgiverne ny underdirektør for overenskomster og jura. Maria Rygaard får fremover ansvaret for overenskomster og rådgivning af de ca. 4100 virksomheder inden for el-, vvs- og metalområdet i arbejdsgiver- og erhvervsorganisationen.\n41-årige Maria Rygaard skal stå i spidsen for den nyetablerede afdeling, som udover at rådgive om overenskomster, ansættelsesforhold, akkorder og lønsystemer også rådgiver medlemmerne om erhvervsjura. Det kan for eksempel være i forbindelse med entrepriseret, konkurrenceret og bygge- og udbudsjura.\nSom underdirektør bliver hun desuden medlem af den ligeledes nyetablerede ledergruppe. Her skal hun være med til at sikre en succesfuld implementering af den nye strategi 2025, som bl.a. skal modernisere og professionalisere organisationen, strømline arbejdsprocesserne og gøre Tekniq Arbejdsgiverne til landets grønneste og mest digitale arbejdsgiverorganisation.\n- Maria Rygaard har et helt særligt drive og vil gå til opgaven med stor entusiasme og professionalisme. Samtidig kan hun trække på en stor ledelsesmæssig erfaring, erfaring med at optimere processer og kendskab til overenskomstområdet fra andre organisationer, siger Troels Blicher Danielsen, der er adm. direktør hos Tekniq Arbejdsgiverne.\nMaria Rygaard kommer fra en stilling som afdelingschef hos Ingeniørforeningen IDA, hvor hun har ansvaret for den juridiske rådgivning af de privatansatte medlemmer. Hun har her været med til at professionalisere og ikke mindst digitalisere medlemsrådgivningen.\nHun er uddannet jurist fra Københavns Universitet i 2006 og er derudover uddannet advokat og mediator. Efter endt uddannelse var Maria Rygaard først advokatfuldmægtig på et specialistkontor inden for ansættelses- og arbejdsret. Derefter blev hun ansat hos Lederne, hvor hun rådgav om alt inden for ansættelses- og arbejdsret. Senere skiftede hun tilbage til IDA for at få større fokus på overenskomstforhandlinger og rådgivning, og hvor hun bl.a. også underviste tillidsrepræsentanter og var med til at udvikle nye kursustilbud.


Ægteskab! Drømmen om det perfekte glansbillede\nNu ruller endnu en session af DR1’s ”Gift ved første blik” over skærmen. Programmet, der forsøger at bringe folk sammen i lykkelige ægteskaber. Uden de helt store resultater. Drømmen om ægteskab holdes i hævd, for det er jo trods alt vores alle sammens drøm…\nDet er ikke sjovt at skulle skilles, og det gør ondt at give slip på drømmen om tosomhed til, man bliver gamle sammen. Men vi har kun et liv, og kærligheden er som årstiderne, og det bliver forår igen. Det er vigtigt at huske, når man har kæmpet og må give…\nDu er sindssygt lækker, når du er dig selv\nVi har så travlt med at dyrke kroppen i dag. Kvinder får indirekte at vide, at de skal helst se ud på en bestemt måde på Instagram - og i det vi kalder virkeligheden. Posere, lave kyssemund, have et eller andet hul mellem lårene. Men hey, det er IKKE det, der…\nDe folk, jeg værdsætter allermest i mit liv, går under betegnelsen; indadvendte. De er generte, når det kommer til medier, offentliggørelse og sceneoptræden. De skal tit lige lade lidt op, tænke over tingene og slappe af. De kan bruge timer på at fordybe sig…\nHvordan finder du et match?\nVi har fået en ny udfordring i Danmark: Den stærke kvinde har fået svært ved at finde en mage. Hun har ellers styr på det hele; hun har karriere, god økonomi, fine eksamener bag sig, smuk bolig, hun er social og har gode venner, hun ser godt ud og har også…\nHvem er det egentlig, der har lært os at storme rundt og søge efter kærligheden konstant? Når vi er single, så jagter vi et menneske, der kan elske os. Og når vi er i parforhold, så vurderer vi vores kærlighed ud fra, om denne person kan gøre os lykkelig. Men…\nDer er en god grund til, at vi er så mange singler i Danmark i dag. Vi stræber efter den perfekte kærlighed, som vi hører om i film og ser på Insta. Men kærlighed kan være grim, uventet, altopslugende, kedelig og alt derimellem. Du skal turde elske med et…\nAlt bliver godt, når du møder drømmemanden. Ikke? Så bliver dine behov opfyldt. Han er rig, sund, rejser meget, forstående og morsom. Hov stop - kan du mon indfri nogle af dine længsler selv? Ja da. Start i dag.\nSer du dig selv som et forbedringsprojekt? Drop kropsidealer og selvkontrol\nKære kvinde - giv nu slip på kropsidealerne og perfektionismen! Det er jo dejligt at leve i en sund krop, men når man spørger ind til, hvorfor der trænes, købes smukt tøj, indtages fiskeolie og dyre rynkecremer, så ligger der tit en utilfredshed under. Så…\nLad os dyrke lidenskaben fremfor det perfekte\nNu er 9. klasses eleverne igang med deres eksamener, ligesom på universiteterne og gymnasierne. Så skal de unge stræbsomme til det igen. På jagt efter høje karakterer. Og det er især pigerne, der vil gøre alt for at leve op til de høje krav. Fænomenet;…