Din bedste opskrift på humus.. - Debatten\nDato og tid er 17. aug 2018, 13:57\nDin bedste opskrift på humus..\nKort karma: 1272\nIndlægaf Fru Sunshine » 25. feb 2016, 09:54\n...vil jeg gerne have.\nJeg har kikærterne i blød og skal bare lige koge dem, og så kom jeg i tanke om, at jeg gerne vil vide, hvordan andre gør.\nMin egen opskrift er fin nok med lidt hvidløg, tahin, citrus, men man kan jo altid blive inspireret.\nRe: Din bedste opskrift på humus..\nIndlægaf Sophies-mor » 25. feb 2016, 10:07\nJeg tilføjer spidskommen, lidt yoghurt (ikke meget) og flefle (paprika/chiliflager med korn) + mynte som pynt.\nUd over TS - basisopskrift.\nSenest rettet af Sophies-mor 29. feb 2016, 05:59, rettet i alt 1 gang.\nIndlægaf POCKETKITTEN » 25. feb 2016, 12:25\nTilføjer også en smule syrnet mælkeprodukt for konsistensen og pynter med paprika. Ellers er min opskrift som din. :-)\nKort karma: 1216\nLikede indlæg: 14365\nIndlægaf Ado » 25. feb 2016, 12:36\nBlend kikærter, tilsæt salt, spidskommen, tahini, citronsaft, olivenolie, lidt yoghurt naturel og hvidløg. Helt simpel.\nLikede indlæg: 6058\nIndlægaf Pandesteg » 25. feb 2016, 12:37\n250 g kikærter koges møre med løgbåde, en bouillonterning, hvidløgsfed og laurbærblade. Laurbærblade fiskes op og det meste af kogevandet hældes fra (men gemmes). Blendes med ca. en halv dl god olivenolie, 2-3 spsk tahin, en halv tsk spidskommen, saft fra en halv citron, et fed frisk hvidløg, salt og peber. Konsistensen justeres med kogevandet, hvis det er nødvendigt.\nKort karma: 1372\nLikede indlæg: 10152\nIndlægaf Krølle » 25. feb 2016, 12:39\nPandesteg skrev: 250 g kikærter koges møre med løgbåde, en bouillonterning, hvidløgsfed og laurbærblade. Laurbærblade fiskes op og det meste af kogevandet hældes fra (men gemmes). Blendes med ca. en halv dl god olivenolie, 2-3 spsk tahin, en halv tsk spidskommen, saft fra en halv citron, et fed frisk hvidløg, salt og peber. Konsistensen justeres med kogevandet, hvis det er nødvendigt.\nJeg elsker, elsker, ELSKER at du angiver mængder. Så har jeg også en chance\nIndlægaf Krølle » 25. feb 2016, 12:48\nFor øvrigt: hvilken tahin er I gladest for? Jeg bruger Urtekrams, men det er sådan set bare fordi, jeg ikke er faldet over andet. Er asolut omstillingsparat, hvis der findes bedre alternativer.\nIndlægaf Pandesteg » 25. feb 2016, 12:56\nKrølle skrev: For øvrigt: hvilken tahin er I gladest for? Jeg bruger Urtekrams, men det er sådan set bare fordi, jeg ikke er faldet over andet. Er asolut omstillingsparat, hvis der findes bedre alternativer.\nJeg bryder mig ikke om Urtekrams, synes den smager mærkeligt. Jeg køber bare én tilfældig hos en grønthandler\nIndlægaf Fru Sunshine » 25. feb 2016, 13:32\nIndlægaf Fru Sunshine » 25. feb 2016, 13:36\nJeg er en slumper.\nMen jeg putter bare kikærter i minihakkeren med et ordentligt skvæt god olivenolie, et tilsvarende skvæt citronsaft, et par fed hvidløg, en spiseskefuld tahin, salt, peber, spidskommen og cayennepeber.\nJeg kan godt lide min humus ret fast i det.\nIndlægaf Jenny » 29. feb 2016, 05:52\nJeg blender kikærter med hvidløg, spidskommen, citronsaft, et surmælksprodukt (en spsk ca), olivenolie og salt/peber - og nogle gange bredbladet persille.\nJeg ved godt at det ikke er rigtig hummus uden tahin, men jeg kan bare på ingen måde lide den bitterhed det tilføre så jeg er endegyldigt rebel på den front\nIndlægaf Pixie88 » 29. feb 2016, 06:37\nJeg blender kikærter med tahin, smagsneutral olie, hvidløg, citronsaft, spidskommen, salt, peber og paprika. Det er min grundopskrift. Nogle gange tilsætter jeg også chili eller yoghurt.\nLikede indlæg: 685\nIndlægaf Lækre Arne » 29. feb 2016, 07:57\nJeg synes grønthandler tahin er bedst til humus.\nVed I forresten at grunden til den linde konsistens, som man oplever i købehumus og restauranthumus er fordi de piller hinderne af ærterne inden de blendes.\nHar endnu ikke orket selv at forsøge, men bare et lille protip til jer med for meget tid\nIndlægaf Sophies-mor » 29. feb 2016, 09:14\nLækre Arne skrev: Jeg synes grønthandler tahin er bedst til humus.\nHummous skal ikke være lind, men lidt tyk\nOg helt enig.\nJeg køber kun min tahina ved etniske butikker\nIndlægaf Pixie88 » 29. feb 2016, 09:19\nJeg har lyst til at prøve man kan pille hvidløg ved at komme fedende i et glas og ryste det aggressivt - det må da også virke ved kikærter!\nSenest rettet af Pixie88 29. feb 2016, 09:24, rettet i alt 1 gang.


Mode – Musée Courbet\ndecember 15, 2016 november 24, 2016 Heike\nAlle siger, at den mest effektive måde til at producere mere kollagen er at bruge retinoider. Det blev nævnt i en berømt mode magasin for nylig, så det fangede min opmærksomhed. Dette er især relevant for dem af os, der er på udkig efter den bedste natcreme til moden hud. Men er retinods noget godt på alle? Lad os undersøge sagen nærmere.\nNå, jeg er bange for, at der er gode nyheder og dårlige nyheder, og det meste sidstnævnte. Dybest set retinoider er den syntetiske kemiske form vitamin A, som normalt er godt for hudens sundhed. De kaldes undertiden tretinoin og isotretinoin. De kan fremskynde nye celle dannelse og også producere mere kollagen. Hud ser glattere og nogle fine linjer glattes ud, men effekten på dybere rynker er næsten nul. Den gode nyhed ender der, fordi efter seks måneder, de første virkninger ophører. Der er ikke mere forbedring og din hud vil gradvist vende tilbage til sin tidligere tilstand. Du er venstre spekulerer på, hvad i alverden skulle være i den bedste natcreme til moden hud, hvis der er faktisk en på markedet.\nNå, der er et par på markedet, heldigvis, og de arbejder. De er ganske vanskeligt at finde og det er derfor, jeg skriver denne artikel for at hjælpe dig med at vælge den rigtige. Her er nogle fælder for at undgå, når du vælger den bedste natcreme til moden hud.\nDen første fælde er at undgå retinoider naturligvis, men også give en meget bred kaj til ting som hyaluronsyre og såkaldt ren kollagen. Årsagen er, at de som regel stammer fra dyr eller er blot syntetiske former af disse meget værdifulde proteiner til moden hud. De er ikke bio rådighed for vores hud og er også fuld af tvivlsomme syntetiske som meget vel kan skade vores sundhed.\nJeg opdagede, at en funktionel keratin faktisk kan trænge gennem huden og komme til at arbejde på vores kollagen i de dybere niveauer, og det vil faktisk få kollagen i gang igen. Da det er så hudvenlig og har ingen syntetiske, det er helt sikkert at bruge. Denne ingrediens er markedsført under en særlig patent og kaldes Cynergy TK.\nDen anden fælde for at undgå, er at styre fri af skadelige ingredienser og sørge for, at alle ingredienserne i det produkt, du vælger, er faktisk sikker. Den nemmeste måde at gøre dette på er at kontrollere at se, om de har tilmeldt sig kampagnen for Safe Cosmetics, hvor virksomheden lover at fjerne alle de grimme ingredienser og bruger kun hudvenlige dem. Det sparer så meget tid på at gå igennem alle de umulige klingende ingredienser. Mindst med en virksomhed som denne, du ved, at du er i sikre hænder.\nJeg opdagede også så mange andre fugtighedscreme, blødgøringsmidler og stærke antioxidanter, som jeg var helt overrasket over, at så få mennesker vidste om disse. De er virkelig de bedst mulige næringsstoffer, du kunne have i den bedste natcreme til moden hud.\nSå der har du det. Du er nødt til at beslutte nu, om at forblive i den mørke middelalder eller flytte ind i det tredje årtusinde, hvor du virkelig kan få stor hudpleje, som får du de resultater, du ønsker.\ndecember 5, 2016 november 24, 2016 Heike\nHvem elsker ikke udseendet af røde løber kjoler? Vi kan generelt forvente, men at det er temmelig urealistisk at betale den slags penge, at berømtheder gøre for at nå deres udseende, selv om vi er desperate efter at være deres klon. Det er mere bæredygtig for os at være i jagten på billige festkjoler, som stadig gør os se glamourøse og bedøvelse.\nFinde kvalitet billige festkjoler\nDette kan være en utrolig vanskelig og tidskrævende aktivitet for at tage del i. Vi bekymrer ofte, at når det kommer til at købe kjoler, du får hvad du betaler for. Dette er ikke nødvendigvis tilfældet. Gør ingen tvivl om det, der er absolut steder derude, hvor de billige festkjoler finder du er ikke en afspejling af dollaren du købe dem for. Tillykke, du har kommet til det rette sted.\nKjole til enhver lejlighed\nOfte for mindre end hundrede dollars, kan du få en fantastisk kjole, der passer til enhver lejlighed. Hvis du går til et hus fest, kan du overveje udseendet af en singlet kjole med detaljer. Det har en stor afslappet, men alligevel sexet appel til det, der er sikker på at vende hoveder. En kjole af dette kunne være slidt godt med lejligheder, eller endda en nice par høje hæle.\nHvis et hus part er ikke helt dine ting, og du er efter en stor aften i byen med pigerne, hvorfor så ikke gå ud i byen og ramte klubberne. Det billede, du er ude efter er bundet til at være en lille smule mere dressier end den tidligere look. En stor stil i denne sæson er lang festkjoler. Denne består af to kontrasterende farver for at gøre en slank og sexet look.\nDu kan være på udkig for at hoppe lidt højere i klasse »A«. Tag en cocktail begivenhed kjole for eksempel. Denne form for kjole kan undertiden være velegnet til at gå ud og clubbing, men er ofte forbundet med en mere formel begivenhed. Selv cocktail kjole behøver ikke at være noget, du bliver nødt til at tage et lån ud for, eller gå sulten i en måned. Du skal vide, hvor man kan se, hvor de gode tilbud er, og hvor mode er.\nSå der har du det, har vi vist, at du ikke behøver at låne mod dit hus bare for at erhverve den sexede, fantastiske look du er ude efter. Du kan gøre dig selv ser glamourøse, sexede og stilfulde for kun en brøkdel af den pris, der berømtheder punge ud. Der er billige festkjoler derude, holde øjnene åbne. Du vil finde dem.


De mærkeligste undskyldninger bruges af folk utro • Apricots®\nDe mærkeligste undskyldninger bruges af folk utro\nHey elsker! Et par dage siden jeg delte med dig en hånd for at være den perfekte utro og ikke blive opdaget . Hvad du i praksis? Vidste du arbejde?\nJeg har en ven, der kom til mig alle glade og fortalte mig, at han havde udskrevet i et motionscenter som en undskyldning for at besøge oftere. Jeg blev så begejstret, at ... du kan forestille dig, hvordan det færdige.\nI stedet har jeg en fætter, der ikke får sammen godt med nye teknologier og forlod stien gennem WhatsApp (som vi sagde, kan nu følge i dine fodspor i realtid, ekstrem forsigtighed), men det var en falsk alarm. Min fætter kom bare for at hente min far med bilen. Hvis du ikke ønsker at blive opdaget, anbefaler jeg, at du går til Telegram, er det meget sikrere. Ah! Vidste du, at Abrikoser har en kanal i denne tjeneste meget diskret IM? Shhhht! Det er en hemmelighed mellem dig og mig.\nEfter råd gav jeg til ikke at blive opdaget, hvis du går horer, nu kommer det gode: alibier eller undskyldninger, der fungerer bedst for at forlade hjemmet og gå til shag.\nDette er en liste over undskyldninger, der er blevet indsamlet fra alle de mennesker, jeg har kneppet, og de har fortalt mig de piger, der tilbyder deres tjenester i Abrikoser .\nDe er endnu en af de bedste undskyldninger, vi kan bruge. Barcelona flere konferencer og foredrag afholdes næsten hver dag, kan du altid "go" til en af dem. Emnet er ikke vigtigt, er spørgsmålet ud til at lære og lære dig Abrikoser hvad det tager.\nDu bliver med venner i en bar for en drink og ikke dukker op, hvad gør du så? Kommer du hjem? FEJL. Går du til at tage et polvete og gå hjem siger du har været super god i baren? Acierto. Det har været som den tv-reklame. Jeg hook mig sådanne dårlige annoncer, som er dårligt for dig, registreres.\nJeg er nødt til at bo sent på kontoret\nHvem har ikke arbejdet sent på kontoret? Indimellem kan du "ophold på kontoret arbejder hårdt", men gør det ikke meget ofte, for at se om en dag venter dig i døren fra arbejde for at overraske dig, og ikke viser. Jeg må indrømme, at når der skete for mig, og det var ikke sjovt, virkelig.\nLav et klasseværelse kursus\nSom du kan se i vores guide til at være en mester i utroskab , en af de undskyldninger, du kan få " en masse af saft , " det aldrig bedre, er læringen. Som min far sagde, er viden ikke finde sted.\nJeg ved ikke, hvor meget du kan tage dig til at shoppe, men hvis jeg er alene, jeg kan smide mig en hel dag, og fordi de lukker butikker, hvis du ikke gør ... Måske denne undskyldning du brugte til at tilbringe mere end en gang om dagen ved en af vores lokal. Ærgerligt, at julen er overstået, men husk, nu salget kommer.\nGå til den gymnastik\nVi har allerede nævnt i manualen, gymnastiksalen er en undskyldning Top, er inden for traditionel. Hvis du bruger denne undskyldning, please, bortset fra at flytte bækkenet, øve nogle sport at blive bemærket en vis forbedring i din krop serrano. For mig Jeg især gerne dig til at komme Abrikoser at praktisere din favoritsport. Disse forsikringer snørebånd udført meget bedre end håndvægte.\nDenne manual er hjemmelavede Debora Melhos. Jeg er ikke ansvarlig for konsekvenser, der kan følge af din familie og miljø. Hvis du ønsker at leve stærke og behagelige følelser, bruge med forsigtighed og holde det låst.\nAt være utro er ikke let. Det synes men det er ikke. Hvis du en dag opdager, sker der ingenting; som sagt en nær ven, vi er alle mennesker og sandfærdigt nå overalt. Jeg er ædel og bekender sandheden, hvem ved, om din partner har været utro. Måske har hun også læse vores håndbog.\nDet er disse spørgsmål om sex mest eftertragtede Google i 2017


BuyNature flytter ind i Friis: Kom til åbningsfest og støt et godt formål\n13. jul 2017, kl. 19:07 Skrevet af: Frederikke Hougaard Hansen\nSidst vi mødte Amin Barrada var i maj måned. Her havde han netop rykket teltpælene op for butikken i Tivoli i København og flyttet hele BuyNature’s sortiment til Svenstrup – 10 km. udenfor Aalborg.\nDet var kærligheden der fik Amin til at forlade Tivoli og flytte til Nordjylland, hvor han nu bor med sin kæreste. Han beviste allerede ved at flytte sit lager til Svenstrup, at han – og BuyNature – var kommet for at blive.\nDet slår han nu endnu engang fast.\nPå fredag den 14. juli er der nemlig ’Grand Opening’ i Friis Shoppingcenter, hvor Amin slår dørene op til den nye, flotte butik.\n”Jeg håber at nordjyderne kigger forbi på fredag. Vi byder på drikkevarer og snacks – selvfølgelig er det hele økologisk,” lyder det forhåbningsfuldt fra Amin.\nFor Amin er der rigtig mange fordele ved at have en fysisk butik – og ikke mindst midt i byen.\n”Vi følte et behov for at komme tættere ind til byen, og der har vi nu fået et helt fantastisk lokale i Friis Shoppingcenter, hvor vi kan brede os ud med hele vores sortiment, så folk kan se og røre,” fortæller Amin og tilføjer:\n”Jeg har savnet det at have butik. Personligt har jeg savnet vores butik i Tivoli, og siden vi flyttede herop, har jeg savnet den direkte kontakt med kunden.”\nDét får Amin og resten af BuyNature i hvert fald rig mulighed for nu – endda fra et centralt punkt i Aalborg. Han fastslår at det er bedre med et spot i midtbyen end et lager i Svenstrup.\nDe har kørt soft opening i en uges tid nu, og Amin er positivt overrasket over, hvor godt BuyNature er blevet taget imod.\nSelvom der er langt fra Tivoli i København til Friis i Aalborg, så er der kunder, som følger med. Og det er der ikke noget at sige til, når man tager sig et kig rundt i den nye butik, med alle de flotte varer.\nAmin havde en sød lille historie at fortælle om en kvinde, som skrev til BuyNature for at høre, hvor Svenstrup ligger. Han kunne stolt lede hende vej mod Friis, hvor hun kom forbi og købte en masse ting. Hun savnede butikken i tivoli.\nMiljøvenlige produkter i topkvalitet\nSortimentet består primært af egne produkter. De mest populære, at dømme ud fra kundernes køb, er fra mærkerne Cannaderm, som laver hudplejeprodukter og Wood World, som laver blandt andet solbriller, iPhone-covers og interessante gadgets.\nCremerne fra Cannaderm er folk ligefrem blevet afhængige af, og nu kan de altså købes i butikken i Friis, hvor der for nye kunder er mulighed for at prøve dem inden man køber.\nWood World, hvis produkter alle er lavet af træ, har lancering af ny kollektion på åbningsdagen fredag den 14. juli.\nDerudover må vi ikke glemme at BuyNature er i stand til at dække mange forskellige behov.\nI én og samme butik finder du nemlig en børneafdeling med legetøj, hygiejneprodukter, dametøj af økologisk bomuld fra Önling, bambus-undertøj og meget andet. Derudover er der indgået et rigtig fint samarbejde med det lokale brand Better World Fashion, som udstiller i BuyNature henover de næste måneder.\n”Ting koster det, de koster”\nIværksætteren, Amin, bryder sig ikke om tilbud generelt, fordi han er af den holdning, at ting koster det de koster, og folk kun skal købe fordi de har lyst og behov – og ikke fordi de ser et godt tilbud.\n’Black Friday’ er ifølge ham er ”et overforbrugshelvede”, og han fik derfor idéen til ’Go Green Friday’, som han i samarbejde med Go Green Copenhagen har fået flere virksomheder med på.\nTil ’Go Green Friday’ sættes priserne op fremfor ned, og overskuddet doneres til velgørenhed.\nDer vil ingen specielle åbningstilbud være i butikken – derimod doneres 50% af omsætningen på åbningsdagen til WWF.\nSå kig forbi BuyNature i Friis Shoppingscenter på fredag og få dig en oplevelse – til bæredygtige priser.


Krav om dokumentation for grønne påstande er blevet et markedsvilkår - Bureaubiz\nAf Rikke Dreyer, chefkonsulent i Miljømærkning Danmark\n1. juni 2021 0 kommentarer\nHar du prøvet at skulle vælge imellem forskellige pensionsordninger, TV-pakker eller mobilabonnementer? Så ved du, at det afføder et væld af spørgsmål, som er fuldstændig umulige at tage stilling til.\nHvilken pensionsordning giver det bedste afkast, og hvilken passer bedst til mit liv? Hvad er den mest optimale TV- pakke vurderet på pris og familiens ønsker til sports-, underholdnings- og nyhedsprogrammer? Og mindst lige så vanskelige spørgsmål dukker op, når det drejer sig om valg af mobilabonnement.\nDet er en vrimmel af parametre, som man skal sætte sig ind i, forstå og tage stilling til. Parametre, som det ofte er vanskeligt at få det fulde indblik i, og som det er tæt på umuligt at sammenligne.\nMere klar information\nNøjagtig det samme gør sig gældende, når man skal sammenholde information og budskaber om produkters miljøpræstation. I det omfang oplysninger om fx energiforbrug, kvalitet, indhold af kemi, materialevalg, fremstillingsproces osv. overhovedet er tilgængelige, er de ikke nødvendigvis sammenlignelige.\nDe kan nemlig være opgjort forskelligt og være baseret på vidt forskellige test- og målemetoder, der ikke kan sidestilles. Og helt umulig bliver opgaven, hvis det ikke er de samme miljøpræstationer, der er tilgængelige oplysninger om for de enkelte produkter – for så handler det pludselig om at sammenligne æbler med pærer med bananer.\nSkrappe krav – ens vilkår\nKravene bag miljømærkerne sikrer nemlig, at der er set på hele livscyklus, og at vurderingen af produkters miljøprofil sker på ens vilkår. For udover at mærkerne opstiller miljømæssige krav, stiller de også krav til den dokumentation og de testrapporter, der skal være på plads for at dokumentere, at de miljømæssige krav er opfyldt.\nDesuden tildeles der hverken licens til Svanemærket eller EU-Blomsten, før produkter eller virksomhed har været gennem en grundig certificeringsproces, hvor dokumentationen er gennemgået af en uafhængig tredjepart.\nDet kræver selvfølgelig en indsats at skulle opfylde de skrappe krav bag Svanemærket og EU-Blomsten, og at fremskaffe den dokumentation, som beviser, at ens produkt eller ydelse faktisk opfylder kravene.\nBegge mærker ser nemlig på hele produktets livscyklus – fra råvarer til produktion, brug, bortskaffelse og recirkulering – når kravene til en produkttype bliver fastsat, hvilket er afgørende for at kunne mindske det samlede aftryk på miljø og klima og for at sikre, at man ikke skubber problemerne. Derfor skal dokumentationen mange gange indhentes hos leverandører og deres underleverandører.\nTil gengæld for indsatsen bliver det mere enkelt og troværdigt at kommunikere de grønne budskaber, når dokumentationen er på plads, og der er opnået licens til fx Svanemærket. Svanemærket er nemlig kendt af 94 % af danskerne, og tilliden til mærket er høj.\nI det oprørte hav af grønne påstande er der da også god grund til at kigge efter troværdige mærkningsordninger, som fx Svanemærket og EU-Blomsten. En screening, foretaget af EU-Kommissionen, viser nemlig, at næsten halvdelen af de virksomheder, der påstår, de er bæredygtige, overdriver i deres kommunikation og mangler dokumentation for deres påstande.\nRikke Dreyer er chefkonsulent i Miljømærkning Danmark og formand for Forum for Bæredygtige Indkøb. Rikke Dreyers klumme blev først publiceret på udbudsmedia.dk.


EU-høring: Kontroversiel brite på den igen - Avisen.dk\nEU-høring: Kontroversiel brite på den igen\nSom den første af Jean-Claude Junckers kommissærkandidater måtte briten Hill tirsdag igennem en ny høring.\nTirsdag 7 okt. 2014 kl. 15:26\nBriten Jonathan Hill var endnu engang til en EU-høring. Foto: Yves Logghe/AP\nSvarende var vage og tomme, lød dommen, da briten Jonathan Hill onsdag i sidste uge var til høring i Europaparlamentet til jobbet som EU-kommissær for finansiel stabilitet med ansvar for regulering af banksektoren.Humoren var den samme, men tirsdag under en ny høring var der tilføjet indhold og politisk vilje i svarene fra den britiske adelsmand til EU-Parlamentets økonomiudvalg, som havde besluttet at høre ham igen efter præstationen i sidste uge. Hill slog tonen an i sin indledende bemærkning, hvor han i stedet for at forsøge at charme sig frem på fransk, som under første høring, fremførte et fremtidssyn på EU i 2019. Læs også:\nDerigennem fik han slået nogle visioner fast for et "stærkere" og mere "sammenhængende EU", hvor Storbritannien fortsat er medlem. Men også en union hvor "flere og flere tilslutter sig bankunionen". Hill kommer også med det budskab, at ingen "banker er for store til at gå fallit" i forlængelse af debatten om statsstøtte til banksektoren og det faktum, at man under krisen har reddet kriseramte banker. - Vi skal have et mere enkelt og gennemsigtigt system, og jeg vil fremlægge en ramme for det, siger briten. Hills fremtidsvision møder dog kritik fra flere, men den nye svarstrategi synes at dæmpe kamplysten fra salen.\nVed den første høring sagde Hill flere gange, at han ikke var "tilstrækkeligt informeret" og ville "sætte sig ind i sagerne" senere. Det svar hørte man ikke tirsdag. Men en udbredt skepsis over at sætte en britisk tidligere lobbyist i spidsen for reguleringen af netop bankerne kunne Hill stadig ikke tale eller charmere sig ud af. Storbritannien er på kant med det øvrige EU på grund af en liberal indstilling til banksektoren, hvor briterne allerede nu er begyndt at sno sig uden om en EU-lov, der skal begrænse lønninger i sektoren med ikrafttrædelse næste år. Hills fortid som lobbyist bekymrer også, og den forsøger briten med vægt på ordene at mane i jorden.- Da jeg var i Overhuset, var jeg med til at stramme lovgivningen for lobbyisme. - Jeg tager den ed, jeg skal aflægge, meget seriøst, og jeg tager mit personlige ansvar meget alvorligt, siger Hill. Læs også:


Her på siden vil vi vise nogle eksempler på hvordan man kan lave en gulvvarme opbygning. Man er også velkommen til at ringe hvis man er i tvivl om hvordan man laver sin gulvvarme opbygning.\nGulvvarme opbygning – Hvordan?\nHos Dansk- el gulvvarme har vi mange års erfaring med gulvvarme opbygning. Det er meget vigtigt at man får isoleret gulvet rigtigt, en gulvvarme opbygning tager tid, men hvis gulvvarme opbygningen er lavet rigtigt, så er der mange penge at spare, læs mere om gulvvarme opbygning og se eksempler på de forskellige gulvvarme opbygninger der kan laves her på siden.\nGulvvarme opbygning– Hvad kan vi tilbyde dig af gulvvarme?\nHvis man skal lave en gulvvarme opbygning til el gulvvarme, så har vi flere eksempler på Dansk-el gulvvarme.dk. Med den helt rigtige gulvvarme opbygning til el gulvvarme, spare man mange penge på strømmen, Vi hjælper og viser med skitser på hvordan, Du kan lave en gulvvarme opbygning helt rigtigt.\nGulvvarme opbygning – Se el gulvvarme her på siden?\nSkal man have gulvvarme i hele huset, og er huset af ældre dato, er det vigtigt at få isoleret rigtigt, hvis man lave sin gulvvarme opbygning rigtigt, kan man spare tusinde vis af kroner gennem årerne, så spørg hellere en gang for meget end en gang for lidt, når det drejer sig om gulvvarme opbygning.\nGulvvarme opbygning – Gulvvarme i hele huset?\nForhør dig nærmere om gulvvarme opbygning hos Dansk gulvvarme, vi kan hjælpe dig til den rigtige løsning!\nGulvvarme opbygning – Kontakt os for yderligere information!\nHer ses en gulvvarme opbygning til betongulv\nHer ses en gulvvarme opbygning til trægulv\nHer ses en gulvvarme opbygning til fliser på pladegulv med el gulvvarme.\nGulvvarme opbygning til betongulv i våderum med el gulvvarme.\nGulvvarme opbygning til alm betongulv med el gulvvarme.\nGulvvarme opbygning til træ, Vinyl og tæpper med el gulvvarme.


K kræver udvidelse af sømandsskat - Transporttidende\nK kræver udvidelse af sømandsskat\nSkal med i finanslovsforhandlingerne.\nDe Konservative vil gå til forhandlingerne om den kommende finanslov med et krav om udvidelse af sømandsskatten for offshore-skibe.\nS og V finder forslaget sympatisk, men vil diskutere finansieringen. Godt nyt, for det haster med en udvidelse for ikke at tabe jobs på gulvet, mener Danmarks Rederiforening.\n-Vi vil have det på finansloven i år, og ikke noget man udskyder og ikke bare snak.\nSå klar i mælet er Brian Mikkelsen i dag om, at de Konservative vil udvide sømandsbeskatningen til også at omfatte de offshore-skibe, som udfører konstruktionsopgaver. De står udenfor i dag, og det giver danske rederier ringere rammevilkår end konkurrenterne, hvilket har ført til udflagning. Det skal der laves om på.\nUdflagning er et problem\n-Det er altså nødvendigt nu, at vi får lavet en sømandsskat for de offshoreskibe, så vi får dem til at være på danske hænder og holder på danske arbejdspladser. Der er jo kæmpe problemer i hele supplysektoren. I august måned annoncerede Mærsk fyring af 400 ansatte og udflagning af en række skibe. Derfor skal vi gøre noget nu, siger Brian Mikkelsen til DR P4 Esbjerg, og fortæller at de nødvendige midler vil være at finde i de Konservatives samlede finanslovsudspil.\nBåde Jacob Jensen, finansordfører i Venstre og Benny Engelbrecht, som tilsvarende er finansordfører i Socialdemokratiet, forholder sig begge positivt til intentionen bag de Konservatives krav overfor DR P4 Esbjerg.\nMen der er brug for at diskutere finansiering, mener både V og S, som ser frem til de kommende forhandlinger.\n-Det er godt nyt, at udvidelsen af sømandsskatten finder vej til forhandlingsbordet, når finansloven skal på plads. Danske rederier står ringere end deres konkurrenter rundt om Nordsøen på det her felt, og det har allerede haft konsekvenser. Derfor er der brug for handling i den næste tid. For venter vi yderligere vil det koste danske jobs både til søs og til lands, og det tilmed i egne af Danmark, som ellers har langt til vækst, siger Jakob Ullegård, direktør i Danmarks Rederiforening.\nDet sidste siger han med henvisning til, at en nylig analyse af danske søfolks bopæl viser, at halvdelen af de danske søfolk bor i de 25 ”yderkommuner”, som SKAT har defineret.


F.C. Bari 1908 - Wikipedia, den frie encyklopædi\nLuigi Radice, Gian Piero Ventura, Antonio Conte\nBaris slutpositioner i den italienske fodboldliga siden den første sæson med en landsdækkende Serie A (1929/30).\nSocietà Sportiva Calcio Bari, forkortes S.S.C. Bari, er en italiensk fodboldklub fra byen Bari i Apulien. Klubben blev grundlagt i 1908 og spiller sine hjemmekampe på Stadio San Nicola. Klubbens farver er rød og hvid, og deres symbol er en hane.\nFoot-Ball Club Bari blev stiftet i 1908. Som med så mange andre af de tidlige italienske fodboldklubber var der flere udlændinge med i gruppen bag klubben. Klubbens første hold bestod af briter, franskmænd, spaniere, schweizere og enkelte lokale. Bari er en af Italiens vigtigste havnebyer, og i begyndelsen spillede klubben en del kampe mod besætninger fra de mange skibe, der lagde til i byen.\nSelvom der blev spillet fodbold i Bari og i store dele af Syditalien, var der ikke mange af regionens klubber, der deltog i de officielle, nationale ligaer. Da Første Verdenskrig i en periode fik den originale Foot-Ball Club Bari til at bukke under, var det i stedet rivalerne fra Foot-Ball Club Liberty, der blev det første hold fra byen, der deltog i en national turnering, hvor de i 1925 klarede sig frem til det afsluttende syditalienske gruppespil.\nI slutningen af 1920'erne gennemgik fodbold i Bari og flere andre steder i Italien en række sammenlægninger. Først fusionerede Foot-Ball Club Bari med Foot-Ball Club Liberty og siden med Unione Sportiva Ideale. Derfor betragtes 1928 af nogle som året for AS Baris egentlige grundlæggelse. Med fra Foot-Ball Club Liberty kom Raffaele Costantino, der skulle blive en af datidens største italienske stjerner.\nBari er historisk en af Syditaliens mest succesrige fodboldklubber, hvilket dog i højere grad skyldes, at syditalienske hold har ret beskedne resultater i forhold til de norditalienske. Baris historie har været præget af mange op- og nedrykninger mellem Serie A og Serie B. Af og til har klubben endda befundet sig helt nede i tredjebedste række. Baris bedste ligaresultat er en syvendeplads i 1947. Man har også vundet Serie B i 1942 og i 2009.\nI 2018 gik klubben fallit og måtte starte forfra i serie D, den fjerdebedste række. Herfra sikrede man sig dog straks oprykning til Serie C.\nBlandt de berømte spillere i klubbens historie finder man David Platt, der i 1991 var et kæmpe indkøb, Antonio Cassano, der senere blev en fascinerende og kontroversiel figur, og Igor Protti, der i 1996 blev klubbens hidtil eneste topscorer i Serie A. Også Gianluca Zambrotta, Leonardo Bonucci, Daniel Andersson, Jean François Gillet og Giorgio De Trizio har spillet i Bari.\nDe to danskere Michael Madsen og Peter Knudsen spillede omkring år 2000 i Bari. Madsen klarede sig bedst med i alt 51 ligakampe fordelt på tre sæsoner. Knudsen rejste hjem efter en enkelt sæson.\nBari spiller deres hjemmekampe på Stadio San Nicola. Det er et åbent stadion med løbebane og blev bygget til VM i 1990, hvor det husede fem kampe. Der er 58.270 siddepladser og ingen ståpladser.\nSan Nicola er tegnet af arkitekten Renzo Piano. Designet er tænkt som en blomst, og mellem sektionerne på de øverste tribuner er der åbne rum, der giver strukturen et let og luftigt udtryk. Stadion er sjældent fyldt, men ved oprykningskampe, og når Bari er i Serie A, er der set over 50.000 tilskuere.\nSan Nicola lagde græstæppe til finalen i Europacuppen for mesterhold i 1991.\nA.S. Bari vandt i 1990 den hedengangne europæiske fodboldturnering Mitropa Cuppen.\nOfficiel hjemmeside Arkiveret 18. januar 2010 hos Wayback Machine\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=F.C._Bari_1908&oldid=10592698"\nDenne side blev senest ændret den 20. januar 2021 kl. 18:15.


SigDetVidere: Hvis dette indlæg var en ting, var det en smagløs pink pyntepude med blomsterduft.. (aargh)\nMarianne 16. marts 2011 kl. 14.53\nÅrh, alle piger har sådan et sted indeni, selv om de ser cool ud udenpå.\nDe er smukke, blomsterne...\nLotte Skovsted 16. marts 2011 kl. 16.52\nJa det måtte jeg jo sande.\n-Fedt i øvrigt, at du ikke længere hedder 'Anonym' herinde :) ..det er de færreste som kan slippe for dét alibi herinde, desværre.


Mangler dit kostume et sidste prik over I’et?\nMangler dit kostume prikken over I’et?\n… eller vil du bare gerne prøve noget nyt? Uanset formål, eller om der overhovedet er et formål, kan vi alle godt lide at pynte på os selv, og prøve noget nyt. Det kan være at farvede kontaktlinser derfor er noget du burde undersøge. Det kan også være at du ofte bliver fortalt af venner, at du ser verdenen gennem et lyserødt filter, og hvorfor så ikke drille dem lidt, og møde op til næste aftale med lyserøde kontaktlinser?\nVind prisen for bedste kostume med farvede linser\nFuldend dit kostume med farvede kontaktlinser! Uanset din udklædning, kan du finde nogle der kan give dit kostume et ekstra kick. Du kan derfor overraske alle ved festen med et par fede éndagslinser, hvor du ikke behøver at bekymre dig om linsernes tilstand dagen efter; det kan være meget rart for mange der blot vil forsøge dem, eller hvis du ikke har erfaring med kontaktlinser og derfor helst ikke vil bruge for mange penge på nogle der muligvis kan gå i stykker.\nDu kan finde kontaktlinser i alle farver, mønstre, eller med anderledes pupiller. Dine nye kontaktlinser giver en dramatisk og ofte uhyggelig effekt, og vil derfor være perfekte til en Halloweenfest eller uhyggelig udklædning.\nFarvede kontaktlinser er også utrolig populære inden for cosplay-samfundet, hvor folk klæder sig ud som populære karakterer fra fiktion, hvor utraditionelle pupiller ofte kan optræde.\nDe kan også være med til at give et mere dukke-lignende look med deres intense farver eller utraditionelle pupiller, og derfor er formidable hvis du gerne vil skabe en dramatisk effekt, når folk kigger dig i øjnene.\nFungerer også til hverdagen\nFarvede kontaktlinser behøver ikke kun at høre til udklædningsfester eller lignende, tværtimod.\nDu kan også få mere utraditionelle kontaktlinser der ser mere naturlige ud. Hvis du en dag har lyst til at have brune øjne i stedet for blå, eller omvendt, kan du nemt finde farvede kontaktlinser der hjælper dig med at opnå dit look uden at se for voldsomt ud.\nDu kan også eksperimentere med helt sorte eller hvide kontaktlinser, hvis du vil have lidt ekstra opmærksomhed en aften i byen; der er også mulighed for at bruge kontaktlinser med større pupiller. Det er kun fantasien der sætter grænser, og du kan finde éndagslinser i god kvalitet, hvis du ikke er sikker på om det er noget for dig. Det skader aldrig at prøve, og det kan være du kan lide det!


Lang og tynd courgette - Havearbejde - 2022\nTil Karina zucchini karakteristisk tæt, øm, sød nok kød af hvidt. Plantens buske er dog ret kompakte, og deres frugtvolumen er ikke så stor - op til 6,5 kg / m2. Frø anbefales til at blive sådet i maj i åbne områder eller i drivhuse. Du kan se de unikke eksterne data af Karina grøntsagsmarv på billedet nedenfor.\nDen lange, tynde courgette er imponerende, ikke kun for sit fremragende udseende, men også for sin fantastiske smag. De har stort set ingen frøkammer, som gør brug bekvemt. Anvendelsen af friske grøntsager er også en ubestridelig kendsgerning. Hver gartner kan vokse sundt, smukt og velsmagende courgette, da det kun er nødvendigt at vælge en sort efter din smag.\nCopyright 2022 \_ none \_ Varianter af lang og tynd courgette


Ullas have: februar 2018\nIndsendt af Ulla kl. 09.18 18 kommentarer:\nI dag fik vi sat de sidste profilbrædder op på væggene i kolonihavehuset, så det blev en dejlig dag. Nu mangler der bare en del finish med sandpapir, pyntelister og maling.\nHullet i gulvet lige foran døren fik John fikset, og på billedet kan man se solen kommer ind ad vinduet og også gennem hullet til mejsekassen. Det synes jeg ser ret sjovt ud.\nDe sidste søm slås i...\n... og så dukkede min far op for at invitere os på kaffebar. Perfekt timing!\nFørst skulle han dog lige besigtige byggeriet -\n- og godkende det. Altid dejligt når man kan gøre sin gamle far tilfreds!\nAllerede nu virker huset betydeligt lysere end før, og det bliver endnu bedre når vi får malet det hele hvidt. Desværre må jeg styre min utålmodighed indtil der kommer lidt varme i luften, men så kan vi jo få alle detaljer på plads i mellemtiden. Jeg er meget tilfreds med at være nået så langt.\nIndsendt af Ulla kl. 17.26 14 kommentarer:\nStadig koldt men uden sne. I dag var en af de flotte dage med tindrende klar luft, sol og dagsfrost. Fine isblomster på ruderne i kolonihavehuset.\nI haven også en slags isblomster. Løvehale og Skt. Hansurt med rim og sol er lige så smukke som da de stod friske og farverige i sommer.\nDet var en fornøjelse som de stedsegrønne lyste op i haven. Her er både taks, buksbom og cypres.\nHøstanemonerne står med små "snebolde" på de høje stilke.\nHer et blik ind i igennem huset med lange tråde af iskrystaller på ruden. Vi klør på med indretningen, og forventer at være færdige med væggene i huset i denne weekend.\nI morgen skulle det også blive fint vejr...\nIndsendt af Ulla kl. 23.48 8 kommentarer:\nIndsendt af Ulla kl. 22.12 10 kommentarer:


Fransk (FR) - Holstebro Gymnasium\nForside Vores uddannelser Alle fag\tFransk (FR)\nSprog er et vindue til verden. Og ved at lære et fremmedsprog som fx fransk får du indsigt i og viden om fransk sprog og kultur. På et mere overordnet plan styrker du samtidig din interkulturelle og globale bevidsthed og erfaring i at møde en kultur, der er anderledes end den danske.\nFransk A i gymnasiet er et studieretningsfag i den supersproglige studieretning. Du begynder i januar i 1.g og har faget til slutningen af 3.g. Fransk A er et begyndersprog, så det er ikke et krav, at du kan fransk, når du kommer. Faget indeholder en mundtlig og en skriftlig dimension.\nI undervisningen vil du lære at kommunikere på fransk, så du kan samtale om emner à la gymnasiet, unge, sociale medier, fritidsinteresser, ferierejser, familieforhold mm. Senere i forløbet udvikler du et større ordforråd, så du kan præsentere, diskutere og udtrykke dig om kulturelle, historiske og aktuelle emner som immigration, hjemløse, filmfestival i Cannes, ytringsfrihed, de franske kolonier og meget andet. I det hele taget er der meget fokus på såvel den mundtlige som den skriftlige kommunikation. Det betyder fx, at grammatik er kontekstuel og inddrages der, hvor du har brug for at vide noget bestemt for at kunne udtrykke dig korrekt og præcist på fransk. Netop for at styrke din evne til at kommunikere på fransk vil du i undervisningen møde mange forskellige typer øvelser som fx, rollespil, quiz & byt, små dialoger, billedbeskrivelse, lytteøvelser, samtale om diverse tekster mm.\nI franskundervisningen vil du desuden møde et bredt udvalg af genrer og tekster. Det kan være avisartikler, tegneserier, fiktion, billeder, kortfilm, blogs, reklamer, faktatekster og meget andet. På den måde får du indsigt i kultur- og samfundsforhold i såvel Frankrig som de fransktalende lande.\nI løbet af de to et halvt år vil du opleve sprogdag, sproguge, filmaften og andre særlige sprogarrangementer, hvor der er fokus på det franske. I 2.g rejser du med franskholdet til Nice, hvor du bor hos en fransk familie og går i en fransk sprogskole. Læreren er franskmand og undervisningen foregår på fransk.


Analyse af vindmølleindustriens kompetencebehov på faglært niveau - PDF\nAnalyse af vindmølleindustriens kompetencebehov på faglært niveau\nDownload "Analyse af vindmølleindustriens kompetencebehov på faglært niveau"\n1 Analyse af vindmølleindustriens kompetencebehov på faglært niveau Projekt udarbejdet under Undervisningsministeriets centrale analyse- og prognosevirksomhed med projekttitlen Analyse af udviklingen i jobtyper hos virksomheder, som fremstiller energiteknologi og udstyr set i relation til de eksisterende industrielle EUD-uddannelser Udarbejdet af Industriens Uddannelser i samarbejde med konsulentvirksomheden Kubix Februar 2009\n2 Forord Denne rapport er resultatet af en undersøgelse gennemført under Undervisningsministeriets centrale analyse- og prognosevirksomhed. Projektet er gennemført af Industriens Uddannelser i samarbejde med konsulentfirmaet Kubix. Fokus i projektet har været at afdække, hvilke opgaver faglærte medarbejdere i vindmølleindustrien udfører og hvilken kompetencer varetagelsen af disse opgaver kræver - nu og i fremtiden. Projektets undersøgelser har omfattet både kvalitative og kvantitative studier. Vi vil gerne takke de mange personer som ved at lade os besøge deres virksomhed, svare på spørgeskemaer og deltage i interviews har gjort projektet muligt. Samtidig vil vi takke de tekniske skoler, som har givet input til projektets undersøgelser. Rapporten er udarbejdet af en projektgruppe bestående af Christina Stougaard Hansen og Solvej Sigaard Knoth fra Industriens Uddannelser samt Pernille Bottrup fra Kubix.\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. SUMMARY PROJEKTETS FORMÅL OG METODE FORMÅL MED PROJEKTET PROJEKTETS DESIGN OG METODEVALG Projektdesign Udvikling af metodekoncept Organisering, kvalitetssikring og samarbejde LÆSEVEJLEDNING TIL RAPPORTEN BRANCHEPROFIL FOR VINDMØLLEINDUSTRIEN OVERORDNET BESKRIVELSE AF VINDMØLLEINDUSTRIEN ANTAL VIRKSOMHEDER I VINDMØLLEINDUSTRIEN MED PRODUKTION ELLER TEKNISKE SERVICEFUNKTIONER I DANMARK FAGLÆRTE I VINDMØLLEINDUSTRIEN HVOR ER DE OG HVILKE UDVIKLINGSTENDENSER ER DER FOR DERES JOBOMRÅDER? Fremstilling af styresystemer til nacellen Vingeproduktion Fremstilling af nacelle-komponenter Fremstilling af tårne og dele heraf For- og slutmontage af naceller og nav Opsætning og service/vedligehold af vindmøller Produktionsmedarbejdernes og montørernes deltagelse i processtyrende og produktionsforberedende aktiviteter Andre jobtyper Delkonklusion: faglært arbejdskraft og udviklingstendenser i vindmølleindustrien UDDANNELSE AF PRODUKTIONSMEDARBEJDERE OG SERVICEMONTØRER I VINDMØLLEINDUSTRIEN Vindmølleindustriens uddannelsesmønster: stor brug af sidemandsoplæring og interne kurser Uddannelse af faglærte i vindmølleindustrien fremover BESKRIVELSE AF FAGLIGE HOVEDJOBPROFILER OG MULIGE UDVIKLINGSTENDENSER JOBPROFIL FOR MEDARBEJDER VED MONTAGE AF NACELLER OG NAV JOBPROFIL FOR MONTØR VED SERVICE/VEDLIGEHOLD UDDYBENDE DISKUSSION AF UDVIKLINGSTENDENSERNE FOR FAGLÆRTE JOBPROFILER I VINDMØLLEINDUSTRIEN KONKLUSIONER REFERENCER\n4 1. Summary Med Undervisningsministeriet som opdragsgiver har Industriens Uddannelser sammen med konsulentvirksomheden Kubix ApS udarbejdet et projekt under den centrale analyse- og prognosevirksomhed. Formålet med projektet har været at afdække, om udviklingen hos virksomheder som fremstiller energiteknologi og energiudstyr betyder, at der skabes nye jobtyper, som stiller krav om nye uddannelsestilbud i erhvervsuddannelsessystemet. Det er sket med særligt fokus på betydning af udvikling inden for teknologi, globalisering, vækst og miljø i vindmølleindustrien. Som grundlag for resultaterne er der gennemført desk research, interviews af producenter og leverandører med branchekendskab, virksomhedsbesøg, spørgeskemaundersøgelser samt uddybende kvalitative interviews. Undervejs i undersøgelsen er der samarbejdet med en nedsat Advisory Board bestående af repræsentanter fra branchen ligesom der er afholdt et evalueringsseminar, hvor foreløbige resultater har været drøftet. Det kan konkluderes, at arbejdet i vindmølleindustrien i stort omfang bygger på eksisterende fagligheder, og at mange af jobfunktionerne i vindmølleindustrien ligger tæt op ad job i beslægtede brancher. Effekten af fleksibiliteten i erhvervsuddannelser ses tydeligt i denne industri, da personer med en teknisk erhvervsuddannelse bliver anvendt bredt indenfor vindmølleindustrien. Som følge af stadig mere avancerede styresystemer, nye produktionsprocesser, nye materialer og stigende krav om produktionsoptimeringer kan der imidlertid være brug for en vurdering af, om de eksisterende uddannelser i tilstrækkelig grad kan imødekomme vindmølleindustriens øgede behov for kompetencer inden for teknisk engelsk, dokumentation, kommunikation, tværfagligt samarbejde, problemløsning, produktions- og helhedsforståelse samt håndtering af kundekontakt. Samtidig identificeres et behov for relancering af vindmølleteknikeruddannelsen for at imødekomme branchens efterspørgsel efter de kompetenceområder, som er centrale inden for vindmølleindustrien. Den valgte metode og den komplekse branche har betydet, at analysen og de præsenterede resultater har karakter af væsentlige indikatorer. Med denne tilgang er etableret et godt grundlag for yderligere undersøgelser, og rapportens resultater kan anvendes af de faglige udvalg og andre aktører inden for vindmølleindustrien, som relevant input i forbindelse med den løbende udvikling og revision af uddannelserne. 2\n5 2. Projektets formål og metode 2.1 Formål med projektet Vindmølleindustrien skaber vækst og udvikling nye kompetencebehov? Bæredygtig energifremstilling og -udnyttelse står meget højt på den politiske dagsorden i disse år, og tal fra Danmarks Statistik viser, at fremstillingen af energiteknologi og -udstyr er et af de områder, som oplever den største eksportmæssige vækst 1. Fremstillingen af energiteknologi og udstyr fremstår således som en branche, der i høj grad er præget af stor vækst og udvikling. Erhvervsuddannelsessystemet har en vigtig rolle i forhold til at støtte op om denne vækst og udvikling, idet adgangen til velkvalificerede medarbejdere er afgørende for de danske virksomheders konkurrencekraft. Det overordnede formål med denne analyse er derfor at belyse, om den teknologiske og markedsmæssige udvikling inden for energifremstilling og -udstyr betyder, at der skabes nye jobtyper, som stiller krav om nye uddannelsestilbud i erhvervsuddannelsessystemet. Projektets analytiske fokusområde For at kunne præsentere en dybdegående analyse af dette overordnede analysespørgsmål er vindmølleindustrien udvalgt som case. Vindmølleindustrien 2 omfatter vindmøllefabrikanter, samt de virksomheder som i et væsentligt omfang leverer komponenter, service og rådgivning i forhold til en eller flere områder af vindmølleproduktionens værdikæde. Ud af den samlede eksport af energiteknologi og - udstyr udgør vindkraft den største kilde til stigningen i eksport af dansk energiteknologi. Det vurderes, at omkring 2/3 af den danske eksport af energiteknologi vedrører vindkraft 3. Vindmølleindustrien er da også solidt forankret i Danmark, som igennem mange år har været et af de førende lande inden for udviklingen af vindteknologi. Det er således vindmølleindustrien og udviklingen i dens kompetencebehov, der er det primære fokusområde i projektets analyser. Projektet vil ud fra de konkrete analyser konkludere på, hvorledes de faglærte jobtyper har udviklet sig i vindmølleindustrien og hvad det betyder for de faglærtes kompetencebehov. Projektets resultater vil bl.a. blive fremlagt for de relevante faglige udvalg, som herefter står for den politiske behandling, vurdering og operationalisering af resultaterne i forhold til en eventuel justering af de enkelte erhvervsuddannelser. Det er forventningen, at projektets metodiske design og de erfaringer, der opnås med disse, udover at skabe empirisk viden om vindmølleindustriens faglærte jobtyper, kan bidrage til udviklingen af et mere overordnet metodekoncept for analyse af kompetencebehovet i andre vækstbrancher bl.a. inden for fremstilling af energiteknologi og -udstyr. 1 DI energibranchens energierhvervsanalyse november Der findes ikke en fast definition på vindmølleindustrien. Denne valgte definition baserer sig på den afgrænsning, som brancheorganisationen vindmølleindustrien bruger. Se 3 DI energibranchens energierhvervsanalyse november\n6 2.2 Projektets design og metodevalg I dette afsnit gives en kort gennemgang af projektets design og metode. En uddybende beskrivelse af de metodemæssige overvejelser, som ligger bag projektet, findes i rapportens metodebilag Projektdesign Projektets mål er at afdække, om udviklingstendenser inden for vindmølleindustrien i et bredt perspektiv resulterer i ændrede jobtyper og kompetencebehov på erhvervsuddannelsesniveau. Der er i projektet opstillet arbejdshypoteser om, at udviklingen i faglærte jobtyper inden for vindmølleindustrien særligt er ansporet af følgende udviklingstendenser: implementering af nye teknologier, en intensiv global konkurrence, stor markedsmæssig vækst og deraf følgende nye måder at organisere arbejdet internt og eksternt på samt implementering af nye miljømæssige innovationer, bl.a. i forhold til strategiske overvejelser vedrørende energi samt miljømæssige lovkrav. Disse arbejdshypoteser har været ledende for projektets kvalitative og kvantitative undersøgelser. Genstandsfeltet for projektets analyse var som udgangspunkt hele vindmølleindustriens værdikæde. Men de første analyser af området viste klart, at kun nogle delbrancher inden for vindmølleindustrien både har ansat meget faglært arbejdskraft og fremstiller produkter, som er unikke for vindmølleindustrien. På baggrund af disse observationer blev nedenstående delbrancher udvalgt som fokusområder i projektets analyser 4 : Fremstilling af komponenter til vindmøller: styresystemer til nacellen, vinger, tårne samt nacellekomponenter For- og slutmontage af naceller (vindmøllehuse) Opsætning, service og vedligehold af vindmøller. Projektets formål er at afdække vindmølleindustriens tekniske kompetencebehov på erhvervsuddannelsesniveau. Erhvervsuddannelsesniveau i vindmølleindustrien er i denne analyse defineret som de jobområder, der er vigtige beskæftigelsesområder for tekniske faglærte medarbejdere i dag, eller som kan blive det i fremtiden. Der er derfor i analysen fokuseret på både at afdække, hvilke job de områder de tekniske erhvervsuddannede bestrider i vindmølleindustrien i dag, og hvor grænsefladerne går til andre medarbejdergrupper, samt de udviklingstendenser der er her inden for. I projektets empiriske undersøgelser af vindmølleindustriens jobområder og kompetencebehov er der anvendt en kombination af kvalitative og kvantitative analysemetoder i form af en desk research af den eksisterende viden på området, observationsbesøg på virksomheder, semi-strukturerede interviews, spørgeskema-undersøgelser samt dybdegående kvalitative interviews med medarbejdere, tillidsrepræsentanter og ledere på udvalgte virksomheder. Kombinationen af kvalitative og kvantitative 4 En nærmere begrundelse for fokuseringen på netop disse delbrancher findes i rapportens metodebilag. 4\n7 analysemetoder er valgt for at få en tilstrækkelig bredde og dybde i analysen af vindmølleindustriens kompetencebehov. Gennemførelsen af projektets empiriske analyser har bestået af følgende faser: Foranalyse: Desk research med afdækning af relevant tilgængelig litteratur vedr. vindmølleindustrien Kontakt og interviews med relevante organisationer herunder Vindmølleindustrien og DI Energibranchen samt en række erhvervsskoler Observationer og indledende semi-strukturerede interviews på 4 virksomheder/ produktionsenheder fordelt inden for de fire områder: vinger, styresystem, tårn, montage. Herudover interview med to ressourcepersoner inden for nacelle-komponent fremstilling samt opsætning og service/vedligehold. Hovedfokus i disse observations- og interviewbesøg var at få overblik over de forskellige jobtyper, der findes på faglært niveau i vindmøllebranchen samt indblik i, hvilke kompetencer disse job kræver Deltagelse i introducerende kursus om vindmølleindustri, hvor der deltog medarbejdere fra forskellige underleverandørvirksomheder Resultaterne af forundersøgelsen blev anvendt til at konstruere spørgsmål og svarkategorier til den efterfølgende spørgeskema-undersøgelse samt brugt som baggrundsmateriale for de efterfølgende kvalitative interviews. Spørgeskema-undersøgelse: Udformning af spørgsmål Spørgsmålene til spørgeskema-undersøgelsen blev konstrueret ud fra en kombination af projektets arbejdshypoteser vedr. udviklingen af jobtyper og de konkrete resultater af projektets forundersøgelse I begge spørgeskemaer blev der spurgt til følgende områder: o Hvad er medarbejdernes nuværende uddannelsesbaggrund? o Hvilke konkrete arbejdsopgaver rummer de forskellige dele af produktionen og service- og vedligeholdelsesarbejdet? o Hvilke kompetencer er afgørende for at varetage disse arbejdsopgaver? o Hvilken udvikling forventes der at ske inden for ovennævnte områder? o Hvor meget deltager produktionsmedarbejderne/servicemedarbejderne i de processtyrende og produktionsforberedende aktiviteter? o Hvad er forventningerne til produktionsmedarbejdernes/servicemedarbejdernes deltagelse i de processtyrende og produktionsforberedende aktiviteter i de kommende år? Udvælgelse af respondenter til spørgeskema-undersøgelsen Virksomhederne til spørgeskema-undersøgelsen blev udvalgt ud fra brancheorganisationen Vindmølleindustriens medlemsliste, som tæller 200 virksomheder. Hovedkriterierne for udvælgelsen af virksomhederne var dels størrelse og dels, at virksomhederne har en væsentlig produktion eller serviceaktivitet i Danmark rettet mod vindmølleindustrien Der blev i udsendelsen af spørgeskemaet lagt stor vægt på, at skemaet blev sendt til virksomhedens produktions- eller driftsansvarlige 5\n8 Der blev udsendt spørgeskema til i alt 33 virksomheder/afdelinger med produktion inden for vindmølleindustri og endvidere blev der udsendt et separat spørgeskema til 11 virksomheder/afdelinger med service-montør opgaver Gennemførelse af spørgeskema-undersøgelsen I begge spørgeskemaer var svarprocenten over 50 %, hvilket var tilfredsstillende Frafaldsanalyse viste, at dem som ikke svarede, begrundede det med manglende tid Den lille population i spørgeskema-undersøgelsen betyder dog, at resultaterne primært skal læses som indikationer og tendenser frem for resultater, som kan ekstrapoleres til at gælde for hele populationen Spørgeskema til virksomheder med produktion: Spørgeskemaet bestod af en generel del, som blev besvaret af alle virksomheder, og en specifik del, som rettede sig til virksomhedens kerneområder, der blev defineret som hhv. tårnfremstilling, fremstilling af nacelle-komponenter samt for og slutmontage af naceller og nav 4 virksomheder/afdelinger besvarede spørgeskemaet vedr. tårnfremstilling 8 virksomheder/afdelinger bevarede spørgeskemaet vedr. fremstilling af nacelle-komponenter 4 virksomheder/afdelinger besvarede spørgeskemaet vedr. for og slutmontage af naceller og nav Det blev ved gennemførelsen af spørgeskema-undersøgelsen sikret, at begge de store danske vindmøllefabrikanter deltog og besvarede spørgeskemaet, da deres svar vurderes at være væsentlig for de samlede resultater. Svarprocenten på spørgeskemaet blev 51 % Spørgeskema til virksomheder med service-montør opgaver: Der blev udformet et separat spørgeskema til dette område, fordi de relevante spørgsmål og udviklingstendenser vurderes at være anderledes her end for virksomheder med produktion til vindmølleindustrien Svarprocenten på spørgeskemaet blev 56 % Kvalitative interviews og konkretisering af udviklingstendenser: Foranalysen og spørgeskemaundersøgelsen viste, at de primære arbejdsområder for faglærte medarbejdere inden for vindmølleindustrien både nu og i den nærmeste fremtid er henholdsvis nacelle-montage og service og vedligehold af vindmøller. Derfor blev disse to områder udvalgt som særlige fokusområder for uddybende kvalitative interviews på fire virksomheder På hver virksomhed blev der gennemført kvalitative interviews med medarbejdere, ledere og tillidsrepræsentanter Resultaterne fra disse interview er blevet omsat til to case-beskrivelser af en jobprofil for henholdsvis en montagemedarbejder inden for montage af naceller og nav og en vindmøllemontør inden for opsætning og service/vedligehold. Endvidere indgår resultaterne af interviewene i projektets andre analyseresultater Udarbejdelse af projektrapport og formidling Der har været udarbejdet en samlet bearbejdning af de indhentede informationer fra de kvalitative og kvantitative undersøgelser 6\n9 Der blev primo januar 2009 afholdt et seminar for relevante repræsentanter fra de faglige udvalg, erhvervsskoler og folk med branchekendskab, hvor analysens foreløbige resultater blev præsenteret. Seminaret blev afholdt i samarbejde med konsulentvirksomhederne Oxford Research og Brøndum & Fliess Indsendelse af den færdige projektrapport med anbefalinger til Undervisningsministeriet ultimo februar Udvikling af metodekoncept Metodevalget i denne analyse bygger på et metodekoncept udviklet i 2007/2008 af Industriens Uddannelser i samarbejde med konsulentvirksomheden KUBIX. Metodekonceptet kan findes på Industriens Uddannelsers hjemmeside på adressen 5. Konceptet beskriver en handleplan for udarbejdelse af brancheprofilanalyser til afdækning af uddannelsesbehov, bestående af nedenstående elementer, samt en vejledning til hvordan disse analyseelementer kan gennemføres: Foranalyse Fokusgruppeinterview Elektronisk spørgeskemaundersøgelse Brancheprofilanalyse Operationalisering af analyse til konkrete uddannelsesmål En del af målet med dette projekt var at afprøve dette metodekoncept i forhold til analysen af brancher inden for fremstillingen af energiteknologi og udstyr og videreudvikle metodekonceptet, som følge af de erfaringer afprøvningen giver. En af de metodiske erfaringer, som er opnået i dette projekt, er, at analyse af en meget differentieret branche som vindmølleindustrien, hvor den eksisterende tilgængelige information om branchens produktionsformer og jobprofiler ikke er særlig veludbygget, kræver et meget stort forarbejde i form af en overordnet kortlægning af branchen forud for undersøgelse af mere konkrete uddannelsesbehov. Denne opgave har vist sig mere tidskrævende en forventet i formuleringen af nærværende projekt. Det har betydet, at analysens resultater har karakter af en overordnet beskrivelse af vindmølleindustrien og dens kompetencebehov frem for detaljerede beskrivelser af kompetencebehov inden for enkelte uddannelsesområder. Analysen udgør dermed et godt og nødvendigt grundlag for eventuelle yderligere undersøgelser af konkrete justeringsbehov i forhold til de enkelte erhvervsuddannelser. Rapportens resultater kan således anvendes af de faglige udvalg og andre aktører inden for vindmølleindustrien som relevant input i forbindelse med den løbende udvikling og revision af uddannelserne. 5 Anvende søgeordet IU-behovsanalyseprojekt i søgefeltet øverst på siden 7\n10 Der er endvidere skabt den erfaring, at undersøgelsen af kompetencerne inden for en branche som vindmølleindustrien, som er præget af stor travlhed kombineret med en lille tradition for at indgå i udviklingsarbejde i forhold til erhvervsuddannelserne, gør det vanskeligt at samle deltagere til et fokusgruppeinterview. I projektdesignet var det oprindelig planlagt, at der indeholdt i foranalysen skulle gennemføres et fokusgruppeinterview med udvalgte repræsentanter fra vindmøllebranchen. Det viste sig dog, trods ihærdige forsøg, at det ikke var muligt at samle disse folk inden for projektets tidsramme, og fokusgruppeinterviewet blev derfor erstattet af en række virksomhedsbesøg foretaget af projektteamet. Virksomhedsbesøgene indeholdt en kombination af interview og observationer af den konkrete produktion, hvilket gav et rigtig godt indblik i de faglærtes jobområder. Virksomhedsbesøgene udgjorde derfor et meget fint udgangspunkt for den videre analyse, og det er i høj grad en metode, som kan anbefales at inddrage i foranalysen i andre efterfølgende projekter. I gennemførelsen af spørgeskemaundersøgelsen var der en svarprocent på ca. 50 %, hvilket ligger inden for rammerne af det normalt forventelige. Når populationen af virksomheder ikke så stor, er det dog særligt vigtigt at få en høj svarprocent for at sikre undersøgelsens repræsentativitet. Projektteamet forsøgte derfor med opfølgende telefonopkald at øge antallet af besvarelser, men det var ikke muligt. Ved telefonopkaldet oplyste langt hovedparten af virksomhederne, at den manglende besvarelse skyldes travlhed. Det er derfor ved kommende undersøgelser af brancher med kendetegn, som ligner vindmølleindustriens, meget vigtigt at overveje, om man forventer at kunne opnå en tilfredsstillende svarprocent ved valget af spørgeskemaundersøgelse som analysemetode. Disse erfaringer vil alle blive tilføjet Industriens Uddannelsers metodekoncept Organisering, kvalitetssikring og samarbejde Projektet er udført af medarbejdere hos Industriens Uddannelser og konsulentvirksomheden Kubix. Projektet er organisatorisk forankret i Industriens Uddannelser, hvor Industriens Uddannelsers bestyrelse og ledergruppe har fungeret som henholdsvis projektejer og styregruppe. Analysens resultater er søgt kvalitetssikret gennem oprettelsen af et Advisory Board bestående af repræsentanter fra centrale aktører i vindmølleindustrien. Advisory Board er blevet inddraget og rådspurgt løbende i projektets faser. Der har i projektfasen endvidere fundet et samarbejde og en løbende erfaringsudveksling sted med konsulentvirksomhederne Oxford Research og Brøndum & Fliess, som i samme periode ligeledes har gennemført projekter vedr. erhvervsuddannelsesbehov indenfor energi- og miljø området finansieret af Undervisningsministeriets centrale analyse- og prognosevirksomhed. 8\n11 2.3 Læsevejledning til rapporten Rapporten består af to analytiske afsnit (afsnit 3 og 4) samt et afsnit med konklusioner og anbefalinger (afsnit 5). I afsnit 3 gives en opridsning af de overordnede træk og udviklingstendenser ved vindmølleindustrien samt en mere detaljeret beskrivelse af væsentlige faglærte jobprofiler i vindmølleindustrien, deres karakteristika og udviklingstendenser. Afsnittet vil også behandle vindmølleindustriens uddannelsesmønster i forhold til produktions-medarbejdere og service-montører. I afsnit 4 gives et bud på en uddybende jobprofilbeskrivelse for medarbejder ved montage af naceller og nav samt for montør ved service/vedligehold. Afsnit 4 afsluttes med en uddybende diskussion af udviklingstendenser for faglærte jobprofiler i vindmølleindustrien. I afsnit 5 vil der blive samlet op på analysernes resultater og der vil blive givet anbefalinger i forhold til erhvervsuddannelsessystemet. 3. Brancheprofil for vindmølleindustrien Brancheprofilen starter ud med en bred introduktion til vindmølleindustrien, der indeholder en beskrivelse af de overordnede udviklingstendenser i branchen. Herefter vil brancheprofilen indsnævre sit fokus på omfanget af faglærte jobtyper i branchen og de karakteristika og udviklingstendenser, som er særlig relevant for disse jobtyper. Endvidere vil brancheprofilen kort berøre jobtyper, som kan være mulige karriereveje for faglærte i vindmølleindustrien. Brancheprofilen vil afslutte med en kort opridsning af nogle overordnede tendenser for vindmølleindustriens uddannelse af produktions og tekniske servicemedarbejdere og brug af forskellige uddannelsesformer. 3.1 Overordnet beskrivelse af vindmølleindustrien Vindmølleindustrien beskæftiger i Danmark i dag mere end medarbejdere 6, heraf er ca ansat hos Vestas Wind Power System 7 og ca hos Siemens Wind Power 8. Der findes i dag ikke nogen valid statistisk opgørelse af, hvor mange af disse medarbejdere, der er faglærte. Interview med personer med branchekendskab angiver, at andelen af faglærte jobtyper udgør fra 1/3 til op mod halvdelen af de ansatte hos de store vindmøllefabrikanter (andelen kan variere med ordrestatus og produktionsenhed). I virksomheder, som beskæftiger sig med salg og rådgivning og lign. i tilknytning til vindmølleindustrien, er andelen af faglærte langt mindre 9. Vindmølleindustrien er præget af stor vækst. I perioden fra var den gennemsnitlige årlige vækst i omsætningen 22,4 % 10. Den danske vindmølleindustri er stort set udelukkende en eksportindustri. Det danske marked har siden 2004 udgjort under 1 % af det samlede marked for de store danske vindmølleproducenter. I 2007 eksporterede vindmølleindustrien i Danmark vindmøller, komponenter og tjenesteydelser for anslået 34,9 milliarder kroner. I 2007 udgjorde vindmølleindustriens 6 Vindmølleindustriens branchestatistik estimerede, at der ved udgangen af 2007 var beskæftiget personer i vindmølleindustrien. Tallet for 2009 er sandsynlig lidt lavere grundet den aktuelle nedgang i økonomien 7 Ingeniøren Vestas: Fremover vil vi klart vokse mest i udlandet 8 Jyske Vestkysten erhverv, Siemens fyrer Interview med konsulent i vindmølleindustrien 10 De faktuelle oplysninger i dette afsnit er hentet fra vindmølleindustriens branchestatistik\n12 andel af den danske eksport af energiteknologi og -udstyr 70 % og vindmølleindustriens eksport udgjorde 6,5 % af den samlede danske eksport. Det er kendetegnende, at mange danske virksomheder inden for vindmølleindustrien i dag har en omfattende omsætning fra deres udenlandske produktionsfaciliteter. For eksempel havde Vestas Wind Systems i 2008 dobbelt så mange medarbejdere ansat i udlandet som i Danmark 11 Vindmølleproduktion er ikke en løntung proces. Det estimeres, at arbejdslønnen udgør under 10 % af en vindmølles samlede pris og det er i højere grad hensynet til transportomkostninger end løndifferencen, der kan forklare den stigende globalisering af produktionsaktiviteterne blandt danske virksomheder inden for vindmølleindustrien 12. De danske vindmøllefabrikanter Vestas og Siemens havde i 2007 tilsammen 30 % af verdens-markedet for installeret vindenergi i Figur 1 viser de væsentligste vindmølleproducenter i verden og deres positionering på verdensmarkedet 13. Figur 1: Markedsandele for verdens 10 største vindmølleleverandører (2007) 14 GAMESA (ES) 15.4% ENERCON (GE) 14.0% GE WIND (US) 16.6% SUZLON (Ind) 10.5% SIEMENS (DK) 7.1% VESTAS (DK) 22.8% Source: BTM Consult ApS - March 2008 ACCIONA (ES) 4.4% GOLDW IND (P RC) 4.2% NORDEX (GE) 3.4% Others 10.5% SINOVEL (PRC) 3.4% Aktiviteten inden for vindmølleindustrien i Danmark afhænger i høj grad af Vestas og Siemens udvikling og positionering på det internationale marked. Men de danske vindmøllefabrikanters markedsandele har været faldende, fordi der er kommet flere spillere på markedet. Særligt asiatiske producenter af vindmøller har i de senere år oplevet stor fremgang og tegnede i 2007 sig for 18 % af det samlede verdensmarked for installeret vindenergi. Denne udvikling har dog ikke betydet en reduktion i produktionen hos de danske vindmølleproducenter, fordi efterspørgslen på vindmøller globalt set har 11 Ingeniøren , Vestas: Fremover vil vi klart vokse mest i udlandet 12 Danmark som Wind Power Hub (2006) p DI energibranchens energierhvervsanalyse november DI energibranchens energierhvervsanalyse november\n13 været stærkt stigende i de senere år 15. Udviklingen i de danske vindmølleproducenters markedsandele viser, at den internationale konkurrence i forhold til de danske vindmøller igennem de seneste år er blevet væsentligt skarpere. Særligt væksten på det kinesiske marked, hvor kinesiske virksomheder leverer mere end 50 % af møllerne, har sat de danske vindmøllefabrikanters markedsandel under pres 16. Det fremgår af figur 2, at de danske vindmøllefabrikanters andel af den samlede mængde opsatte megawatt (MW) i verden har været faldende i perioden Figur 2: Markedsandele for danske vindmøller i perioden Markedsandel Danske vindmøller (Kun salg af vindmøller fra Siemens Wind Power og VESTAS Wind Systems) 20,000 MW 15,000 10,000 5, % 40.4% 33.1% 35.6% 29.8% Danish supply Global supply Kilde : BTM Consult ApS World Market Update Antal virksomheder i vindmølleindustrien med produktion eller tekniske servicefunktioner i Danmark Der er registreret 200 virksomheder i Vindmølleindustriens brancheforening, hvoraf 2 er hovedsponsorer (Siemens og Vestas), 6 er kernemedlemmer og 80 er industrimedlemmer. Disse typer medlemmer omsætter for mere end 20 mio. kr. pr. år inden for vindkraft. Resten af medlemmerne (lidt over 100) omsætter under 20 mio. pr. år inden for vindkraft. Projektets undersøgelser har ud fra denne medlemsliste identificeret omkring 45 virksomheder, der har væsentlig 18 produktion og/eller fagtekniske servicefunktioner i Danmark knyttet til vindmølleindustri. De øvrige medlemsvirksomheder hos vindmølleindustrien har enten en relativ lille produktion i Danmark eller alene rådgivnings-, salgs- eller planlægningsaktiviteter i Danmark og er ikke relevante for undersøgelsen, idet der her ikke systematisk anvendes faglærte jobtyper 19. Danmark huser i dag en væsentlig del af montage-produktionen for de to vindmøllefabrikanter Vestas Wind Systems og Siemens Wind Power. Montage af vindmøller er en mandskabskrævende proces. På de 15 Vindmølleindustriens branchestatistik 2008 p DI energibranchens energierhvervsanalyse november DI energibranchens energierhvervsanalyse november Med væsentlig menes en omsætning på mere end 20 mio. pr. år inden for vindkraft 19 Interview med konsulent hos brancheorganisationen vindmølleindustrien 11\n14 danske montage-produktioner er der typisk ansat 300 til 1000 produktionsmedarbejdere 20 pr. produktionsenhed (der er registreret fire produktionsenheder inden for for og slutmontage af naceller i Danmark). Begge fabrikanter har særlige afdelinger med montører i Danmark. Endvidere har vindmøllefabrikanten Suzlon også en montør afdeling i Danmark. Fordelingen mellem rejsemontører og hjemmemontører (medarbejdere der kun arbejder i Danmark) varierer hos de tre producenters afdelinger. Der er mellem ansatte i hver af vindmølle-fabrikanternes montør afdelinger. Udover de store vindmøllefabrikanters montør afdelinger, er der i Danmark et mindre antal små underleverandører, som udfører montørarbejde for både de store vindmølleproducenter og for vindmølleoperatører dvs. de store energiselskaber og møllelaug. De små underleverandører udfører montørarbejde både i Danmark og i udlandet. Projektet har identificeret knap 10 underleverandørvirksomheder med dansk base, der har væsentlige aktiviteter inden for opsætning og service/vedligehold i Danmark og udlandet. Vestas og Siemens har begge produktion af vinger i Danmark. Der produceres alene til vindmøllefabrikanternes egne vindmølletyper. Derudover har virksomheden LM Glasfiber produktion af vinger i Danmark. LM Glasfiber producerer vinger til forskellige udenlandske vindmølle-fabrikanter 21 og har typisk mange forskellige vingetyper i produktion samtidig. Vingeproduktion er også en mandskabskrævende proces. Det estimeres, at der er mellem produktionsmedarbejdere ansat pr. produktionsenhed i Danmark (der er i alt 4 produktionsenheder). Vestas har udover montage-produktion også produktion af styresystemer til nacellen, nacellekomponenter og tårne i Danmark. Siemens har valgt at outsource disse aktiviteter til forskellige underleverandører, hvoraf nogle har produktion i Danmark. Der er i projektet identificeret omkring 30 underleverandørvirksomheder med en væsentlig produktion i Danmark. Flertallet af disse virksomheder fremstiller nacelle-komponenter, mens en mindre del fremstiller tårne og dele heraf. Det fremgår af projektets spørgeskema-undersøgelse, at halvdelen af de adspurgte produktionsvirksomheder har under 100 produktionsmedarbejdere ansat, og at et stort flertal af virksomhederne har under 250 produktionsmedarbejdere ansat. Halvdelen af montør-virksomhederne har under 250 ansatte som er beskæftiget med opsætning og/eller service og vedligehold af vindmøller. 1/3 af montør-virksomhederne har mellem ansatte beskæftiget med opsætning og/eller service og vedligehold. Resultaterne understøtter en tidligere undersøgelse på området Begrebet produktionsmedarbejdere omfatter faglærte og ikke-faglærte medarbejdere i produktionen 21 LM Glasfiber har ingen produktion til Vestas og Siemens 22 Dette er i overensstemmelse med resultaterne i rapporten Danmark som Wind Power Hub, side 17 12\n15 3.3 Faglærte i vindmølleindustrien hvor er de og hvilke udviklingstendenser er der for deres jobområder? For at kunne give en nærmere beskrivelse af, hvor de faglærte findes i vindmølleindustrien og hvad de laver, er det nødvendigt at afgrænse, hvad der ligger af aktiviteter i vindmølleproduktion. En vindmølle produceres via tre separate hovedproduktioner, som hver fremstiller hhv. vinger, tårne og naceller. Sideløbende hermed fremstilles mindre komponenter til nacellen, vinger, tårne m.m. via standard eller specialproduktioner hos underleverandører. En vindmølle bliver først færdig, når møllens vinger, tårn og nacelle sættes sammen på det geografiske sted, hvor møllen skal stå. Denne adskillelse mellem de enkelte produktionsprocesser gør, at det er vigtigt, at der i fremstillingsprocessen foretages løbende processtyrende aktiviteter i form af kontrol og dokumentation. Formålet med disse aktiviteter er at sikre, at både store og små komponenter lever 100 % op til de fastlagte kravspecifikationer. Manglende kravsopfyldelse kan i værste tilfælde betyde, at vindmøllen ikke kan sættes op grundet manglende match mellem de enkelte dele. Fremstillingen af off-shore og on-shore vindmøller foregår efter de samme procedurer, men adskiller sig lidt fra hinanden ved den efterfølgende opsætning og service/vedligehold. Opsætningen og den efterfølgende service/vedligehold af vindmøllen er et vigtigt fokusområde i forhold til vindmølleproduktion. En korrekt opsætning af vindmøllen har væsentlig betydning for vindmøllens performance, ligesom udførelsen af den efterfølgende service og vedligehold har stor betydning for vindmøllens driftsstabilitet. En vindmølleproduktion består af følgende hovedaktiviteter: Produktionsforberedende aktiviteter: Projektering, planlægning og finansiering af vindenergianlæg Konstruktionstegninger for vindmøllens enkelte dele (nacellen23, inklusiv komponenter, vingerne, tårnet og fundamentet) Prototype produktion omsætning af konstruktionstegninger til produktionsanvisninger Produktionsaktiviteter: Fremstilling af komponenter til vindmøllen (vinger, tårne, styresystemer, nacelle-stumper, motordele mm.) For og slutmontage af vindmølle-nacellen, inklusiv nav Produktionsopfølgende aktiviteter: Testning af de færdigproducerede vindmølle-naceller, inklusiv nav Opsætning af vindmøllen (tårn + nacelle) samt idriftsættelse af møllen 23 Nacelle = vindmøllens hus, den lukkede kapsel, inden i hvilken alle vindmøllens vitale motordele sidder (gear, drivtog, generator mm.). Se 13\n16 Service og vedligehold af vindmøllen Processtyrende aktiviteter Dokumentation Kvalitetskontrol Produktionsoptimering Analysens forundersøgelse i form af desk research og indledende interviews på virksomheder og med branchekendte personer viste, at der i forhold til de direkte produktionsaktiviteter i vid omfang systematisk anvendes faglært arbejdskraft. Derfor har projektet i sine empiriske undersøgelser i form af spørgeskema-undersøgelse og kvalitative interviews lagt stor vægt på at kortlægge disse aktiviteters faglærte jobtyper og deres tilhørende kompetencebehov nærmere. I forhold til de produktionsforberedende aktiviteter tegnede forundersøgelsen et anderledes billede. Indtrykket var her, at særligt de faglærte i et vist omfang indgik i prototype produktion, mens projektering af vindmølleenergianlæg og konstruktion af vindmøllens dele foretages af andre faggrupper, primært akademikere. Endvidere var indtrykket, at de faglærtes deltagelse i de produktionsforberedende aktiviteter er mindre systematisk end deres deltagelse i de direkte produktionsaktiviteter. Projektet har i sine empiriske undersøgelser ladet det indgå som et fokusområde at afdække om der er forventninger til at de faglærte vil deltage mere systematisk i de produktionsforberedende aktiviteter fremover. Når det gælder de produktionsopfølgende aktiviteter viste forundersøgelsen, at faglærte i et stort omfang indgik i alle aktiviteter, med undtagelse af de planlægnings- og logistikopgaver, som knytter sig til opsætning og service/vedligehold. Grundet den systematiske tilstedeværelse af faglærte i de produktionsopfølgende aktiviteter har dette område også været et vægtet område i de empiriske undersøgelser af faglærte jobtyper og tilhørende kompetencer. Forundersøgelsen viste, at de faglærte indgår i nogle af de processtyrende aktiviteter, men at deres deltagelse ikke er systematisk og i høj grad varierer alt efter hvilken jobtype man bestrider (jf. afsnit om andre jobtyper samt afsnit 4.1 og 4.2 om hovedprofiler). I de empiriske undersøgelser er der spurgt ind til virksomhedernes forventninger til de faglærtes deltagelse i de processtyrende aktiviteter fremover, da dette kan være en mulig udviklingstendens. Ud fra projektets formål er der i analysen fokuseret på de delbrancher i vindmølleindustrien, hvor der fremstilles produkter, som er unikke for vindmølleindustrien og hvor der i høj grad indgår arbejdsområder som kan løses af personer med et faglært niveau (jf. metodebilaget). Projektets interviews og spørgeskema-undersøgelser viste, at den aktuelle fordeling mellem andelen af faglært og ikke-faglært arbejdskraft i disse delbrancher/delområder groft kan opdeles som angivet i tabel 1: 14\n17 Tabel 1: Fordeling mellem faglært og ikke-faglært arbejdskraft på delbranche En relativ lille andel af produktionsmedarbejderne er faglærte i forhold til andelen af ikke-faglærte Fremstilling af styresystemer til nacellen Vingeproduktion 24 Fremstilling af nacelle-komponenter En relativ stor andel af produktions/servicemedarbejderne er faglærte i forhold til andelen af ikke-faglærte Fremstilling af tårn og dele heraf For- og slutmontage af naceller og nav Opsætning og service/vedligehold De empiriske resultater vedr. omfanget af faglært arbejdskraft, hovedarbejdsområder og kompetencebehov for de enkelte delbrancher i tabellen er beskrevet nærmere i følgende afsnit. Endvidere vil de empiriske resultater vedr. udviklingstendenser i forhold til produktions og servicemedarbejdernes deltagelse i de produktionsforberedende og processtyrende aktiviteter på tværs af delbrancherne/områder blive gennemgået i et selvstændigt afsnit Fremstilling af styresystemer til nacellen Styresystemer er de elektroniske systemer, som sidder i nacellen og har til formål at gøre vindmøllens elproduktion mest muligt intelligent. Via et vidtforgrenet net af forbundne ledninger og tilkoblede computerprogrammer kan vindmøllens nacelle selv reagere hensigtsmæssigt ved mange typer af vejrlig og typiske fejl. Styresystemerne er en væsentlig kilde til reduktion af vindmøllens driftsomkostninger, da et veludviklet styresystem kan hindre vindmøllen i at komme i spidsbelastninger, som potentielt giver en højere fejlrate og dermed højere driftsomkostninger. Tendensen går derfor i retning af mere avancerede styresystemer. Konstruktion af styresystemer, herunder udarbejdelse af diagrammer for deres produktion, involverer ingen produktionsmedarbejdere, hverken faglærte eller ikke-faglærte. Opgaven varetages af en separat enhed, som bemandes hovedsaglige af ingeniører og teknikere med akademisk baggrund. Fremstilling af styresystemer består af tre hovedtrin: 1. Udførelse af lodde- og elektronikopgaver ud fra de udarbejdede diagrammer 2. Montage af styretavler, dvs. forbinding af ledninger og elektronikkomponenter efter de udarbejdede diagrammer 3. Kvalitetskontrol af de færdige styretavler vha. sluttests af tavlernes elektriske kredsløb Omfanget af faglært arbejdskraft ved fremstilling af styresystemer De fleste produktionsmedarbejdere som udfører lodde og elektronikopgaver samt montage af styretavler er ikke-faglærte. Ofte har de relevant amu-uddannelse. Kvalitetskontrollen af de færdige styretavler udføres oftest af medarbejdere med en el-faglig baggrund, oftest elektriker eller elektronikmekanikere og lign. 24 Her er der store forskelle i fordelingen mellem faglærte og ikke-faglærte mellem de enkelte producenter. 15\n18 Overordnede kompetencebehov ved fremstilling af styresystemer I forbindelse med udførelse af både lodde-, elektronik-, og montagearbejdet er det vigtigt at medarbejderne kan arbejde efter bestemte takt-tider og med en lille fejlrate. For at reducere fejlraten er det vigtigt, at den enkelte medarbejder har en grundlæggende viden om funktion og mulige fejl hos de komponenter, som medarbejderen arbejder med. Ved udførelse af kvalitetskontrol af de færdige styretavler skal medarbejderen have en solid el-faglig viden om strøm og kredsløb, således at man kan udføre elektrisk fejlretning. På baggrund af de empiriske undersøgelser er det vurderingen, at fremstilling af styresystemer til nacellen i hovedreglen ikke kræver kompetencer, som er unikke for vindmølleindustrien eller nødvendigvis kræver en faglært uddannelse. Ligesom i mange andre dele af elektronikindustrien kan mange af arbejdsområderne varetages af ikke-faglærte medarbejdere, som evt. har relevant amuuddannelse i forhold til elektronikopgaver og produktionsforståelse. Der blev ikke fundet indikationer på, at dette vil ændre sig fremover. Udviklingstendenser i forhold til fremstilling af styresystemer til nacellen De empiriske undersøgelser viste, at den væsentligste udviklingstendens i forhold til fremstilling af styresystemer til nacellen er fokuset på den løbende produktionsoptimering bl.a. ved brug af elementer fra LEAN produktionsfilosofi Vingeproduktion Vingerne udgør omkring % af vindmøllens samlede produktionsomkostninger og omkostningerne til andre dele af møllen (nav, aksel, gear m.m.) er stærkt forbundet med vingernes egenskaber 25. Vingeproduktion er et væsentligt fokusområde i den samlede produktion. Siden slutningen af 1970 erne har der været en støt stigning i vingernes vægt og størrelse, da dette har kunnet forbedre vindmøllernes samlede energiomsætning betydeligt. De fleste vinger fremstilles i dag af glasfiberbaserede kompositter. Tendensen er dog, at kulfiberbaserede kompositter bruges i stigende omfang, da dette i materiale i højere grad kan reducere vingens egenvægt 26. Konstruktionsarbejdet ved vingeproduktion udføres hovedsageligt af ingeniører og andet teknisk personale med en analytiskakademisk baggrund. Selve fremstillingen af vinger består af tre hovedtrin: 1. Opbygning af selve vingens grundform 2. Beklædning af vingen med en beskyttende skal 3. Afsluttende finish på vingens skal 4. Overfladebehandling af den færdige vinge 25 Ole Thybo Thomsen, AAU(2007): Vindmøllevinger design og materialer, materiale til dansk selskab for vindenergis konference Danmark som vindkraftlaboratorium, april 2007 se 26 Ibid p. 4 16\n19 Det er karakteristisk for vingeproduktion, at designet af vingerne og de tilhørende fremstillingsmetoder og procedurer varierer meget fra producent til producent 27. Men det er et fællestræk, uanset forskelle i design, at det mest anvendte materiale i fremstilling af vingen i dag er glasfiber, men at der hos flere produktioner arbejdes intensivt med anvendelse af flere kulfiberbaserede kompositter. Et andet fællestræk ved vingefremstilling er, at der i produktionsprocessen anvendes termohærdende resinmaterialer, der indeholder polyester, vinylester og epoxy, som alle indeholder stærkt sundhedsskadelige stoffer 28. Omfanget af faglært arbejdskraft ved vingeproduktion Det generelle billede er, at mange produktionsmedarbejdere i vingeproduktion er ikke-faglærte evt. med relevante amu-uddannelser. Derudover anvendes medarbejdere, som typisk kommer med en faglært baggrund fra andre områder end det industrielle (bagere mm.). Der er dog store forskelle mellem de enkelte producenter, når det kommer til, i hvor høj grad ovenstående er korrekt. Hos en producent anvendes og uddannes der mange faglærte plastmagere, da dette vurderes nødvendigt i forhold til virksomhedens fremstillingsmetoder og procedurer. Udover ikkefaglærte anvendes der på nogle vingefabrikker også i et vist omfang personer med industrioperatøruddannelse og der har været en vis aktivitet i uddannelse af industrioperatører på nogle vingefabrikker. Overordnede kompetencebehov ved vingeproduktion I forbindelse med vingeproduktion er den enkelte medarbejder ofte specialiseret i at kunne udføre de enkelte trin inden for vingeproduktionen (støbning, beklædning, finish eller overfladebehandling af vingen). Der arbejdes ofte i teams ved vingeproduktion og disse teams kan være store, da dele af vingeproduktionen er en relativ mandskabstung proces. Dette stiller krav til, at produktionsmedarbejderne i et vist omfang kan indgå i teambaseret produktion. I forbindelse med produktion af vinger er det vigtigt, at produktionsmedarbejderne er meget kvalitetsbevidste i udførelse af de enkelte arbejdsopgaver. Fejl i vinger er en meget stor omkostning, hvorfor der i produktionen er mange procedurer for at sikre, at fejl undgås undervejs. At produktionsmedarbejderne udviser forståelse for og kan efterleve en nul-fejlskultur er kompetencer, som efterspørges i vingeproduktionen. Vingeproduktion er karakteriseret ved at have relativt lang produktionstid. Dette er fordi, at de enkelte materialer i vingen skal igennem både opvarmnings-, nedkølings- og tørreprocesser. De empiriske undersøgelser afdækkede, at det er et fokusområde for vingeproducenter løbende at nedsætte produktionstiden samtidig med at hensynet til nul-fejl respekteres. Derfor er det vigtigt, at den enkelte produktionsmedarbejder i sit daglige arbejde løbende kan foretage en fornuftig afvejning af hensynet til effektivitet (produktionstiden) og kvalitet (nul-fejl). Da der indgår forskellige sundhedsskadelige stoffer i fremstilling af vinger, er det også en nødvendig kompetence, at produktionsmedarbejderen kan udføre sit arbejde på en arbejdsmiljømæssig forsvarlig måde, bl.a. ved brug af værnemidler og korrekt opbevaring af værktøjer m.m., som har været i berøring med sundhedsskadelige stoffer. 27 Ibid p Polyester og vinylester indeholder stoffet styren, som er på Arbejdstilsynets kræftliste. Epoxy-arbejde er reguleret af et særligt regelsæt grundet dets kræftfremkaldende egenskaber. 17\n20 For de produktionsmedarbejdere, som arbejder med selve støbningen af vingerne vil brugen af nye kulfiberbaserede kompositmaterialer øge behovet for uddannelse i disse materialer, særligt med fokus på fremstillingsprocesser, reparation og kvalitetssikring ved brug af de nye materialer. Det er vurderingen, at fremstilling af vinger ikke kræver kompetencer, som er unikke for vindmølleindustrien. Støbning med glasfiber og kulstofbaserede kompositter findes også i andre industrier i Danmark og dækkes i dag via eksisterende erhvervsuddannelser som plastmageruddannelsen. De efterspurgte kompetencer inden for vingeproduktion; teamsamarbejde, produktionsforståelse, personlig sikkerhed og arbejdsmiljø, kvalitetsbevidsthed, overholdelse af takt-tider mm.; ligger i tråd med de overordnede kompetencer, som efterspørges i andre dele af industrien og dækkes i dag af eksisterende erhvervsuddannelser som industrioperatør og vindmølletekniker. Udviklingstendenser i forhold til vingeproduktion Projektteamet har fundet stærke indikationer på, at der i de kommende år vil være øget fokus på anvendelse af kulstofbaserede kompositmaterialer inden for vingeproduktion. Ligesom for andre dele af vindmølleproduktionens værdikæde sker der inden for vingeproduktion en globalisering af produktionen, hvor de enkelte producenter har produktionsenheder forskellige steder i verden. Dette påvirker i et vist omfang en lille del af produktionsmedarbejderne, som får nye opgaver i form af oplæring af personer fra de udenlandske fabrikker m.m Fremstilling af nacelle-komponenter I en moderne vindmølle indgår unikke komponenter. Mange af disse komponenter er nacellekomponenter, det vil sige dele som indgår i nacellen. Flere af nacelle-komponenterne fremstilles af højt specialiserede virksomheder. De væsentligste nacelle-komponenter er: kølesystemer, elektriske systemer, generatorer, gearbokse, varmevekslere, hydrauliske systemer, mekaniske komponenter og oliesystemer. Nacelle-komponenternes funktion og placering i vindmøllen er illustreret i figur 3: Figur 3: Komponenter i vindmøllens nacelle (vindmøllehuset) 18\nAnalyse af vindmølleindustriens kompetencebehov på faglært niveau Projekt udarbejdet under Undervisningsministeriets centrale analyse- og prognosevirksomhed med projekttitlen Analyse af udviklingen i jobtyper\nUdviklingsudvalg for Vindmølleindustrien. Tirsdag d. 24. november 2009 kl. 10.00-12.00 i Industriens Uddannelser Vesterbrogade 6D.\nUdviklingsudvalg for Vindmølleindustrien Pia Maul Andersen, 3F Svend Erik Jensen, 3F Kurt Thomsen, 3F Siemens A/S Svend Nilsson, 3F - Vestas Blades A/S N. P. Ravn Eriksen, DI Raghad Mahdi Pedersen, Vestas


→ Køb ARTGEIST Fototapet – Animals in the Forest, søde dyr i skoven (flere størrelser) 350×245 – 849 kr.\nBestandig, vandtæt og ridsefast fototapet "Animals in the Forest" på vlieseline, til at klæbe på væg. Fototapet Den perfekte dag med et inspirerende motiv er en flot dekoration til ethvert rum. Vlieseline tapeter monteres med lim. De kan install (Læs mere)\nNavn: ARTGEIST Fototapet – Animals in the Forest, søde dyr i skoven (flere størrelser) 350×245\nMasser af online varehuse frembyder på nuværende tidspunkt en lang række forskellige former for fragt. En yndling er i vore dage at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du selv henter din nyindkøbte vare på et valgfrit tidspunkt. Leveringsformen er altså særdeles nem, og tit desuden den prisbilligste mulighed for levering ved køb af ARTGEIST Fototapet – Animals in the Forest, søde dyr i skoven (flere størrelser) 350×245.\nDu kunne ydermere planlægge at få produkterne leveret til din adresse eller til din arbejdsplads. Fragttypen viser sig af og til en tand dyrere, men tillige vældig uproblematisk. Den prisbilligste fragttype er dog at hente varerne selv, som desværre stiller krav om at du opholder dig nærved internet forretningens arbejdslager.\nLeveringsdygtigheden på Boligtilbehør // Tilbehør til væggen // Fototapet // Fototapet – For børn kan vise sig at være særligt bestemmende såfremt vi mangler ordren nu og her, og af den grund er det fuldt ud essentielt at vi checker den forventede leveringsdato for det relevante produkt.\nEn stor portion internet webshops stiller udsigt til 1 dags levering på en masse varer, eksempelvis ARTGEIST Fototapet – Animals in the Forest, søde dyr i skoven (flere størrelser) 350×245, men vær på vagt da det antager at ordren gennemføres tidligere end et fast klokkeslæt, så at de højst sandsynligt kan nå at få de nye varer på posthuset før logistikmedarbejderne får fri.\nVisse e-firmaer frembyder gratis levering, men oftest er det så nødvendigt at der bestilles for en præcis sum. Ellers skal man overveje den mest prisbevidste leveringsmetode, der ofte – om man er i Randers, Smørumnedre eller Ringkøbing – vil være at få dem til at køre varerne til et udleveringssted.\nDet er i dag særdeles smart for internetbrugere at vurdere prisniveauet fra diverse online outlets, og ergo har utallige Artgeist internet shops fundet det nødvendigt at presse salgspriserne på produkterne – til børn, samt til herrer og damer – drastisk, og endda nogle gange frembyde fragt uden beregning.\nDet kan immervæk være indbringende at undersøge indtil flere e-firmaer efter rabat på ARTGEIST Fototapet – Animals in the Forest, søde dyr i skoven (flere størrelser) 350×245 forinden du placerer ordren, sådan at man er på den sikre side med at antage den mindst kostelige pris.\nMan skal ikke desto mindre være omhyggelig med, at hvis en webbutik annoncerer deres varer til salg for en udsalgspris der virker uforståeligt overkommelig, så kan det tit være en indikation på en uægte e-butik. Køb med gængse betalingskort er ikke desto mindre omfattet af en orden, der redder dig som køber overfor falske e-shops.\nVi foreslår generelt kortbestillinger eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du drage fordel af en afbetalingsløsning som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du agter at finansiere betalingen over et længere tidsrum.\nForinden folk bestiller på en Artgeist netshop bør de i princippet gøre sig bekendt med indholdet af e-butikkens handelsvilkår, dog er det i mange tilfælde et omfattende projekt.\nEn nem løsning kunne måske være at granske om internet virksomheden er verificeret af e-mærket, grundet at det ofte er et kendetegn for at online shoppen tilslutter sig de officielle danske regler, udover at online virksomheden fra tid til anden kontrolleres af fagfolk der kender lovgivningen. Det giver dig lejlighed til bistand, for så vidt du møder problemer med dit køb.\nLigeså støtter vi at du er obs på de mest centrale retningslinjer der kan spille ind i forbindelse med transaktionen, som eksempelvis den ombytningsrettighed netbutikken anvender. På grund af dette er det ydermere afgørende, at man stadig gemmer ens købsbekræftelse, således man når som helst kan dokumentere sin shopping af ARTGEIST Fototapet – Animals in the Forest, søde dyr i skoven (flere størrelser) 350×245, uden hensyn til om man shopper til en dame eller herre.\nTrustpilot tilbyder uden sammenligning ærlige muligheder for at fortolke adskillige aktuelle konsumenters synspunkter og herved anbefales det, at du tjekker netshoppens bedømmelser af ARTGEIST Fototapet – Animals in the Forest, søde dyr i skoven (flere størrelser) 350×245 inden du shopper.\nFacebook medfører ligeledes super passende chancer for at få indsigt i internet virksomhedens popularitet. Her møder vi en række e-handler hvor du kan meddele en bedømmelse af virksomhedens service, som ligeledes bør tages i brug til at få et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nDenne hjemmeside er finansieret af annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med en stribe internet webshops og fremviser virksomhedernes produkter, og indkasserer provision under forudsætning af at en bruger fra vores hjemmeside fuldfører en transaktion.\nVejledning angående produkter og e-forretninger opretholdes ofte, men vi tager ikke ansvar for modifikationer der er udarbejdet efter at vi sidst opdaterede vores oplysninger.