Skat.dk: Spørgsmål om, hvorvidt klager drev erhvervsmæssig virksomhed og dermed kunne få godkendt fradrag for underskud ved planteavl og kvæghold.\nFradrag, underskud, landbrug, virksomhedsskatteordning, afskrivninger.\nLigningslovens § 14, stk. 1, stk. 2 og stk. 3.\nDen juridiske vejledningen 2016-2, afsnit C.C.1.3.2.1.\n2008: fradrag for underskud af landbrugsvirksomhed\n2008: fradrag for ejendomsskater i kapitalindkomst\n2009: fradrag for underskud af landbrugsvirksomhed\n2009: fradrag for ejendomsskater i kapitalindkomst\n2008 og 2009: anvendelse af virksomhedsordningen\nKlageren har siden 1. juli 1995 ejet og drevet landbrugsvirksomhed Gård 1 fra ejendommen beliggende Adresse Y1, der har et jordtilliggende på 62,5551 ha. Virksomhedens aktiviteter består af planteavl og drift af kødkvægsbesætning.\nKlageren er uddannet dyrlæge og driver landbruget alene. Ved siden af sine landbrugsaktiviteter har klageren modtaget følgende lønindkomst og honorar i de påklagede år:\nIfølge SKATs oplysninger har klageren siden virksomhedsstart i 1995 selvangivet følgende resultater efter skattemæssige afskrivninger, kr.:\nIfølge resultatopgørelser i klagerens regnskaber har landbrugsvirksomheden udvist følgende resultater før driftsmæssige afskrivninger i perioden fra 2008 til 2014, i tusinde kr.:\nResultat før kapacitetsomk.\nResultat før af- og nedskrivninger\nKlageren har endvidere fremlagt følgende budgetter for indkomstår 2015 - 2017:\n"Budget 2015-2017 2015 2016 2017\nHusning af dyr i forsøg\nDiverse omk markbrug\nDiverse vedr husdyr\nejendomsskat og fors.\nKapacitetsomkostn i alt\nDer har været afholdt syn og skøn under sagens behandling, jf. syns- og skønserklæring af 18. oktober 2013 fra seniorrådgiver B, Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi, Københavns Universitet.\nAf syns- og skønserklæring af 18. oktober 2013 fremgår bl.a.:\n"Skønsmanden bedes give en beskrivelse af ejendommen, med tilhørende bygnings masse og jordtilliggendet, samt en beskrivelse af driften for årene 2008-2009.\nEndvidere bedes skønsmanden beskrive de faglige forudsætninger og den uddannelsesmæssige baggrund, som A har for at drive landbruget."\n"Der er tale om en landbrugsejendom på 63 ha., hvoraf 55 ha. er i omdrift. Hovedaktiviteterne er dels planteavl, dels kødkvægproduktion. Kødproduktionen afsættes primært via stalddyrssalg.\nDen analyserede periode er primært 2008-09. men da der ligeledes ønskes en vurdering af de følgende år, medtages også data og nøgletal for de følgende år frem til 2012.\nArealanvendelsen fremgår af tabel 1.\nTabel I. Arealanvendelse (ha)\nBåde den vegetabilske og animalske produktion har ændret sig siden 2007. Den animalske produktion er steget fra 15 stk. i 2008 til 28 i2010, mens den var 25 i 2012, jfr. tabel 2.\nTabel 2. Salget af kødkvæg til slagtning (stk.)\nBesætningens størrelse er ligeledes øget i perioden. omend der har været en noget uens udvikling, jfr. tabel 3.\nTabel 3. Besætningens størrelse ultimo året (stk.)\nI alt, stk.\nDer er en betydelig bygningsmasse på ejendommen. Alt i alt dækker driftsbygningerne 2.11 l m2 og heraf er er knap 2.000 til erhvervsmæssig anvendelse. Fordelingen af driftsbygninger på type, opførelsesår, areal og anvendelse fremgår af tabel 4.\nTabel 4. Driftsbygninger. opførelsesår, areal og anvendelse\nFodersilo 16 m2\nDen offentlige vurdering udgør 7.236.040. Hertil kommer værdien af produktionsanlæg og driftsmidler på 513.968 kr. Den tekniske værdi af driftsbygninger m.m. excl. staldbygning til heste er 1,580 million kr.\nBedriften er de senere år moderniseret, effektiviseret og mekaniseret, således at arbejdsindsatsen reduceret.\nSom det fremgår af tabel 5, er der en stor kapacitet m..h.t. inventar og maskiner.\nTabel 5. Oversigt over anskaffelser af maskiner\nSamlet saldo 1996\nKuhn 122, Plov**\n* Er efterfølgende solgt.\n**Anskaffelsesår er uoplyst uoplyst\nBedriften har en meget høj maskinkapacitet - set i forhold til ejendommens størrelse og indtjeningspotentiale. Både antallet, størrelse og værdien af maskinerne er ekstraordinære - også set i forhold til gennemsnitsbedrifter. Maskinkapaciteten kan i et vist omfang forklares ud fra ønsket om at begrænse dels ejerens egen tidsanvendelse, dels omkostninger til fremmed serviceydelser, men ud fra en isoleret driftsøkonomisk betragtning er maskinkapaciteten stor og ikke optimalt udnyttet.\nDet er oplyst, at det daglige normale timeforbrug er begrænset til 1-2 timer, hvilket kan være en udmærket strategi på en deltids-/fritidsbedrift, hvor arbejdsressourcerne kan være mere begrænsede. Mekaniseringen betyder imidlertid, at arbejdskraftindsatsen begrænses på bekostning af højere maskinomkostninger og -afskrivninger. Aflønningen til driftsherreløn bliver dermed relativt mindre - alt andet lige.\nA er uddannet dyrlæge [...], og han er nu professor på Københavns Universitet [...]. Selv om evne til at drive en moderne landbrugsbedrift ikke nødvendigvis kommer fra en højt videnskabelig stilling på et universitet, vurderes det, at A qua sin uddannelse, qua sin landbrugserfaring og qua samtalerne under synsmødet har de faglige forudsætninger for at drive landbruget.\nOgså en samlet vurdering af arbejdsproduktivitet, kvalitetsniveau, ledelse, dyrevelfærd m.m. set i forhold til et gennemsnitligt landbug af samme karakter antyder, at A har de nødvendige faglige forudsætninger m.v."\n"Har driften i nogen af de omhandlende år vært påvirket af særlige forhold, så som sygdom, uheld eller andre ikke påregnelige udefra kommende forhold. I bekræftende fald bedes skønsmanden beskrevne disse forhold og beskrive, hvorledes dette har indvirket på driften, herunder af ejendommens resultat idet pågældende og efterfølgende år."\nAlt i alt kan det konkluderes, at kornpriserne steg meget i 2007/08, mens priserne på oksekød var relativt lave i denne periode. Prisudviklingen på oksekød har været væsentligt bedre i årene efter 2008/09. Alt i alt vurderes det, at salgspriserne på bedriftens produkter er er væsentligt bedre i årene efter 2009.\nDe senere års ustabile prisudvikling er dog i vid udstrækning forudsigelig: I takt med liberaliseringen af EU's landbrugspolitik og dermed mindre handelsbeskyttelse og i takt med faldende internationale kornlagre, udbredt spekulation og stigende anvendelse af korn til bioenergi sættes markederne under pres. Derfor er markedsustabilitet og prisvolatilitet et forventeligt vilkår for landbrugsproduktionen.\nDet er oplyst, at der iøvrigt ikke har været usædvanlige eller ekstraordinære forhold som sygdom eller lignende på bedriften i perioden.\nKonklusionen er derfor, at driften ikke i nogen af de omhandlende år vært påvirket af særlige forhold, så som sygdom, uheld eller andre ikke påregnelige udefra kommende forhold."\n"Blev ejendommen i a) 2008 og 2009 og b) i de følgende år drevet teknisk landbrugsfagligt forsvarligt og sædvanligt i forhold til et landbrug af den pågældende størrelse og beskaffenhed?"\n"En vurdering af, hvorvidt ejendommen ud fra en teknisk landbrugsfaglig bedømmelse blev drevet teknisk landbrugsfagligt forsvarligt og sædvanligt i forhold til et landbrug af den pågældende størrelse og beskaffenhed kan tage udgangspunkt i produktiviteten, ressourceanvendelsen, ledelsen og afsætningen på ejendommen.\nPå synsmødet kunne det konstateres, at der overordnet set var tale om en veldreven ejendom. Udviklingen var styret, og der var et tilpas overblik over bedriften. Landbrugsfaglig rådgivning blev udnyttet, og dyrevelfærden og produktkvaliteten så ud til at være i top. Maskinkapaciteten og maskininvesteringerne er ekstraordinær høje, hvilket til dels kan forklares ud fra et ønske om at begrænse egen arbejdsindsats.\nEn samlet vurdering af arbejdsproduktivitet, kvalitetsniveau, ledelse, dyrevelfærd m.m. set i forhold til et gennemsnitligt landbrug af samme karakter munder ud i, at ejendommen blev drevet teknisk landbrugsfagligt forsvarligt i begge perioder."\n"Skønsmanden bedes opgøre de driftsmæssige afskrivninger på ejendommens driftsbygninger og driftsmidler, idet afskrivningerne sættes til den værdiforringelse, som bygninger og driftsmidler undergår som følge af slid og ælde."\n"De driftsmæssige afskrivninger opgøres som den værdiforringelse, som bygninger og driftsmidler undergår som følge af slid og ælde. De driftsmæssige afskrivninger afhænger således af skøn over aktivernes stand, alder, levetid, vedligeholdelse, anvendelse m.m.\nI skatteregnskabet kan det ses, at de årlige vedligeholdelsesomkostninger er betydelige. Det kan antyde, at aktivernes levetid er relativt lang -og/eller at nogle af vedligeholdelsesomkostningerne nærmere kan betragtes som forbedringer, som kunne aktiveres.\nAnskaffelsestidspunkterne er oplyst for de fleste driftsaktiver, og for de uoplyste anskaffelsestidspunkter er der anvendt de gennemsnitlige anskaffelsestidspunkter for de øvrige aktiver. Værdierne er baseret på oplyste tal, jfr. tabel 5.\nFor driftsaktiverne (maskiner og inventar) skønnes en gennemsnitlig levetid på 25 år.\nBygningsmassen består af både meget gamle og næsten nye bygninger. Udnyttelsesgraden og slid-belastningen varierer også betydeligt fra bygningsaktiv til bygningsaktiv. For bygningsmassen skønnes en gennemsnitlig levetid på 40 år. Værdisætningen sker med udgangspunkt i den offentlige vurdering fra 2010 af driftsbygningerne, excl. hestestald, jfr. side 7.\nBaseret på ovenstående skøn og forudsætninger samt med en lineær afskrivningsprofil bliver de årlige samlede driftsmæssige afskrivninger på ca. 225.000 kr. De driftsmæssige afskrivninger på maskiner og inventar på en sammenlignelig gennemsnitsejendom vurderes dog at være betydeligt mindre.\nSelv med en længere afskrivningsperiode på f.eks. 30 år bliver de årlige afskrivninger på knapt 200.000 kr. Trods en vis usikkerhed m.h.t. enkelte aktivers anskaffelsesår, stand m.m. vil der være tale om betydelige driftsmæssige afskrivninger."\n"Var der i 2008 og 2009 med den af A valgte driftsform og under de daværende forhold udsigt til, at driften på sigt vil kunne give et driftsresultat på 0 kr. eller overskud efter driftsmæssige af- og nedskrivninger, men før driftsherreløn og renter?\nI bekræftende fald bedes skønsmanden angive inden for hvilken tidshorisont."\n"Besvarelsen tager udgangspunkt i de følgende tabeller 6 og 7.\nSom det ses af tabellerne, ligger det driftsøkonomiske resultat før renter og afskrivninger i intervallet -45.000 kr. til + 81.000 kr. Under hensyn til de beregnede samlede driftsmæssige afskrivninger jfr. spørgsmål 4, og under hensyn til svarene under spørgsmål 1 og 2 vurderes det derfor, at der ikke i 2008 og 2009 med den valgte driftsform og under de daværende forhold var udsigt til, at driften på sigt vil kunne give et driftsresultat på 0 kr. eller overskud efter driftsmæssige af- og nedskrivninger, men før driftsherreløn og renter?"\nTabel 6. Driftsøkonomiske nøgletal for bedriften 2008-2010\nForsikriner og ejendomsskat\nPrivat adel af udgifter\nTabel 7. Driftsøkonomiske nøgletal for bedriften 2010-12\nDiv. Vedrørende markbrug\nAndet indkøbt foder\nDiverse vedr. husdyr\nInvesteringer over driften\nAf- og nedskrivninger mv.\nResulat af primær drift\nRealiseret gevinst/tab gæld\n"Skønsmanden bedes tilsvarende oplyse, om der i dag er udsigt til, at driften på sigt vil kunne give et driftsresultat på 0 kr. eller overskud efter driftsmæssige af- og nedskrivninger, men før driftsherreløn og renter?"\n"En vurdering af, om der i dag er udsigt til at driften på sigt vil kunne give et driftsoverskud, må tage hensyn til l ) om der på bedriften er tiltag, som kan påvirke effektivitet, omsætning, salg, indtjening m.m. og 2) om der eksternt på markedet kan forventes bedre vilkår, som kan øge bedriftens indtjening. Det skal her præciseres, at når der tales om '"på sigt", menes der i denne sammenhæng "på længere sigt", og det vil her sige 3-5 år.\nNår det gælder l), er der begrænsede muligheder for at øge produktionen yderligere p.g.a. miljølovgivningen. Der er dog planer om dels at sælge avlsdyr, dels at indrette en gammel stald til kortere husning af forsøgsdyr. Det kan diskuteres, hvorvidt denne husning af forsøgsdyr kan betragtes som landbrugsdrift. Det skønnes, at en væsentlig del af opgaven er at fodre, passe og tilse dyrene, hvilket i vid udstrækning kan sammenstilles med almindelig landbrugsdrift.\nUdover disse planer er det også hensigten at reducere vedligeholdelsesomkostninger, hvilket kan øge indtjeningen fremover.\nEndeligt kan der også forventes en løbende effektivisering, færre indkøringsproblemer og en tilpasning til ny teknologi og viden.\nNår det gælder 2) kan der fremover sandsynligvis forventes en betydelig prisvolatilitet på landbrugsmarkederne. Der kan således forekomme betydelige prisstigninger og prisfald på selv kortere sigt, uden at der nødvendigvis er tale om et vedvarende niveauskifte. Det viser sig, at prisudsving før eller siden bliver mødt med udbudsændringer, som eliminerer prisudsvingene.\nDet er også sandsynligt, at EU's tilskud, som spiller en væsentlig rolle for bedriftens samlede økonomi, bliver yderligere begrænset ide kommende år i takt med øget liberalisering og fortsat pres på EU's budgetomkostninger. Der er således ikke tegn på, at markedsudviklingen i sig selv vil bidrage væsentligt til en markant forbedring af indtjeningen på bedriften.\nAlt i alt vurderes det, at der også på længere sigt kan forventes en forværring af landbrugets bytteforhold, som nødvendiggør en løbende effektivisering og/eller udvikling af nye forretningsområder. Der vil sandsynligvis forekomme perioder med betydelige prisfald og prisstigninger, men på længere sigt vil ligevægtsprisen ikke være væsentligt forskellig fra de senere års prisniveau.\nDet vurderes således, at de potentielle, realistiske og nævnte forbedringer af driftsøkonomien -samt vurderingerne af den fremtidige markedsudvikling -ikke er tilstrækkelige til at kunne forbedre indtjeningen så meget, at driften på længere sigt kan give et driftsresultat på 0 kr. eller overskud efter driftsmæssige af- og nedskrivninger, men før driftsherreløn og renter."\nDer foreligger supplerende syns- og skønserklæring af 20. januar 2015 fra seniorrådgiver B, Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi, Københavns Universitet, hvor skønsmanden har besvaret yderligere spørgsmål vedrørende drift af landbrugsejendommen. Det fremgår af den supplerende erklæring:\n"Skønsmanden bedes give en beskrivelse af kvægbruget, herunder udviklingen i kvægbesætningen såvel i forhold til produktion som i forhold til kvaliteten.\nI tilknytning hermed bedes skønsmanden vurdere indkomstpotentialet i kvægbesætningen."\n"Der er tale om en landbrugsejendom på 63 ha., hvor hovedaktiviteterne er dels planteavl, dels kødkvægproduktion. Kødproduktionen afsættes primært via stalddyrssalg.\nPå synsmødet kunne det konstateres, at kvægbruget overordnet set var veldrevet. Udviklingen var styret, og der var et tilpas overblik over bedriften. Landbrugsfaglig rådgivning blev udnyttet, og dyrevelfærden og produktkvaliteten så ud til at være i top. De dels beregnede, dels oplyste afregningspriser på kvægproduktionen indikerer, at der er tale om en produktion af høj produktmæssig kvalitet. Bygningernes indretning, fodersystemer, fodring, pasning, faglig kompetence m.m. giver et godt grundlag for at kunne levere produkter af høj kvalitet.\nUnder syns- og skønsforretningen blev der tydeligt demonstreret en stor indsats for via avlsarbejde at forbedre kødkvaliteten. Det kan også konstateres, at der opnås pæne salgspriser på produkterne. Det er dog ikke muligt på det nuværende datagrundlag at dokumentere, hvorvidt der er en målbar kvalitetsudvikling i produkterne. I så fald ville det være nødvendigt at sammenligne salgspriser eller kvalitetsangivelser på bedriftens produkter i forhold til et gennemsnitsniveau.\nIndkomstpotentialet i kvægbesætningen er afhængig af dels salgspriser, dels de tilhørende omkostninger.\nDet vurderes, at den fortsatte indsats for via avlsarbejde, fordring m.m. at øge produktkvaliteten kan resultere i en øget salgspris. Det vurderes dog også, at der inden for en årrække kun kan opnås marginale prisforbedringer, idet der - trods efterspørgsel efter kvalitetskød - er tale om et relativt homogent marked.\nDet vurderes, at indkomstpotentialet især kan opstå ved reducerede omkostninger, herunder ved en nedskalering af maskinkapaciteten eller (mindre sandsynligt) alternativt ved en opskalering af besætningsstørrelsen. Indkomstpotentialet kan opstå ved at matche produktionsapparatet til besætningsstørrelsen for derved at øge effektiviteten og udnyttelsen af stordriftsfordele En nedskalering af maskinkapaciteten vurderes at kunne øge resultat efter driftsmæssige afskrivninger med op til 100.000 kr. om året. Dette vil dog sandsynligvis nødvendiggøre en større arbejdsindsats."\n"Det er i skønsrapporten side 9 angivet, at "det normale timeforbrug er begrænset til 1-2 timer". Det oplyses af rekvirenten, at timeforbruget på 1-2 timer alene vedrører selve kvægholdet. Det er på skønsforretningen oplyst, at traktorerne samlet kører 1000 timer om året, heraf udgør minimum 600 timer vedrører markbruget, hvilket således skal lægges til tidsforbruget vedrørende kvægholdet.\nSkønsmanden bedes oplyse om maskinparken er velegnet til driften af Adresse Y1, herunder om maskinerne er velegnet til passe den tilhørende agerjord."\n"Besvarelsen afhænger af de forudsætninger, som ligger til grund for driften af ejendommen. Det blev oplyst under syns- og skønsforretningen, at det daglige arbejdskraftforbrug i vid udstrækning ønskes begrænset. Under denne forudsætning, som kan være fuldt rationel, er det nødvendigt, at maskinkapaciteten er relativt stor, idet maskiner i et vist omfang erstatter arbejdskraft. Her må man således vurdere aflønning i og uden for bedriften for at kunne bestemme den optimale sammensætning af hhv. arbejdskraft og maskiner.\nEt ud fra en ren driftsøkonomisk virksomhedsbetragtning, og når der ikke eksplicit er et ønske om at begrænse arbejdsindsatsen på bedriften, vurderes det, at bedriften har en meget høj maskinkapacitet - set i forhold til ejendommens størrelse og indtjeningspotentiale. Både antallet, størrelse og værdien af maskinerne er ekstraordinære - også set i forhold til gennemsnitsbedrifter, og også set i forhold til størrelsen på den tilhørende agerjord."\n"Skønsmanden har opgjort de driftsmæssige afskrivninger ved svaret på spørgsmål 4 til 225.000 kr. Skønsmanden bedes redegøre for hvorledes dette tal fremkommer."\nBesvarelse af spørgsmål 10:\n"De driftsmæssige afskrivninger er opgjort som den værdiforringelse, som bygninger og driftsmidler undergår som følge af slid og ælde. De driftsmæssige afskrivninger afhænger således af skøn over aktivernes stand, alder, levetid, vedligeholdelse, anvendelse m.m.\nDer er oplyst et samlet beløb for maskinanskaffelser på 4.707.230 kr., som afskrives med 1/25 om året.\nDen tekniske værdi af driftsbygninger m.m. excl. staldbygning til heste er 1,580 million kr., som afskrives med 1/40 om året\nBaseret på ovenstående skøn og forudsætninger samt med en lineær afskrivningsprofil bliver de årlige samlede driftsmæssige afskrivninger på ca. 225.000 kr."\n"Det er i erklæringen side 11 oplyst, at de driftsmæssige afskrivninger afhænger af et skøn over aktivernes stand, alder, levetid, vedligeholdelse og anvendelse.\nSkønsmanden bedes redegøre for\nhvorledes det påvirker de driftsmæssige afskrivninger, at nogle maskiner er solgt til højere pris end indkøbsprisen,\nom nogle af maskinerne som følge af den lave udnyttelsesgrad har en høj levetid og / eller en høj scrapværdi,\nhvorledes påvirker en forventet scrapværdi de driftsmæssige afskrivninger på driftsmidlerne, og\nhvorvidt værdien af den ældre del af driftsbygningerne vil kunne opretholdes gennem vedligeholdelse.\nSkønsmanden bedes oplyse om ovennævnte giver anledning til at ændre på svaret på spørgsmål 4."\nBesvarelse af spørgsmål 11:\n"En lav udnyttelsesgrad, en god løbende vedligeholdelse m.m. vil normalt have en positiv effekt på den forventede levetid og/eller scrapværdien. I dette tilfælde er der taget højde herfor ved vurderingen af den gennemsnitlige forventede levetid, som er skønnet til 25 år for driftsaktiverne (maskiner og inventar) og til 40 år for bygningsmassen. I den skønnede gennemsnitlige levetid er der bl.a. taget hensyn til slitage og vedligehold, men der er også taget hensyn til den teknologiske ælde, som flere af maskinerne er eksponeret overfor.\nDer er endvidere også beregnet årlige driftsmæssige afskrivninger ved en forventet levetid på 30 år for driftsaktiverne for at vurdere følsomheden på levetidsskønnet. En forventet levetid på 30 år ændrer ikke ved konklusionen.\nAt nogle maskiner er solgt til højere pris end indkøbsprisen vil ikke i sig selv påvirke de driftsmæssige afskrivninger, bl.a. fordi de driftsmæssige afskrivninger er baseret på gennemsnitsvurderinger.\nDet er korrekt, at værdien af den ældre del af driftsbygningerne vil kunne opretholdes gennem vedligeholdelse. Også her må det påpeges, at der er udarbejdet skøn baseret på gennemsnitsbetragtninger for hele bygningsmassen.\nOvennævnte giver således ikke anledning til at ændre på svaret på spørgsmål 4."\n"Ved besvarelsen af spørgsmål 6 har skønsmanden beskrevet 1) effektiviseringer på bedriften mv., samt 2) den fremtidige markedsudvikling.\nSkønsmanden har angivet at "Når det gælder 1) er der begrænsede muligheder for at øge produktionen yderligere pga. miljølovgivningen." Skønsmanden bedes uddybe dette, herunder i hvilket omfang besætningen vil kunne udvides i forhold til miljølovningens rammer for antal dyreenheder på en ejendom af den pågældende størrelse.\nSkønsmanden bedes redegøre for hvor stor en usikkerhed, der er forbundet med at vurdere "de potentieller, realistisk og nævnte forbedringer af driftsøkonomien", henholdsvis de fremtidige markedsvilkår."\nBesvarelse af spørgsmål 12:\n"A) Det vurderes, at bedriftens set-up og størrelse indeholder muligheder for betydelige stordriftsfordele og muligheder for bedre kapacitetsudnyttelse. En optimal størrelse med udnyttelse alle stordriftsfordele ville dog nødvendiggøre en betydelig udvidelse af produktionen - en udvidelse som ikke ville være mulig med den eksisterende struktur. Der er således begrænsninger i mulighederne for at øge produktionen i forhold til hvad der er størrelsesøkonomisk optimalt. Omfanget af de konkrete begrænsninger vil bero på en konkret vurdering i det enkelte tilfælde, herunder formen på besætningsudvidelsen.\nB) I syns- og skønsrapporten fra 18. oktober 2013 blev det konkluderet: Det vurderes således, at de potentielle, realistiske og nævnte forbedringer af driftsøkonomien - samt vurderingerne af den fremtidige markedsudvikling - ikke er tilstrækkelige til at kunne forbedre indtjeningen så meget, at driften på længere sigt kan give et driftsresultat på 0 kr. eller overskud efter driftsmæssige af- og nedskrivninger, men før driftsherreløn og renter. De potentielle, realistiske og nævnte forbedringer af driftsøkonomien henviser både til interne effektivitetsforbedringer, omlægninger og eksterne forbedringer i form af forbedrede markedsforhold for både input og output. En tilpasning af kapaciteten, herunder maskinomkostninger, er en realistisk mulighed, men det kræver en ledelsesbeslutning. Forbedringer ved at udvikle nye forretningsområder vil kunne forbedre indtjeningen betydeligt, men det er aktiviteter, som muligvis - afhængig af de konkrete udformninger - ikke kan klassificeres som normal landbrugsdrift. Der er således en vis usikkerhed m.h.t. dels de konkrete nye forretningsområder, som er blevet nævnt, dels disse forretningsområders driftsmæssige placering i landbrugsdriften. Yderligere information og konkretisering er nødvendige for at kunne reducere usikkerheden på dette område.\nDe eksterne forbedringer i form af forbedrede markedsforhold for både input og output har ikke ændret sig væsentligt i positiv retning siden oktober.\n"Siden skønsforretningen er regnskabet for 2013 blevet færdigt. Dette fremlægges som supplerende bilag i sagen. Det bemærkes at der i 2013 i resultatet før finansiering er medtaget en indtægt fra konsulentvirksomhed på 892.414 kr. Denne indtægt vedrører ikke driften af landbruget og skal derfor ikke indgå ved besvarelsen af nærværende spørgsmål.\nPå baggrund at de ovenfor angive svar, samt regnskabet for 2013, bedes skønsmanden at uddybe eller på ny besvare spørgsmål 5 og 6 - samt spørgsmål 7, såfremt dette måtte være relevant."\nBesvarelse af spørgsmål 13:\n"Regnskabet for 2013 for driften af landbruget afviger generelt ikke væsentligt fra de foregående år. Vedligeholdelsesomkostningerne er faldet, hvilket også var i tråd med tidligere udmeldte initiativer m.h.p. at forbedre indtjeningen. Vedligeholdelsesomkostningerne skal i sagens natur ses i sammenhæng med de driftsmæssige afskrivninger. Bruttoudbyttet er imidlertid også faldet, hvilket kan ses i forlængelse af de forværrede prisforhold gennem 2013.\nRegnskabet for 2013 giver ikke anledning til at ændre på konklusionerne på spørgsmål 5), 6) og 7)."\nSKAT har ikke godkendt fradrag for virksomhedsunderskud på 317.246 kr. for indkomståret 2008 og på 328.646 kr. for indkomståret 2009, idet klageren ikke anses at have drevet erhvervsmæssig virksomhed. SKAT har godkendt fradrag for ejendomsskatter vedrørende vurderet erhvervsmæssig del af landbrugsejendommen således, at klagerens kapitalindkomst i indkomstårene blev nedsat med 28.945 kr. i 2008 og med 30.313 kr. i 2009. Da landbrugsvirksomheden ikke anses for erhvervsmæssigt drevet, kan virksomhedsordningen ikke anvendes.\nSKAT har som begrundelse for afgørelsen anført i den påklagede afgørelse af 29. juni 2011:\n"Følgende forhold har indgået i SKATs vurdering af din landbrugsvirksomhed:\n1. Kan driften af ejendommen bedømt ud fra en teknisk-landbrugsfaglig målestok betegnes som sædvanlig og forsvarlig og tilsigtes et rimeligt driftsresultat.\n2. Kan det lægges til grund, at landbrugsvirksomheden selv efter en længere årrække ikke vil kunne blive overskudsgivende.\nSKAT anfægter ikke, at landbrugsvirksomheden drives teknisk-landbrugsfagligt forsvarligt.\nMed baggrund i, at året 2008 og 2009 er virksomhedens 14. og 15. drifts år vedrørende vegetabilsk drift og 12. og 13. drifts år vedrørende animalsk drift, anses indkøringsfasen for overstået for flere år siden.\nProduktionen vedrørende markafgrøder, anses indkøringsperiode at være på 3-4 år jf. praksis. Virksomheden anses derfor at være på sit maksimale vedrørende markafgrøder for mange år siden samt i de omhandlede indkomstår.\nIndkøringsfasen for etablering af en stambesætning anses at ligge på mellem 6 og 8 år jf. praksis. Da du allerede startede opbygningen af besætningen i 1997 skulle du kunne have en stambesætning senest i 2005. Du var oppe på 55 dyr i 2005. Nu er besætningen på 68. Der er solgt 26 kvæg i 2009. Landbruget anses således også for at være på sit maksimale vedrørende besætningen i de omhandlende år.\nLandbruget ses ikke at være inde i en startfase i indkomstårene 2008 og 2009.\nHenses til Højesteretsdommen burde landbrugsvirksomheden give et overskud i de aktuelle indkomstår.\nDet resultat (over-/underskud) SKAT skal vurdere, er resultatet efter driftsmæssige afskrivninger jfr. Vestre Landsrets dom af 5. oktober 2004.\nJævnfør ovenfor giver landbruget underskud efter såvel skattemæssige som efter driftsmæssige af skrivninger og før renter i de aktuelle indkomstår.\nSKAT har på baggrund af de negative resultater, samt tidligere års negative resultater, vurderet, at landbrugsvirksomheden ikke, selv efter en længere årrække, vil kunne blive overskudsgivende.\nVirksomheden har selv indirekte påvist, at den ikke, selv efter en længere årrække, vil kunne give et overskud efter driftsmæssige afskrivninger men før renter, idet der fortsat er store underskud efter udløbet af en rimelig indkøringsperiode.\nSKAT anser herefter, med baggrund i denne del af Højesterets konklusion, ikke din landbrugsvirksomhed for erhvervsmæssigt drevet i skattemæssig forstand i de aktuelle år.\nDer er en fejl i fremsendte bilag vedrørende hovedtallene for 2009, hvor afskrivningerne står til -74.000 kr., hvilket skulle være -274.000 kr., hvorved resultat af privat drift udgør -321.000 kr.\nVed møde i på ejendommen den 24. januar 2011 fortalte du, at produktionen vedrørende kvæg, nu er kommet op på et maksimum på 86 dyr, mens du nu siger at besætningen er på 98 dyr, har SKAT ikke nogen kommentarer til.\nVed afgørelsen kan dine bemærkninger om, at besætningen først i 2010 har nået det ønskede niveau og afkastet heraf ikke kan vurderes før afkommet sælges efter 1-2 år kan ikke lægges til grund for 2008 og 2009.\nTil dine bemærkninger om, at for fortsættelse af virksomheden er det nødvendigt at have de fordele som virksomhedsordningen giver.\nDet fastholds, at du ikke kan anvende virksomhedsordningen, idet landbrugsvirksomheden ikke anses for en erhvervsmæssigt drevet virksomhed jf. virksomhedsskattelovens § 1 stk.1. Dette gælder indtil virksomheden ændrer status til at være en erhvervsmæssig drevet virksomhed i skattemæssig forstand.\nDer er på nuværende tidspunkt for indkomståret 2010 selvangivet underskud af virksomhed før ren -ter med -262.701 kr. Og ifølge regnskabsoplysningerne er der selvangivet afskrivninger på 292.618 kr.\nNB. Du skal fortsat udarbejde regnskab for virksomheden uanset om resultatet er negativt eller positivt.\nEjendommen er vurderet som en landbrugsejendom med stuehusfordeling.\nDer kan med henvisning til Ligningslovens § 14 stk. 1 jfr. stk. 2 godkendes fradrag for ejendomsskatterne, der ikke vedrører stuehus med tilhørende grund og have.\nDette er fastslået i Landsskatteretskendelse af 22. december 2005 (SKM2006, 94.LSR).\nDa landbruget ikke anses for en erhvervsmæssigt drevet virksomhed, godkendes fradraget i kapital indkomst jfr. Personskattelovens § 4 stk. 2.\nJævnfør regnskaber fremgår det, at ejendomsskatterne, der ikke vedrører stuehus med tilhørende grund og have, udgør henholdsvis 28.945 kr. i 2008 og 30.313 kr. i2009, hvilket der godkendes fradrag for i kapitalindkomsten."\nKlagerens repræsentant har fremsat påstand om, at SKATs forhøjelser af klagerens indkomster med 288.301 kr. i indkomståret 2008 og med 298.333 kr. i indkomståret 2009 skal bortfalde således, at der skal godkendes fradrag for virksomhedsunderskud på 317.246 kr. for indkomståret 2008 og på 328.646 kr. for indkomståret 2009. Endvidere har klageren fremsat påstand, at klageren er berettiget til at anvende virksomhedsordningen.\nTil støtte for sine påstande har klagerens repræsentant fremført følgende i sin skrivelse af 27. september 2011:\n"Et deltidslandbrug anses efter praksis for erhvervsmæssigt drevet, når driften af ejendommen bedømt ud fra en teknisk-landbrugsfaglig målestok kan betegnes som sædvanlig og forsvarlig, og tilsigter at opnå et rimeligt driftsresultat. I så fald må ejendommen i skattemæssig henseende anses for drevet erhvervsmæssigt, medmindre det må lægges til grund, at driften selv efter en længere årrække ikke vil kunne blive overskudsgivende.\nVed bedømmelsen af, om der foreligger et rimeligt driftsresultat, lægges der vægt på, om ejendommen efter driftsmæssige afskrivninger (men før renter), har udsigt til at give et resultat omkring 0 eller blive overskudsgivende.\nSom anført ovenfor lægges der ved bedømmelsen af, om der foreligger et rimeligt driftsresultat, vægt på, om ejendommen efter driftsmæssige afskrivninger (men før renter), har udsigt til at give et resultat omkring 0 eller blive overskudsgivende.\nDet er således vigtigt at få fastslået størrelsen af de driftsmæssige afskrivninger, når resultatet af As landbrugsvirksomhed gøres op.\nOfte anvendes der en driftsøkonomisk afskrivningsprocent på omkring 10, når der er tale om afskrivning på maskiner på større heltidslandbrug.\nPå et deltidslandbrug som As bør afskrivningssatsen være mindre, idet sliddet på maskinerne er mindre end på et større heltidslandbrug.\nNår der er tale om staldinventar på kvægejendomme anvendes der ofte en afskrivningsprocent på omkring 10, når der tale om større heltidslandbrug.\nI nærværende sag bør den driftsmæssige afskrivning på staldinventaret være mindre, da slid på og teknisk forældelse af staldinventar for en kødkvægsbesætning ikke er så stor som f.eks. for en malkekvægsbesætning.\nEn realistisk driftsmæssig afskrivning vil efter As opfattelse ligge på omkring det halve af den normale afskrivningsprocent på 10.\nEfter det oplyste fremstår driftsbygningerne i dag i ualmindelig god vedligeholdelsesstand.\nNormalt skal den driftsøkonomiske afskrivning på en given driftsbygning fastsættes, så den dækker den værdiforringelse, som bygningen undergår gennem brugen som driftsbygning.\nI nærværende situation er det imidlertid tvivlsomt, om der er sket nogen værdiforringelse gennem brugen af driftsbygningerne i 2008 og 2009.\nDet kan således konstateres, at driftsbygningernes tekniske værdier, der fremgår af meddelelserne om ejendomsvurderingen, ikke er faldet fra 1. oktober 2008 til 1. oktober 2010 - på trods af, at ejendommens samlede værdi er faldet fra 12 mio. kr. i 2008 til 8,95 mio. kr. i 2010. Meddelelser om ejendomsvurdering pr. 1. oktober 2008 og pr. 1. oktober 2010 vedlægges som bilag 3 og 4.\nEfter As opfattelse vil driftsmæssig afskrivning på driftsbygningerne for 2008 og 2009 derfor som udgangspunkt være 0.\nDer henvises i øvrigt til følgende afgørelser, hvor de driftsmæssige afskrivninger fastsættes til beskedne beløb:\nVestre Landsrets dom af 5. oktober 2004 (TfS2004, 788)\nLandsskatterettens kendelse 2-7-1889-0866 af 13. november 2007 (SKATM-2007-26-07).\nSom det fremgår ovenfor er der tale om en landbrugsejendom på 62,5551 ha med en kødkvægsbesætning på ca. 25 køer, 2 avlstyre og opdræt. Omsætningen er stigende og ligger på 400.000-500.000 kr. årligt.\nDer er ifølge A investeret over 6 mio. kr. i køb af maskiner, inventar og driftsbygninger siden købet af ejendommen i 1995.\nTidsforbruget på ejendommen er af A opgjort til mellem 1500 og 2000 timer årligt. Så mange timer bruger man efter As opfattelse ikke, hvis der er tale om et traditionelt fritidslandbrug eller et hobbylandbrug.\nEjendommen var pr. 1. oktober 2007 vurderet til 17,1 mio. kr., hvoraf stuehuset udgjorde 1.721.000 kr. Den erhvervsmæssige del af ejendommen var således vurderet til over 15 mio. kr. Pr. 1. oktober 2008 udgjorde den erhvervsmæssige del ca. 10 mio. kr.\nVed afgørelsen af, om landbrugsvirksomheden er drevet erhvervsmæssigt, skal der efter Landsskatterettens praksis også henses til størrelsen af landbruget og omsætning i landbruget.\nDet er As opfattelse, at landbrugsvirksomheden ikke kan anses for at en hobbyvirksomhed, henset til følgende:\nejendommen er på over 60 ha\nden offentlige vurdering var ved begyndelsen af 2008 (første indkomstår, hvor SKAT har statueret ikke-erhverv) på over 15 mio. kr. vedr. erhvervsdelen\nder er siden købet i 1995 investeret over 6 mio. kr. i køb af erhvervsaktiver.\nDer henvises i den forbindelse til Landsskatterettens kendelse af 3. oktober 2008 (j.nr. 05-01307), hvor Landsskatteretten blandt anfører følgende i bemærkninger og begrundelse:\n"Der er ved afgørelsen lagt vægt på ejendommens størrelse både for så vidt angår jordtilliggende og omsætning."\nDet bemærkes, at den pågældende landbrugsejendom var på 53,6 ha og den årlige omsætning i de tre indkomstår, der var påklaget, var på henholdsvis 269.051 kr., 346.299 kr. og 319.071 kr., og at Landsskatteretten godkendte, at landbruget var drevet erhvervsmæssigt.\nUdsigt til balance/overskud\nDet er As opfattelse, at der er udsigt til, at virksomheden inden for en kortere årrække kan give overskud eller i det mindste balancere økonomisk.\nDer henvises i den forbindelse bl.a. til, at oksekødspriserne har været stigende de senere år, og at priserne forventes at holde det nuværende høje niveau.\nUdviklingen i afregningspriserne for oksekød for perioden 2009 - medio 2011 kan ses af vedlagte oversigt, hvor afregningspriserne fra G1 er anført (bilag 5). Det fremgår af oversigten, at kiloprisen i den nævnte periode er steget fra gennemsnitligt 23,91 kr. i 2009 til 27,53 kr. i 2011 for tyre og fra 19,06 kr. i 2009 til 24,11 kr. i 2011 for køer.\nAf Økonomisk Analyse af 21. september 2011 fra Landbrug & Fødevarer fremgår bl.a.:\n"De danske oksekødspriser er steget betydeligt i de seneste år, og de forventes at holde dette prisniveau." (bilag 6).\nAf "Pris- og prognosegrafer" af september 2011, udgivet af Landbrug & Fødevarer, fremgår priser for tyrekalve for perioden 2008-2012 inkl. (bilag 7).\nA har som tidligere anført udarbejdet budget for 2011-2013. Det fremgår af budgettet, at der forventes stigende indtægter fra såvel markbruget som fra kødkvæget. Endvidere forventer A at indrette en af de gamle stalde til kortere husning af forsøgsdyr, især heste og mindre drøvtyggere. Stalden har et omfang på ca. 100 m2 og ligger adskilt fra den øvrige produktion. Indtægterne er i budgettet medtaget med henholdsvis 25.000 kr. og 50.000 kr. for 2012 og 2013.\nBudgettet viser et støt stigende positivt resultat før driftsmæssige afskrivninger og finansiering.\nVedligeholdelse af maskiner/bygninger\nI årene 2008-2010 har været følgende vedligeholdelsesudgifter på driftsbygninger og maskiner:\nVedligeholdelse maskiner/ inventar\nDet ses, at vedligeholdelsesudgifterne vedr. maskiner og inventar er faldet meget fra 2008 og 2009 til 2010. A forventer, at denne tendens fortsætter de følgende år.\nSom anført i beskrivelsen af de faktiske forhold er A uddannet dyrlæge og ansat som professor i farmakologi og toksikologi ved Københavns Universitet (Department of Veterinary Disease Biology, Faculty of Life Science). [...]\nUd fra bl.a. disse oplysninger må det anses for utvivlsomt, at betingelsen om at landbruget ud fra en teknisk-landbrugsfaglig bedømmelse er forsvarligt drevet, er opfyldt.\nSKAT har da heller ikke rejst tvivl om, at landbruget er drevet landbrugsfagligt forsvarligt og sædvanligt, idet SKAT anfører følgende i afgørelsen af 29. juni 2011:\n"SKAT anfægter ikke, at landbrugsvirksomheden drives teknisk-landbrugsfagligt forsvarligt".\nSalg af virksomheden til 3. mand\nVed bedømmelsen af, om en virksomhed drives erhvervsmæssigt eller ej, lægges der vægt på flere forhold. Et af disse forhold er, om virksomheden i givet fald vil kunne sælges til tredjemand.\nAf Ligningsvejledningens afsnit E.A.1.2.2 fremgår således følgende:\n"om virksomheden i givet fald kunne sælges til tredjemand, dvs. om den trods hidtidigt underskud i tredjemands øjne måtte have potentiel indtjeningsværdi, eller om den slet ikke kunne tænkes drevet løsrevet fra den ejendom, person eller det regi, hvor den hidtidig har været drevet."\nI Landsskatterettens kendelse 09-02939 af 18. maj 2010 godkendte Landsskatteretten, at et stutteri var erhvervsmæssigt drevet.\nFølgende fremgår af Landsskatterettens bemærkninger og begrundelse i sagen:\n"Landsskatteretten bemærker endvidere, at et af momenterne, der efter praksis lægges vægt på ved vurderingen af, om der er tale om erhvervsmæssig virksomhed, er om virksomheden kan sælges til tredjemand... Endvidere er der lagt vægt på, at ejendommen i 2009 er solgt til fortsat hestedrift med stor fortjeneste."\nDet er As opfattelse, at landbrugsejendommen Adresse Y1 og landbrugsvirksomheden, der drives på ejendommen, kan sælges til tredjemand. Endvidere er det hans opfattelse, at et salg af landbrugsejendommen og landbrugsvirksomheden vil indbringe en væsentlig fortjeneste, set i forhold til den anskaffelsessum og de investeringer, som han har foretaget i sin ejertid.\nDette forhold skal inddrages ved bedømmelsen af, om landbrugsejendommen drives erhvervsmæssigt eller ej.\nSammenfattende er det As opfattelse, at landbrugsvirksomheden er erhvervsmæssigt drevet, idet betingelserne i henhold til den særlige ligningspraksis for deltidslandbrug som bl.a. beskrevet i Ligningsvejledningen, afsnit E.A.1.2.3.1, alle er opfyldt."\nKlagerens repræsentant har endvidere anført i sin skrivelse af 4. marts 2015:\n"Det er vores opfattelse, at erklæringerne er lidt "tynde". Skønsmanden kommer i sine svar ikke helt i dybden, hvorfor erklæringen på visse punkter virker overfladisk. Enkelte steder svares der ikke på det stillede spørgsmål - hvor det er tilfældet, vil fremgå af gennemgangen nedenfor.\nDesuden er der en række fejl i de faktuelle forhold, hvilket forgæves er søgt rettet op ved det supplerende skønstema. I den forbindelse skal understreges følgende:\nBeskrivelsen af kvægholdet er meget sparsomt. Af erklæringen af 18/10-2013 fremgår nogle talmæssige opgørelser over besætningen på statustidspunktet, samt stykmæssig omsætning. Det er oplyst, at der er tale om afsætning til private med stalddørssalg, men det er prisen ved slagteriet, som er nævnt i Figur 3. Desuden fremgår hverken af 18/10-2013 erklæringen eller erklæringen fra 20/1-2015, at der sælges avlsdyr, hvilket forventes udbygget, og som indbringer væsentlige større salgsbeløb.\nBeskrivelsen er mere dybdegående i erklæringen fra 20/1-2015 med oplysninger om de faktiske opnåede priser. Fra erklæringen kan side 2-3 er følgende udtalelse:\n"Under syns- og skønsforretningen blev der tydeligt demonstreret en stor indsats for via avlsarbejde at forbedre kødkvaliteten. Det kan også konstateres, at der opnås pæne salgspriser på produkterne. Det er dog ikke muligt på det nuværende da tagrundlag at dokumentere, hvorvidt der er en målbar kvalitetsudvikling i produkterne. I så fald ville det være nødvendigt at sammenligne salgspriser eller kvalitetsangiverser på bedriftens produkter i forhold til et gennemsnitsniveau."\nDet er vores opfattelse, at det netop er skønsmanden, der burde have oplysninger om hvad gennemsnitsniveauet er og sammenholde det med de opnåede priser. Desuden har skønsmanden på skønsforretningen fået oplyst slagtedyrenes klassificering og den kvalitetsfremgang, der har været fra 2008-2013, uden at dette er medtaget i vurderingen.\nStadig er der ingen oplysninger om salg af avlsdyr. Der har tidligere været solgt 2-3 stk. 1 års kvier pr år til levebrug (avl). I 2015 forventes 7 drægtige kvier udbudt til salg til levebrug med en pris på 12.000 kr. stykket. Når der nu kan afsættes 7 kvier til levebrug mod tidligere 2-3 skyldes det, at As besætning nu har nået så høj en kvalitet, at det er muligt at sælge en større andel af besætningen til avl.\nDer anvendes 1-2 timer dagligt på kvægholdet. Derudover er der pasning af jordtilliggendet. Traktorerne kører samlet ca. 1000 timer årligt, hvoraf minimum 600 timer vedrører markbruget. Korrigeret spørges skønsmanden til, om maskinparken er passende til at passe jorden. Skønsmanden svarer aldrig herpå. Skønsmanden fokuserer på, at maskinparken er stor i forhold til en ejendom af den pågældende størrelse. Dette uddybes dog ikke.\nSes på skønsmandens svar på spørgsmål 8 og 9 i sammenhæng således som det fremgår på side 3 i erklæringen af 20/1-2015, finder skønsmanden, at der kan spares 100.000 kr. i reducerede udgifter til driftsmæssige afskrivninger om året, hvis man vil bruge mere tid på ejendommen. Det er ikke nærmere redegjort for hvorledes skøns manden er nået frem til dette tal. Det fremgår dermed heller ikke hvad timeforbruget så vil være på ejendommen. Men med et dagligt tidsforbrug - hver dag året rundt på 3-4 timer vil selv en mindre øgning af tidsforbruget medfører, at der ikke er tale om et deltidsbrug, men et heltidsbrug.\nSkønsmanden er i spørgsmål 4 bedt om at vurdere de driftsmæssige afskrivninger. Ved svaret er driftsbygningerne sat til de tekniske værdier (dvs. således som de fremgår af ejendomsvurderingen) på 1,58 mio. kr. og afskrevet over 40 år, mens driftsmidlerne er sat til (den historiske) anskaffelsespris på 4,7 mio. kr. og afskrevet over 25 år. Samlet er de driftsmæssige afskrivninger opgjort til 225.000 kr.\nDer er ved spørgsmål 10 og 11 spurgt nærmere ind til de driftsmæssige afskrivninger. Der er ved svaret på spørgsmål 10 meget kort redegjort for hvorledes skønsmanden er kommet frem til 225.000 kr., men der er ikke redegjort for, hvorfor skønsmanden har taget udgangspunkt i de anførte afskrivningsgrundlag. Ved svaret på spørgsmål 11 er det anført, at der er taget højde for høj scrapværdi og høj levetid ved at sætte afskrivningsperioden til 40 henholdsvis 25 år. Det fremgår også, at skønsmanden har fastsat de driftsmæssige afskrivninger er baseret på gennemsnitsvurderinger.\nSkønsmanden har således ikke taget udgangspunkt i den værdi som driftsbygningerne og driftsmidlerne har i de pågældende år, og opgjort det slid og ælde som pågår ved benyttelsen i de relevante år og fremadrettet. Der er ikke taget højde for, at en del af driftsbygningerne er meget sparsomt benyttet i driften - og at deres værdi må anses for at kunne opretholdes gennem sædvanlig vedligeholdelse. Der er heller ikke taget højde for, at anskaffelsessummen af driftsmidlerne måske er sat kunstigt højt, idet der ved køb af større maskiner er tale om køb i byttehandel, og hvor det reelt er bytteprisen som der handles på.\nDette kunne der være taget højde for ved at arbejde med scrapværdier. Skønsmanden angiver at have taget højde for disse ting ved at beregne ud fra en afskrivningshorisont på 30 år hvilket ikke ifølge skønsmanden ændrer på konklusionen.\nRådgiver har tidligere vurderet scrapværdien til 874.000 kr, hvilket vil sænke de driftsmæssige afskrivninger med 35.000 kr. ved en afskrivning på 25 år.\nSkønsmandens opgørelse af de driftsmæssige afskrivninger viser blot en lineær afskrivning over 40 henholdsvis 25 år af nogle tekniske opgjorte tal. Afskrivningsgrundlaget for driftsbygninger er nogle tekniske tal fra den offentlige vurdering og afskrivningsgrundlaget for driftsmidlerne er den historiske anskaffelsessum. Dermed har skønsmanden reelt ikke svaret på spørgsmålet om at fastsætte de driftsmæssige afskrivninger til " den værdiforringelsen som følger af slid og ælde". Dette ville som minimum kræve, at skønsmanden forholdt sig til værdien af bygningerne og driftsmidlerne i de pågældende år.\nSamlet bliver skønsmandens opgørelse af de driftsmæssige afskrivninger af meget generel karakter og ikke konkret i forhold til de faktiske værdiforringelser. Det er vores opfattelse at de driftsmæssige afskrivninger dermed er sat væsentlig højere end den reelle værdiforringelse, såvel for de pågældende år som i de kommende år.\nUdsigterne til driftsmæssigt overskud på sigt\nSkønsmanden er i spørgsmål 5 spurt til, om der er i 2008 og 2009 var udsigt til driftsmæssigt overskud på sigt. Skønsmanden henviser til de opnåede resultater i 2008-2012 som ligger mellem - 49.000 til +81.000 før afskrivninger. Da der ikke er plads til de driftsmæssige afskrivninger som skønsmanden har opgjort svarer skønsmanden nej til spørgsmålet.\nDet kan dog konstateres, at der i 4 ud af 6 år er positivt resultat - hvilket kan dække nogle driftsmæssige afskrivninger.\nDet betyder også, at det er forholdsvis få forhold der skal ændre sig, for at der er udsigt til overskud efter driftsmæssige afskrivninger.\nSkønsmanden er også i spørgsmål 6 spurgt om der i dag er udsigt til overskud. Skønsmanden er i erklæringen af 18/10-2013, side 15 kommet med nogle uklare udtalelser. Som følge heraf er der spurgt nærmere ind hertil ved spørgsmål 12.\nVed svaret på spørgsmål 6 ser skønsmanden dels på om der "på bedriften er tiltag, som kan påvirke effektivitet, omsætning, salg, indtjening m.m." dels om der "ekstern på markedet kan forventes bedre vilkår".\nI forhold til det første anfører skønsmanden, at\n"der er begrænsede muligheder for at øge produktionen yderligere pga. miljølovgivningen. Der er dog planer om dels at sælge avlsdyr, dels at indrette en gammel stald til kortere husning af forsøgsdyr. Det kan diskuteres hvorvidt denne husning af forsøgsdyr kan betragtes som landbrugsdrift. Det skønnes at en væsentlig del af opgaverne er at fodre, passe og tilse dyrene, hvilket i vid udstrækning kan sammenstilles med almindelig landbrugsdrift."\nOm drift med forsøgsdyr er landbrugsdrift synes skønsmanden selv at besvare dette bekræftende, såfremt det drejer sig om pasning af dyrene. Dette er tilfældet. Alligevel nævnes i erklæringen af 20/1- 2015, side 5, under besvarelse af spørgsmål 12 B, at\n"udviklingen af nye forretningsområder vil kunne forbedre indtjeningen betydelig, men at det er aktiviteter, som muligvis - afhængig af de konkret udformninger - ikke kan klassificeres som normal landbrugsdrift. Der er således en vis usikkerhed mht. disses forretningsområders driftsmæssige placering i landbrugsdriften. Yderligere information og konkretisering er nødvendige for at kunne reducere usikkerheden på dette område."\nSkønsmanden har således ladet et væsentligt spørgsmål ligge åbent uden at bede om nærmere oplysninger. A kan dog oplyse, at der er tale om sædvanlig fordring, pasning og opsyn med dyrene, idet der er tale om at give studerene mulighed for at observere og afprøve mindre forsøg på dyr i almindelig landbrugsdrift. Ud fra skønsmanden eget svar, er der således tale om sædvanlig landbrugsdrift. Der er tidligere udarbejdet et budget, som viser at denne aktivitet vil kunne indbringe et nettoprovenu på 50.000 kr.\nSalg af avlsdyr nævnes alene i en bisætning. Skønsmanden har således ikke sat tal på dette potentiale.\nMen hensyn til at en udvidelse ikke kan ske pga. miljøforhold, er der spurgt meget konkret ind hertil under spørgsmål 12 A. Skønsmanden svare ikke herpå. Men går mere i retning af, at det ikke vil være muligt med den eksisterende struktur. Skønsmanden går uden om at svare konkret ved at anføre:\n"Omfanget af de konkrete begrænsninger vil bero på en konkret vurdering i det enkelte tilfælde, herunder formen for besætningsudvideisen."\nNår skønsmanden ikke svare på spørgsmålet skyldes det efter As opfattelse, at der netop ikke i forhold til de konkrete planer er miljømæssige begrænsninger - hvorfor skønsmanden selvfølgelig heller ikke kan påvise disse. Ejendommen er i dag miljøgodkendt til 30 dyreenheder, men ejendommen vil i forhold til de eksisterende jordtilliggender kunne rumme 124 dyreenheder. Skønsmandens svar er i relation til miljølovgivningen er således ikke korrekt.\nVed besvarelsen af spørgsmål 6 anfører skønsmanden også de markedsmæssige forhold i svaret på side 15 i erklæringen af 18/10-2013. Beskrivelsen af markedsforholdene er meget overordnet og hans konklusion at "der sandsynligvis vil forekomme perioder med betydelige prisfald og prisstigninger, men på længere sigt vil ligevægtsprisen ikke være væsentlig forskellig fra de senere års prisniveau", bliver meget diffust. Skønsmanden er derfor bedt om i spørgsmål 12 at redegøre for, hvor stor en usikkerhed, der er forbundet med at vurdere de fremtidige markedsvilkår.\nVedrørende markedsforhold redegøres herfor med henvisning til udviklingen i priser. Det undrer A, at skønsmanden i figur 2 (side 5 i erklæring fra 20/1 2015) tager udgangspunkt i prisudviklingen for Stude - når det som sælges er kvalitetskød, hvor prissætningen er væsentlig anderledes - hvilket også fremgår af figur 1 (side 2 i erklæring af 20/1 2015). Om ikke andet burde det have affødt nogle bemærkninger om, at afsætningsprisen for As kød er opretholdt, trods det fald der har været i priser.\nDet må på denne baggrund konstateres, at der dels er forhold af betydning, som ikke er belyst konkret af skønsmanden - herunder er der ikke gjort op hvilke indtjeningspotentiale, der konkret er på ejendommen - dels at det er et meget svingende marked. Der forekommer derfor useriøst, at skønsmanden konkluderer, at de potentieller, realistiske forbedringer af driftsøkonomien i lyset af markedsforholdene ikke er tilstrækkeligt til at forbedre indtjeningen tilstrækkeligt. En konklusion der uden konkrete vurderinger må anses for at være behæftet med stor usikkerhed.\nDet kan således ud fra erklæringerne lægges til grund for sagen\nAt driften er landbrugsfagligt forsvarligt drevet.\nAt der er plads i de realiserede driftsresultater til nogle driftsmæssige afskrivninger\nAt de driftsmæssige afskrivninger opgjort af skønsmanden er meget høje, da de tager udgangspunkt i lineære afskrivninger over tekniske værdier/historiske anskaffelses summer og ikke i en værdiforringelse som følge af slid og ælde, således som bedt om.\nAt skønsmanden ikke konkret har vurderet indtjeningspotentialet i nye forretningsområder - forretningsområder der både må anses for en del af landbrugsdriften og som kan ske indenfor de miljømæssige rammer.\nAt markedsforholdene for landbrug pt. er ugunstige men at omsætningen er holdt sta- bilt trods et generelt faldende marked og således reelt er bedret i perioden.\nAt der er meget stor usikkerhed om skønsmandens vurdering af udsigten til overskud på sigt. Hvilket understøttes af, at skønsmanden ikke har taget højde for\nat de driftsmæssige afskrivninger er sat ca. 35.000 kr. for højt, når der tages højde for en scrapværdi,\nat det er muligt med salg af kvalitetskød og avlsdyr at få en bedre afregningspris end på det almindelige marked,\nat det er muligt at udvide bedriften og\nat husning af forsøgsdyr vil kunne bidrage til nettoresultatet med 50.000 kr.\nSammenholdes dette med, at der er i disse år er tale om svære tider for landbruget, er det As opfattelse, at erklæringerne korrigeret for fejl giver grundlag for, at der er udsigt til at driften kan blive overskudsgivende på sigt."\nEndvidere fremgår det af klagerens skrivelse af 18. maj 2015:\nVi drøftede på mødet at ved afgørelsen af om driften på sigt kan balancere eller give over skud, er det relevante at vurdere driftsresultatet efter driftsmæssige afskrivninger. Det fremgår af Landsskatterettens egen praksis - se således de seneste offentliggjorte kendelser SKM2015.278 og SKM2014.809. Grundlaget for denne praksis er Vestre Landsrets dom i SKM2004.432 (TfS2004.788). Det fremgår heraf at de driftsmæssige afskrivninger sættes til værdiforringelsen som følge af slid og ælde, og at disse afskrivninger kan være begrænsede, når der er tale om ældre bygninger og driftsmidler.\nVedlagt er udskrift af A driftsmæssige afskrivninger på driftsmidlerne, der afskrives over levetid på 25 år efter fradrag af scrapværdi. Afskrivningerne udgør ca. 174.000 kr. om året. Som skønsmanden også anfører, kan levetiden også være 30 år, hvilket vil mindske afskrivningerne med ca. 16.000 om året.\nDesuden vedlægges udskrift af driftsmæssige afskrivninger på bygningerne ud fra den historiske anskaffelsessum. Afskrivningen udgør ca. 47.000 kr. Ud fra ovenstående dom og det forhold af de ældre driftsbygninger som blev erhvervet i forbindelse med købet af ejendommen må der dog stilles spørgsmål ved om disse driftsmæssige afskrivninger bør sættes til et begrænset beløb, da der i dag er begrænset anvendelse af bygningerne - hvilken anvendelse kun vil blive begrænset forøget, når disse bygninger skal anvendes i aktiviteten med forsøgsdyr.\nSættes de ældre driftsbygninger samlet til en værdi på 100-150.000 vil de driftsmæssige afskrivninger på bygningerne udgøre 27.500 - 28.500 kr.\n((507.056+247.650+246.000+275.552+150.000) X 0,02)\nPå denne baggrund er det vores opfattelse at de driftsmæssige afskrivninger maksimalt beløber sig til 200.000 kr.\nDu har på mødet desuden forespurgt til hvorledes vi var nået frem til en mindre afskrivning på 35.000 kr. hvis der blev anvendt scrapværdier. Med en scrapværdi på 874.000 kr. i mindre afskrivningsgrundlag vil det fordelt over 35 år give en mindre afskrivning på 874.000/25= 34.960 kr."\nKlagerens repræsentant har endvidere fremsendt følgende oplysninger om avlspotentiale i kvægbesætning:\nSyns- og Skønsmanden vurderer i svar til Spørgsmål 6, at udvidelse af besætningen ikke er mulig på grund af miljølovgivningen. Denne konklusion bliver fulgt op i Spørgsmål 12 uden at der gives svar. Pt er ejendommen miljøgodkendt til 30 dyreenheder. Med det eksisterende jordtilliggende skulle der være mulighed for at rumme 2,3 enh/ha x 54 ha=124 enh. Syn- og Skønsmandens udsagn om, at der ikke er mulighed for udvidelse, er derfor ikke korrekt.\nSyns- og Skønsmanden skriver i svar til Spørgsmål 8, at der er pæne afregningspriser for salg af kød, men bruger ikke desto mindre prisen for stude som et mål for prisudvikling. Der er ingen sammenhæng i pris på kvalitetskød og bulk-priser.\nPriserne for stude går i perioden 2010 til 2014 fra 19 til 27 kr. Afregningsprisen for Gård 1 for salg til slagteri ligger i samme periode på 22 til 28 kr., men fra 32-41 kr. ved direkte salg fra gård.\nSyn- og Skønsmanden konkluderer i Spørgsmål 8, at det ikke er muligt på nuværende datagrundlagt at dokumentere, hvorvidt der er en målbar kvalitetsudvikling i produkterne. Syn- og Skønsmanden har modtaget en opgørelse over slagtedyrenes klassificering og her fremgår det klart, at kropsform er markant forbedret i årene 2008-2014 (Figur 2). Opgørelsen omfatter 111dyr leveret til slagteri og hjemmesalg.\nKvalitetsstigningen indebærer bl.a. at prisen kan holdes selvom bulk-prisen på bl.a. stude varierer. Fremgang i klassifikation vil desuden sikre, at besætningen kan sælge dyr til avl\nFigur 2. Udvikling i klassifikationen (kropsopbygning) fra 2008-2014 for Aaskildegaard slagtetyre. Grafen omfatter 111dyr leveret tilslagteri og hjemmesalg.\nSyn- og Skønsmanden har ikke besvaret spørgsmålet om avlspotentialet i besætningen (Spørgsmål 6). I øjeblikket består besætningen af ca. 25 ammekøer og 2 avlstyre samt et tillæg på ca. 45 dyr. Der produceres årligt ca. 30 kalve (fra 25 køer+5 kvier). For at holde besætningen i status quo sælges ca. 30 dyr årligt: 5 køer, 15 ungtyre, 10 kvier. Heraf sælges 8 drægtige kvier til avl. Kød fra ca. 2 kvier og 6-8 ungtyre sælges fra stalddør, mens resten sælges til slagteri. Kvier (2 år) til avl løser 10-12.000 kr. stykket afhængig af eksportmarked. Salg fra stalddør løser ca. 40 kr/kg kød. Typisk vejer dyrene 250-300 kg slagtet. Salg til slagteri løser mellem 24 kr (ko 450 kg slagtet) og 28 kr.(ungtyr 300 kg slagtet) pr kg kød.\nDette giver et årligt salg som vist i tabellen:\nVi har gennem de seneste år solgt nogle få avlsdyr, men er først nu op på fuld kapacitet. Pt. Har vi 4 drægtige 2-års kvier og 8 1-års kvier på salgslisten.\nDen gamle bygningsmasse er ikke udnyttet optimalt, og derfor blev der ved Syns- og Skønsmandens besøg omtalt, at der her var en mulighed for at indrette faciliteter for kortere opstaldning af dyr til forsøg. Af budgettet fra daværende tispunkt fremgår det, at en sådan aktivitet skønnes at kunne indbringe et nettoprovenu på 50.000 kr. Syns- og Skønsmanden har kommenteret denne aktivitet i Spørgsmål 6 og vurderer her, at aktiviteten godt kan henregnes under landbrugsdrift.\nForsøgsdyrsaktiviteten omhandler forsøg med kvæg, får, heste, grise og evt høns. Det er tanken, at der indkøbes dyr til dette formål efter behov og at disse holdes adskilt fra Angusbesætningen.\nForsøgsdyraktiviteten skal foregå i de gamle stalde, der efterhånden har fået nyt indmad. Der er to store rum i Vest- og Sydlængen. Rummet i Vestlængen omfatter ca 100 m2 og bruges nu til privat hestehold, men kan indgå i en forsøgsopstilling, hvis der er behov for opstaldning af heste. Sydlængen omfatter 140 m2 og er ved at blive indrettet til et multipurposerum, der kan huse alle de nævnte arter. Staldinventaret kan arrangeres fleksibelt, og der anvendes de samme moduler, som i Angusstalden. Vi ændrer løbende konfigurationen af Angusstalden og har derfor noget inventar på lager.\nSKAT kan naturligvis hævde at dette er en ny aktivitet, der ikke skal sammenblandes med landbrugsdriften. Jeg vil hævde, at forsøgsaktiviteten er en del af landbrugsproduktionen eftersom der benyttes de samme rum og staldinventar og vi fodre med egen produceret foder (både grovfoder og korn).\nMht til miljøbelastning vil forsøgsdyraktiviteten ikke give nogen nævneværdig belastning, da det drejer som om få dyr med kort opholdstid. Så miljømæssigt kan det rummes indenfor den tilladte produktion.\nVi mangler i øjeblikket dyrefaciliteter på KU, så derfor vil der være forskellige potentielle brugere. I første omgang afvikler Combio-gruppen (DTU, KU-FARMA , KU-vet og SSI) finansieret af Højteknologifonden nogle antibiotikaforsøg på grise. Dernæst vil der blive afviklet et hesteforsøg i forbindelse med 2 master-specialer. Budget over forsøgsaktiviteter:\nAntal årlige forsøg\nOphold per uge, kr\nIndkøb af dyr og evt. specialfoder faktureres særskilt."\nEndvidere fremgår det af klagerens skrivelse af 21. december 2015:\nVedlagt fremsendes årsrapporten for 2014, hvortil skal knyttes følgende bemærkninger:\nJeg skal venligst henlede opmærksomheden på, at EU-støtte, der skal medtages i de driftsmæssige resultat, i årsregnskabet er medtaget umiddelbart lige inden finansieringsposter. Resultat af driften før driftsmæssige afskrivninger kan herefter opgøres til -128.595 kr., der fremkommer således:\nResultat før afskrivninger -128.595\nResultatet er selvfølgelig ikke tilfredsstillende, men der har - foruden de generelt ringe priser for 2014 - været særlige forhold som påvirker årets resultat:\nSom det fremgår af regnskabet, har udgifterne til vedligehold været ekstraordinær store - over 100 tkr. højere end i 2013. I tilknytning til note 160 kan oplyses, at udgifterne til Land vindingslaget og vedligehold af maskinparken er væsentlig større end sædvanligt:\nNår udgiften til vedligehold af maskiner har været væsentlig større i 2014 end normalt, skyldes det, at der af forskellige årsager har været service på alle større maskiner i 2014. Maskinerne har normalt service hvert andet år, og der vil dermed i 2015 blive en langt mindre udgift.\nStormen Bodil i december 2013 ødelagde et dige mod By Y1 Fjord, hvorved 30 ha blev oversvømmet, heraf 30 ha tilhørende A. As andel af reparationen af diget, beløb sig til 57 tkr. hvorfor udgiften til Landvindingslaget er steget med dette beløb.\nEn anden følgevirkning af "Bodil" har været tab af afgrøde, der direkte kan henføres til oversvømmelsen. Det er blandt andet omsætning af 10 ha, sen og kortere vækstsæson, samt skader på græsmarker, hvor der har været ekstraordinære udgifter til reparation af hegningen. Virkningen af den manglende produktion er svær at opgøre, men der er ingen tvivl om, at det påvirker resultatet i negativ retning.\nDer skal ved vurderingen af om driften på sigt kan blive overskudsgivende tages højde for disse ekstraordinære forhold.\nVedrørende kvægholdet er der sket en større tilvækst i besætningen end rapporten lige viser, idet værdiansættelsen af besætningen ikke tager hensyn til avlsmateriale. Således er omsætningen i 2015 væsentlig større - indtil nu er realiseret en omsætning på 260 tkr., hvilket blandt andet kan tilskrives salg af 7 kvier til avl.\nA oplyser derudover, at man er ved at indhente de fornødne myndighedsgodkendelser af lokaler mv. vedrørende forsøgsvirksomheden.\nDer søges desuden løbende at optimere driften, herunder ved at reducere i udgifterne. A har fra og med 2016 haft held til at reducerer udgifterne til forsikring med 17 tkr. fa 65 tkr. til 48 tkr."\nUd fra en konkret vurdering anses klagerens landbrugsvirksomhed ikke for erhvervsmæssigt drevet i de påklagede indkomstår 2008 og 2009.\nI overensstemmelse med de fremlagte regnskaber for 2008-2014 lægges det til grund, at virksomhed udviste positive resultater før driftsmæssige afskrivninger på ca. 7.000 kr. i indkomståret 2008, på ca. 39.000 kr. i indkomståret 2010 og på ca. 80.000 kr. i indkomståret 2012.\nDet fremgår af skønsmandens besvarelse af spørgsmål 4, at de årlige samlede driftsmæssige afskrivninger med afskrivningsperiode på 30 år bliver på knapt 200.000 kr. I overensstemmelse med skønsmandens vurdering lægges det til grund, at de årlige samlede driftsmæssige afskrivninger udgør ca. 200.000 kr. Det er henset til, at klageren siden 1996 har foretaget betydelige investeringer i køb af maskiner og i opførelser af driftsbygninger samt, at årlige vedligeholdelsesudgifter andrager i gennemsnit 117.000 kr. i perioden fra 2008 til 2014, hvad kan forhøje afskrivningsperiode til 30 år.\nDet fremgår af skønsmandens besvarelse af spørgsmål 6,\n"at de potentielle, realistiske og nævnte forbedringer af driftsøkonomien - samt vurderingerne af den fremtidige markedsudvikling - ikke er tilstrækkelige til at kunne forbedre indtjeningen så meget, at driften på længere sigt kan give et driftsresultat på 0 kr. eller overskud efter driftsmæssige af- og nedskrivninger, men før driftsherreløn"\nPå det foreliggende grundlag, herunder de under sagens behandling afgivne skønserklæringer, finder Landsskatteretten, at driften ikke har udsigt til at kunne give et regnskabsmæssigt resultat på 0 kr. eller derover efter driftsmæssige afskrivninger men før renter, selv efter en længere årrække.\nDet er henset til, at virksomheden ikke i indkomstårene 2008 og 2009 var tilrettelagt på en sådan måde, at der har været udsigt til, at driften ville kunne give overskud efter driftsmæssige afskrivninger i noget væsentligt omfang. Driftsmæssige afskrivninger på 200.000 kr. er udtryk for forringelse af virksomheds driftsmidler og derfor skal medregnes ved opgørelsen af virksomhedens realistiske driftsresultat.\nLandsskatteretten finder derfor, at virksomheden ikke kan anses for erhvervsmæssig drevet i indkomstårene 2008 og 2009.\nSærligt vedrørende udgifter til ejendomsskatter\nUdgifter til skatter og afgifter, bortset fra ejendomsværdiskatter, på fast ejendom og næring, til forpagtningsafgifter og lignende byrder kan fradrages ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Dette fremgår af ligningslovens § 14, stk. 1. Generel fradragsret for ejendomsskatter i ligningslovens § 14 blev ophævet ved lov nr. 298 af 10. juni 1981. Det fremgår herefter af ligningslovens § 14, stk. 2 og 3:\nDet er vurderet, at fradragsret for ejendomsskatter vedrørende den del af landbrugsejendommen, der ikke vedrører stuehus ved tilhørende grund og have, ikke er afskåret efter lovens § 14, stk. 2. Der skal derfor indrømmes fradragsret for ejendomsskatter i kapitalindkomst, jf. personskattelovens § 4, stk. 2, idet driften af landbrugsejendommen ikke anses som erhvervsmæssig i skattemæssig henseende. I øvrigt henvises der til Landsskatterettens kendelse af 22. december 2006, offentliggjort i SKM2006.94. LSR.\nSærligt vedrørende virksomhedsordningen\nForudsætninger for anvendelse af virksomhedsordningen, jf. virksomhedsskattelovens § 1 er, at skattepligtige personer driver selvstændig erhvervsvirksomhed. Da klagerens landbrugsvirksomhed ikke må anses at være selvstændig erhvervsmæssig virksomhed, kan klageren ikke anvende virksomhedsordningen.


Sirius Sara Genopladelig LED Kronelys - 2 stk.– køb online på imerco.dk\nForside Bolig Dekoration Lys og servietter Sirius Sara Genopladelig LED Kronelys - 2 stk. Ø 2 x H 25 cm - Stearin - Hvid\nSirius Sara Genopladelig LED Kronelys - 2 stk.\nØ 2 x H 25 cm - Stearin - Hvid\nMed Sara LED kronelyset fra Sirius kan du sprede hyggen i dit hjem. Det kunstige lys er sikkert at tænde indendørs, og du slipper for sod, skadelig røg og brandfare.\nSara er det tætteste du kommer på ægte stearinlys. Lyset har en integreret bevægelig flamme, der ser realistisk ud. Desuden er Sara genopladelig. Med DecoPower USB opladeren fra Sirius, kan du oplade dine LED-lys. Det vil give dig op til 200 brændetimer på blot en opladning (Medfølger ikke).\nI bunden af Sara kronelyset skal der isættes 2 stk. AAA-batterier (Medfølger ikke).


Pas på morgenglatte veje\nMandag morgen er vejene rim- og isglatte. Det overordnede vejnet er blevet saltet.\nma 12.02.2018, 06:23\nVagthavende ved kommunens vintertjeneste, Nis Jordt-Petersen, har udsendt følgende glatførevarsel tidligt mandag morgen:\nVi har en kold morgen, med frost i alle vejbaner mellem 0 og -2,0 grader – rim og is glatte veje.\nKlasse B-veje i åbent land og by (skolebusruter) samt stier i byer saltes\nKlasse C-veje saltes efter behov.\nKør forsigtigt lyder opfordringen.


Posted in: Kaffeudstyr\nSom nogle af jer måske har bemærket, bringer vi en del friluftskaffebilleder på vores forskellige kanaler. Det skyldes vores husven Mads Tolstrup, der ofte camperer i guds frie natur, og for alt i verden ikke vil gå ned på den gode kaffe. Tilmed er han en rigtig dygtig fotograf, og så er vi heldige at han sender en masse fine billeder til os. Særligt Bialetti's mokkakande har været på telttur, og er nu gennemtestet i brug på bål og på gasblus. Kanden fåes i mange størrelser, og kan derfor tilpasses selskabets størrelse. Oprindeligt stammer mokkakanden fra Italien, men den fungerer upåklageligt i de danske skove også! Moka-kanden, der er kendt af generationer af kaffeentusiaster verden rundt, er blevet fremstillet af det italienske firma bialetti siden 1933. Designet, der blev patenteret af Luigi De Ponti og udviklet af firmaets grundlægger Alfonso Bialetti (1888 – 1970), var den første rimeligt prisbillige metode til at lave ’espresso’ i hjemmet. Oprindeligt blev den solgt på lokale markeder, og i dag anslår man, at 90% af alle italienske husholdninger ejer mindst en. Den ottekantede kande, der er lavet af aluminium og har bakelithåndtag, bruger damptryk til at brygge kaffen. Den nederste del indeholder vand, et filter i midten indeholder de malede kaffebønner, og den færdige kaffe samler sig i den øverste del. Kanden findes i en række forskellige størrelser, og kanden er nu også udviklet til brug på induktionskomfur. En annoncekampagne efter Anden Verdenskrig medførte en øget opmærksomhed omkring Moka-kanden, hvor en vigtig del var Bialetti-maskotten, der blev designet af Paul Campani i 1953. Den ’lille mand med overskægget’, man kan se på siden af kanden, var tænkt som et mærke, der skulle adskille kanden fra andre lignende designs, der kom på markedet på samme tid. Den lille mand er en karikatur af Alfonso’s søn, og er i dag et symbol på klassisk italiensk design og kvalitet. Mokkaen er ikke at forveksle med en espresso. Mokkaen er nemlig helt sin egen, med sit eget unikke smagsudtryk. Det er en lille stærk kop kaffe, som hurtigt kan brygges på komfuret derhjemme.


Køb Påskepynt Online ⇢ Billige Fragtpriser og Lynhurtig Levering\n×\t Ophæng Ahorn Blad - Sort\t1 × 49,00 DKK\nForside / Shop / Højtid/Fest / Påskepynt\nSe kurv “Ophæng Ahorn Blad – Sort” er blevet tilføjet til din kurv.\nRyborg Urban Designs (7)\nHos ModernHouse finder du et udvalg af dekorative, moderne og traditionel påskepynt fra danske upcoming designer, brands som: Felius Design og Ryborg Urban Designs. Udvalget byder på diverse påskefjer, påskekyllinger og påskeæg i mange forskellige farver og mønstre.\nSe hele udvalget nedenunder og bliv inspireret til årets påskebord.\nFelius Design - Fjer, Sort – 2 stk\nRyborg Urban Designs - Påskehare på Pind – Hvid\nRyborg Urban Designs - Påskeæg med Stiber – Hvid\nRyborg Urban Designs - Påskeæg med Høne og Kyllinger – Hvid\nFelius Design - Fjer i Messing – 2 stk\nFelius Design - Fjer påskeæg, Sort – 2 stk\nFelius Design - Fjer påskeæg, Hvid – 2 stk\nFelius Design - Fjer, hvid – 2 stk\nRyborg Urban Designs - Påskehare på Pind – Sort\nRyborg Urban Designs - Ophæng Ahorn Blad – Hvid\nRyborg Urban Designs - Ophæng Ahorn Blad – Birketræ\nRyborg Urban Designs - Ophæng Ahorn Blad – Sort\nFelius Design - Hvide Kroge til ophæng – 2 stk\nPåskepynt – Moderne og Traditionel\nDu finder her en masse inspiration til dit påskepynt og påskedekorationer, dette skal være med til skabe glæde og hygge i denne påsketid. Skab den helt rette stemning med påskepynt fra Felius Design og Ryborg Urban Designs.\nDen gode værtindegave; Skal du til påskefrokost eller til veninde fødselsdag nær påsken. Så er disse designs perfekt at bruge som den hyggelige og gode gave. Du kan kombinere de mange produkter i akryl som du selv føler for og skabe en dekorativ gave til hende som elsker påsken og den moderne indretning.\nProduktsortiment fra Felius Design og Ryborg Urban Designs\nAlle produkter er produceret i akryl, messing, egetræ og birketræ. Dette fine påskepynt er inspireret af de gode traditioner, som byder på både klassiske og moderne påskepynt. Fra Felius Design finder på påskepynt med teksten “God Påske”, Påskeæg og Fjer. Fra Ryborg Urban Designs finder du endnu flere traditionelle designs som; Vintergækker, Påskehare, Kyllinger, Påskeæg og Ahorn Blade.\nSortimentet er præget af det moderne look og de gode traditioner. Du finder påskepynt som er designet helt enkelt og som kan kombineres på mange måder. Udvalget byder på påskepynt i enten sort, hvid, messing, egetræ og birketræ.\nUdvalget byder på en masse billig påskepynt fra dekorative danske designere. Udvalget er bredt og byder på diverse ophæng som kan kombineres på mange måder og som du føler for.\nHvorfor fejre vi Påske?\nPåsken kommer af en række religiøse omstændigheder, som kort fortalt er en tid hvor mange mindes Jesu død og opstandelse. I dag er der flere af os som bruger påsken til at fejre og nyde den mere lyse og varme tid vi går i møde. Derfor pynter vi også med friske farver eller traditionelle produkter, som er et symbol på forår og nyt liv. Dagene omkring påske er hellige og det betyder at de fleste af os kan nyde en række afslappende dage med familie og venner.\nBrug påsken til at fejre foråret og de gode traditioner. For mange af os finder vi det hyggeligt at pynte hjemmet op med diverse påskepynt som symbolisere enten religion, forår og nyt liv. Brug den sammen med familien eller på at slappe af og få samlet fornyede energi til den ellers travle hverdag vi alle befinder os i.\n//Man siger julen varer helt til påske//\nFor mange af os er påsken en hyggelig og afslappende tid. Påsken starter vel egentlig allerede tidligt med fastelavn, som er en hyggelig tradition med udklædning, fastelavnsboller, puste æg og skønne farver. De første måneder i året kan være lange, mørke og kolde. Vores mange traditioner er en skøn måde at se fremad og samtidig nyde den tid med alle de hyggelige traditioner vi sammen kan fejre. Det hele slutter af med en afslappende påske, som minder os alle om at foråret er nær og giver os alle muligheden for at lade op til tiden inden sommerferie.\nVores hyggeligste Påsketraditioner; Påskeæg (Puste æg), Gækkebreve, Påskeliljer, Påskeharen og Påskebryg. Alt sammen hyggelige traditioner som er med til at samle familie og venner omkring hyggelige påsketraditioner og giver en god anledning til at pynte op og skabe hygge i indretningen med diverse påskepynt.\nInspiration til Påskeindretningen\nInviter foråret indenfor og pynt hjemmet med det stilrene påskepynt i et enkelt og tidsløst design. Hæng de fine påskeæg, fjer, påskehare og andet på troldegrenen, lysestagen, blomsten eller lad det ligge dekorativt på bordet eller tallerkenen. Enkelte af produkterne kan placeres sammen med blomsten og alt i alt har du mulighed for at skabe en samling af flere dekorative og traditionel påskepynt fra danske designer.\nSkab den påskestemning, som du ønsker og kombinere det fine påske pynt i din indretning, som det passer dig bedst. Ønsker du samtidig en påske med få farver og en indretning i nordisk stil. Så er dette dekorative påske pynt lige noget for dig.


Søren Busk fra dynamitholdet: Sådan var det at være med | BILLED-BLADET\nTirsdag, 21. juli 2020 - af John Lautrup\nSøren Busk fra dynamitholdet: Sådan var det at være med\nSøren Busk med sin kone, Dorrit Busk.\nSøren Busk mindes med glæde sin tid på 80'ernes fodboldlandshold, hvor han var en af de stille eksistenser i det sprudlende kollektiv.\nSøren Busk, 67 år, var fast mand på fodboldlandsholdet i 80'ernes storhedstid, som DR1 i disse uger hylder med tv-serien "Danish Dynamite - legenden om de bedste". Man så ham på banen, men hørte ikke meget til ham udenfor, hvor spasmagerne Preben Elkjær og Frank Arnesen førte ordet.\n- Vi andre havde jo ikke hele tiden de der vittigheder parate. Elkjær og Arnesen var nogle friske fyre, og de var ikke mundlamme. Men alle var glade. Vi var bare en flok glade drenge, der spillede fodbold sammen. Jeg var enormt glad for at være med i en periode, hvor vi havde så godt et landshold, siger han.\nSøren Busk nyder ligesom mange andre seere at få genopfrisket minderne fra de glade fodbolddage i 80’erne. Den bundsolide forsvarsspiller spillede stort set alle landskampe i perioden.\n– Det er en stor oplevelse for mig at se det igen. Vi havde et supergodt hold og kunne have vundet både EM i 1984 og VM i 1986. Det var fantastisk at være med til, siger han.\nSøren Busk gik sidste år på pension efter 28 år i "Select Sport", hvor han var salgsdirektør. Han nyder sit otium med sin hustru, Dorrit, i en dejlig lejlighed med havneudsigt i København. Han spiller stadig fodbold - på et oldboyshold med gamle kammerater fra ungdommen i Glostrup - og han og Dorrit holder derudover formen vedlige med hyppige besøg i et fitnesscenter.\nLæs interview med Søren Busk i BILLED-BLADET, som kan købes fra torsdag den 23. juli.\nLigner Flemming Møldrup denne VM ...\nTravl Peter Qvortrup Geisling: Sådan ...\nDen store bagedyst vender tilbage: Nu kan du selv ...\nFællessang vender tilbage – på en helt ny måde\nJacob Risgaard fra Løvens hule: Derfor er jeg ...


Ordlyd Ideer til en anden Bryllupsinvitation - ajournalforjordan.com\nOrdlyd Ideer til en anden Bryllupsinvitation\nEn anden bryllup behøver ikke at være mindre magisk end en første bryllup. Det kan være endnu mere glamourøs, især hvis brud og brudgom er ældre og mere økonomisk etableret. Valg af rette ordlyd til bryllup invitationer til anden ægteskaber er ikke anderledes end for første bryllupper. Så længe du notere hvem er vært for brylluppet, behøver invitationen ikke nævner noget om parrets fortid.\nBryllup Hosted af brud og brudgom\nHvis brud og brudgom vil være vært for brylluppet, er der flere måder at ordet dit bryllup invitation. Du kunne vælge en formel formulering, såsom "Der anmodes om ære din tilstedeværelse på ægteskab [Bride] til [Groom] på [Dato] på [Time] på [Placering]." For mere uformelle invitationer, så prøv noget lignende "[Bride] og [Groom] inviterer dig til at dele deres glæde ved deres bryllup på [Dato] på [Time] på [Placering]." Din formulering behøver ikke at afspejle, at det er en anden bryllup til enten bruden eller gommen.\nBryllup Hosted af forældre\nOrdlyd en invitation til et bryllup, der vil blive betalt for og hosted af brudens forældre kan være formel eller uformel. Formel formulering bør indeholde sætninger som "Mr. og Mrs. [Bride forældres navn] anmode æren af Deres tilstedeværelse på ægteskabet mellem deres datter, [Bride], til [Groom]." Hvis begge forældre er vært brylluppet, kunne ordlyden se sådan ud: "Mr. og Mrs. [et sæt forældre], sammen med Mr. og Mrs. [andet sæt forældre], inviterer dig til brylluppet af deres børn , [Brud og brudgom]."\nBryllup Hosted af voksne børn\nHvis dine voksne børn ønsker at være vært for dit andet bryllup, her er et par forslag til invitationen: "Hr og Fru [Navne], søn og datter-in-law af bruden, Ms [Navn], datter af bruden, og Mr. [Navn], søn af den nette, anmode æren af deres tilstedeværelse på ægteskabet mellem deres forældre, [bride] og [groom]. " Vær sikker på at inkludere navne og relationer til gifte par for alle børn, og ikke blot nogle af dem. For mere uformelle invitationer, de relationer børnene til forlovede er ikke nødvendig.\nBare fordi det er en anden bryllup for en eller begge parter betyder ikke, at du har brug for at gøre opmærksom på dette i bryllup invitation. Invitationen behøver ikke at forklare alt om et par historie, det bør heller ikke forsøge at. Hvis du er bekymret for at informere dine gæster, overveje at oprette et bryllup websted, der indeholder en sektion "Vores Story", hvor bruden og gommen kan indeholde mere information, herunder tidligere ægteskaber.\nOrdlyd ideer til certifikater for præstation\nIdeer til en anden Baby Change Table\nGave Ideer til en anden dato\nOrdlyd Ideer til en John Deere fødselsdagsfest\nOrdlyd Ideer til vinflaske bryllup favoriserer\nSådan oprettes en Nursing Portefølje\nTips om at skrive en diskursiv Essay\nHvordan kan jeg finde den konstellation Aquila på nattehimlen?\nSådan Udskift en Suspenderet Køkken loftslampe\nSådan Turn Off Undertekster på et tv\nHvordan man laver en Blue Spruce Blå\nScience projektideer til Paper Towel Sugeevne


Skæv bane | SejlOgVind.dk\n3-10 m/s, nogenlunde flat vand\nUdlæg to mærker som hhv. bundmærke og topmærke. Bundmærket lægges skævt til siden i forhold til topmærket.\nEr bundmærket til SB for topmærket, så øves gybe sæt ved topmærke runding og luv pil ved bundmærket.\nEr bundmærket til BB for topmærket, så øves almindeligt spiler sæt og læ spilernedtagning.\nEvt. kan man når man vil til SB bundmærke lavet et almindeligt sæt, og straks derefter bomme.\nFokus er på spiler sæt og pil, så der skal ikke bommes undervejs. Af samme grund, så kan benene gøres relativt korte.\nUdlæg evt. tre mærker i en trekant, så man har et topmærke og to bundmærker, et til SB og et til BB. Så kan der skiftes mellem de to ben hver anden gang.\nTopmærket rundes altid om BB. Der er valgfrihed med hvilken vej man runder bundmærkerne, da begge situationer kan forekomme på en op-ned bane. Den ene vej rundt om bundmærket skal der blot skæres op, og den anden vej skal der også bommes som en del af rundingen.\nVi vil altid have spileren ned i BB side, så hvis vi nærmer os et bundmærke på BB halse vil vi lave et luv pil, og hvis vi nærmer os på SB halse, så vil vi lave et læ pil. Om der skal bommes eller blot skæres op rundt om mærket afhænger i en kapsejlads situatiuon af hvilket bundmærke vi er på vej mod i kombination med hvilken halse vi er på: BB halse mod luv bundmærke giver luv pil hvor der skal skæres op, BB halse mod læ bundmærke giver luv pil med bomning, SB halse mod luv bundmærke giver læ pil med bomning, SB halse mod læ bundmærke giv læ pil med opskæring.\nI øvelsen her laves der ingen bomning, da banen er skæv, og vi på forhånd ved hvilken type pil vi skal lave. Der kompenseres ved at vi evt. runder mærkerne udefra og ind også, så alle fire kombinationer kommer i spil.


Tumlingeyoga | brookerhealing\nTumlingeyoga er for børn og deres forældre / bedsteforældre eller andre tætte omsorgpersoner.\nBørn i denne alder er nysgerrige, sanser og oplever med hele kroppen og lærer via bevægelse. Fokus er derfor på en legende tilgang, hvor yogaens aspekter præsenteres via kreative elementer, historier, lege og forenklede fysiske øvelser (asanas).\nYoga er en dybdegående og transformerende praksis, og med børneyoga etableres gode vaner og rutiner i tidlig alder samt børns motorik, socio-emotionelle og kognitive evner, understøttes og udvikles. Dette i et konkurrencefrit rum, hvor alle er vindere og det også er sjovt.\nI en yogastund med de små tumlinge vil der typisk være:\nDer vil være et tema som vil være "den røde tråd" igennem hele yogastunden, dette kan være i form af en historie eller billedbog, en tur til bondegården, på eventyr under vandet, i zoologisk have eller andet som børnene kan relaterer til.\nBørnene er med så godt de kan og det er helt ok at gå til og fra.


TomTom LINK 310 – Fordele — TomTom Telematics DK\nPålidelig angivelse af position\nDet er meget beroligende at have permanent kontakt med dine chauffører, uanset hvor langt væk de er. Med LINK 310 ved du præcis, hvor hvert køretøj er på hver tid af dagen. Det effektive integrerede GSM/GPRS-modul er altid i forbindelse med kontoret, selv under de mest besværlige forhold. Den integrerede GPS-antenne sikrer desuden, at du har en meget nøjagtig position for køretøjet næsten hele tiden.\nLINK 310 gør det nemt at registrere køretøjets antal kørte kilometer. Chaufførerne skal blot bruge et par sekunder på at registrere deres antal kørte kilometer som erhverv, privat eller pendling på en TomTom-inputenhed. Oplysningerne sendes med det samme til kontoret og kan åbnes via WEBFLEET, hvor de kan bruges til regnskab, skatteregistreringer, planlægning af vedligeholdelse og meget andet. Dette reducerer den administrative byrde for chauffører og kontorpersonale, samtidig med at den giver en værdifuld indsigt for dem, der forsøger at nedskære omkostninger og øge produktiviteten.\nLINK 310 er udstyret med en accelerationssensor, der registrerer, når dit køretøj køres på en farlig eller uøkonomisk måde. Du kan overvåge og spore disse hændelser på WEBFLEET, lave dine egne standarder for en sikrere og grønnere kørestil og måle individuelle chauffører og grupper af chauffører op imod disse niveauer. Dette holder dine chauffører sikrere, samtidig med at det reducerer dine driftsomkostninger ved hjælp af lavere brændstofregninger og vedligeholdelsesudgifter.\nEn del af WORKsmart™-flådestyring\nMed så mange spredte chauffører at holde styr på kan det være svært at vide, hvad hver enkelt chauffør laver. LINK 310 gør det nemt. Da den anvendes som en del af en WORKsmart™-løsning, kan du bruge den til at spore positionen for hvert køretøj i realtid, så du kan identificere den bedst placerede chauffør til et job. Du kan indsamle og administrere arbejdstimerne for alle chaufførerne og deres passagerer for at identificere problemer med administration af tid, som f.eks. unødvendig overtid. Du kan desuden få overskuelige oplysninger om kørestil, CO₂-fodspor og tomgangstid for hvert køretøj, du har på vejen, for at se, hvor der spildes brændstof.


Havekrukker ikea – Cykelhjelm med led lys\nUrtepotteskjulere og krukker. Du behøver ikke at have en have for at have store smukke planter og blomster. God kvalitet til den rigtige pris.\nAnnoncer med Ikea Krukker på DBA. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. Køb og salg af Krukker på DBA.\nI JYSK har vi et stort udvalg af billige havekrukker. Skal haven pyntes og fornyes med havekrukker? Se det store udvalg af mange forskellige krukker og potter til haven.\nKøb nyt og brugt på GulogGratis. Sammenlign priser og læs anmeldelser af Krukker Planter og frø. Klik her og find den bedste pris nu! Udbuddet er stort, når det kommer til smukke krukker til din have. Moderne ure til boligen fra BoConcept.\nFind den helt rigtige krukke.\nOg ikke mindst, hvor kan man købe store rustikke krukker? Køb Krukker her og spar penge. Du kan også handle med de over 880. God support og garanti for en god handel.\nBlå-Sort-Rød-Brun-Antra-Grøn-Oliven-Beige-Hvid-Bronce og Teracotta mf. IKEA urtepotteskjulere og krukker gør det nemt at indrette dit hjem med farver og. Vi har havekrukker for enhver smag. Krukker til det grønne liv på terrassen, Sotomon fra Conmoto,. Som vores nye salgsassistent får du ansvar for værktøj og havekrukker og sikrer.\nFuldend indretningen med stilrent brugskunst og boligtilbehør fra ILVA. Anna Efverlund har designet en multifunktionelle sækkestol fra IKEA. Houzz Tips: Lad fantasien blomstre med hjemmelavede krukker. Køb en fletkurv hos Søstrene Grene eller IKEA. Hyggehule til kat med lysegråt plysbetræk og vendbar pude.\nPasser til Ikeas Expedit- og Kallax-reoler. Soveværelse inspiration – Senge, madrasser, belysning m. Danmarks bedste tilbu find den rigtige krukker pris, samt masser af andre gode tilbud lige her! Nylige sommerkøb + hos Ellos! Min nye egetræsskænk fra Hübsch! Havekrukker med indbygget lys.\nSmugkik på IKEAs smukke august nyheder lige her. IKEA samarbejder med Apple: Snart bliver det meget sjovere at shoppe IKEA-møbler .


Trådløse Bluetooth-hovedtelefoner og -øretelefoner til enhver livsstil | Bose\nTrådløse Bluetooth®-hovedtelefoner og -øretelefoner\nTrådløse hovedtelefoner og ægte trådløse øretelefoner, som er udviklet til at levere anmelderrost Bose-lyd.\nSÆRTILBUD Bose Frames Alto\nOprindelig pris kr 1.999,00 kr 1.999,00 Aktuel pris kr 1.299,00 kr 1.299,00\nOprindelig pris kr 3.299,00 kr 3.299,00 Aktuel pris kr 2.499,00 kr 2.499,00\nOprindelig pris kr 2.699,00 kr 2.699,00 Aktuel pris kr 2.469,00 kr 2.469,00\nTILBEHØR TIL TRÅDLØSE HOVEDTELEFONER\nTrådløs frihed møder livagtig lyd\nDu ved, at vi leverer den bedste performance. Men du vil gerne have, at den performance er trådløs med pålidelig Bluetooth®-forbindelse – for alle typer hovedtelefoner. Så vi har udviklet hovedtelefoner, der giver dig ekstraordinær performance og enestående komfort. Uden kabler og kompromiser har du fuld frihed til at lade dig opsluge af musikken.\nOg du behøver aldrig række ud efter din enhed. Med intuitive knapper kan du skifte nemt og problemfrit mellem to Bluetooth-enheder, ændre lydstyrken, skifte nummer og modtage/afslutte opkald. Det betyder, at du kan afspille musik, modtage sms'er og finde svar på spørgsmål blot ved brug af hovedtelefonerne. Med hovedtelefoner, der er udviklet til at levere en bedre trådløs oplevelse, kan du fordybe dig i musikken – uanset om du er til træning, på kontoret eller et helt andet sted.


Sådan finder du gaver med betydning - Direkte\nDirekte 04.11.2020 kl. 08:17\nSådan finder du gaver med betydning\nDette er sponsoreret indhold fra Dansk Copenhagen, publiceret 04.11.2020.\nLangt de fleste mennesker kender til det gerne at ville give den helt rigtige gave til det helt specielle menneske. Det er ikke er ny ting gerne at ville forkæle, dem man holder af med noget helt udover det sædvanlige. Men det kan nogle gange være svært at vide, hvad man skal give i gave til dem, der virkelig betyder noget, særligt fordi man gerne vil gøre lidt ekstra ud af det, når det kommer til lige præcis denne person. Derfor kan du her finde god inspiration til, hvilke gaver der altid virker, og hvorfor det lige præcis er denne type gaver, man vender tilbage til, når det skal være lidt ekstra godt.\nSelvom det er en af de mest almindelige gaver at give, er smykker faktisk en af de mest betydningsfulde gaver, man kan give. Når man tager smykker på, har det en betydning, at man vælger at bære et smykke, som man har fået af en bestemt person i en bestemt anledning. Derfor handler det også om at tænke over, hvorfor man giver lige præcis det smykke, og i hvilken anledning man vælger at give det. Hos Dansk Copenhagen kan man finde nogle meget smukke smykker, som er lavet i dansk design. Det er et af de kvalitetstegn, man kan kigge efter, hvis man gerne vil give et smykke til en, der har fortjent noget helt særligt. Smykker kan således altid være den helt rigtige gave, hvis man tænker over, hvordan og hvorledes gaven skal gives.\nEn af de gaver som er meget populære at give, men som ikke kan samles over en kam, er den type gaver, som dækker over en oplevelse. Det kan være helt forskelligt, hvad denne oplevelse dækker over, så længe man har tænkt over, at det man skal lave, er noget, som personen, der modtager gaven, vil blive glad for. Grunden til at det er så populært at give og modtage oplevelsesgaver, er fordi, at oplevelser er meget personlige og ofte bunder i, at den der giver gaven, har planlagt noget for at glæde den anden person. Derfor er det altid noget helt specielt at modtage en personlig og skræddersyet oplevelsesgave næsten lige meget, hvad oplevelsen går ud på. Netop denne type gave er et klart bevis på, at det ikke er gaven, der er det vigtigste, men at det er intentionen med gaven, der virkelig betyder noget.


» Bedste Adidas Condivo 17 ⇒ Se webshops\nHjemAdidas Condivo 17\nAdidas Condivo 17\nEn lang række online webshops frembyder nu om dage alverdens fragtformer. En af de mest moderne er for nærværende levering til et afhentningssted, og så henter du bare produkterne den dag der passer dig. Metoden er altså ret så bekvem, og typisk også den mest betalelige løsning til levering ved køb af Adidas Condivo 17.\nDu burde lige så vel overveje at få ordren leveret hjem til dig eller til hvor du arbejder. Metoden er undertiden et hak mere pebret, men også særdeles ligetil. Den prisbilligste form for levering vil dog til enhver tid være at du selv henter varerne, men det stiller krav om at du lever i kort afstand af e-forhandlerens arbejdslager.\nAntal dages levering på kan i nogle tilfælde være super essentiel ifald vi behøver dine nye varer med det samme, og i det øjemed er det komplet fornuftigt at vi besigtiger den forventede leveringstid på det relevante produkt.\nEn stor portion netshops i Danmark præsterer dag-til-dag levering på deres favorit varer, eksempelvis Adidas Condivo 17, men vær påpasselig da det afhænger af at bestillingen fuldbyrdes før et aftalt tidspunkt, så at de sandsynligvis kan nå at få de nye varer fikset inden logistikpersonalet får fri.\nFlere internet handler lover fragt uden beregning, men ofte er det kun gældende hvis der indkøbes for en bestemt pris. Som alternativ burde du tage den mest letkøbte slags levering, som oftest – om du befinder sig tæt på Herning, Solrød Strand eller Helsinge – vil blive at få dem til at køre dine produkter til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være rigtig gnidningsløst for alle og enhver at søge information om priser i blandt forskellige online selskaber, og ergo har de fleste webshops ikke kunne lade være med at nedbringe udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til børn og babyer, samt til damer og herrer – enormt, og endda nogle gange garantere portofri fragt.\nDet kan dog stadigvæk være indbringende at tjekke nogle forskellige e-butikker efter udsalg på Adidas Condivo 17 forinden du shopper, således at man er sikret at opnå den bedste pris.\nMan bør lige meget hvad være opmærksom på, at når en internet shop udlover deres produkter for en pris der er umådelig attraktiv, kunne det i nogle tilfælde være en indikation på en uærlig internet butik. Kortbestillinger er dog omfavnet af et regulativ, hvilket bistår dig som kunde imod fup netshops.\nGenerelt tilråder vi betalinger med kort eller MobilePay. Som en anden løsning burde du drage nytte af et afbetalingstilbud fra f.eks. ViaBill, for så vidt du ønsker at afdrage pengene over tid.\nFør folk køber i en e-handler behøver man i virkeligheden bese webshoppens betingelser, men det er mange gange ikke særlig sjovt.\nEt alternativ kan være at tjekke om netshoppen er e-mærke tilsluttet, som skulle være et bevis på at internet firmaet accepterer de officielle regler, samt at internet firmaet en gang i mellem ses til af fagfolk der behersker reglerne. Det giver dig lejlighed til assistance, såfremt du oplever problemer i forbindelse med din handel.\nForuden dette er det smart at køber er opmærksom på de elementære forhold der kan have indvirkning på købet, eksempelvis den ombytningsret butikken kører med. På grund af dette er det samtidig afgørende, at man når som helst opbevarer ens faktura, således man en anden gang kan eftervise ordren af Adidas Condivo 17, hvad end du skal shoppe til en mand eller kvinde.\nTrustpilot medfører rigtig fremragende chancer for at kortlægge adskillige eksisterende kunders evalueringer og derfor støtter vi, at du ser nærmere på online butikkens ratings af Adidas Condivo 17 forinden du placerer din ordre.\nFacebook leverer for øvrigt en række fortræffelige chancer for at få et kig ind i e-forretningens popularitet. Her ses en række internet virksomheder som tilbyder folk at give en vurdering af virksomhedens service, hvilket tillige bør tages i brug til afvejning af hvor tilfredse kunderne er.\nDenne hjemmeside er annoncefinansieret. Vi har et tæt samarbejde med nogle forskellige shops på nettet hvor vi præsenterer deres varer, og indtjener betaling i tilfælde af at en af de besøgende på vores hjemmeside udfører en transaktion.\nAnvisninger angående produkter og internet forretninger opretholdes hyppigt, men man kan ikke stille os ansvarlig for korrektioner der potentielt er lavet siden vi nyligst opdaterede vores oplysninger.


Copenhagen Towers vinder Mermaid Bowl XXIX | DAFF\nForside Amerikansk fodbold Amerikansk fodbold - fremhævet Copenhagen Towers vinder Mermaid Bowl XXIX\nFinalen i dansk amerikansk fodbold blev lørdag spillet i Slagelse, og her kunne Copenhagen Towers løfte pokalen og kalde sig danske mestre anno 2017. Sejren kom i hus ved en sejr på 20-7 over lokalrivalerne fra Søllerød Gold Diggers.\nAmerikaner viser klassen – og hårdheden\nDet var dog Towers, der havde overtaget kampen igennem, og især i første halvleg viste amerikaneren Dayton Winn prøver på sine evner. Efter kampen blev Winn også kåret til årets mest værdifulde spiller i National Ligaen.\nSelvom amerikaneren ikke er den største spiller på banen, er han alligevel en hårdfør spiller – ligesom amerikanske fodboldspillere er helt generelt. Winn brækkede næsten i starten af kampen, men det holdt ikke storspilleren ude af kampen, da han vendte tilbage og spillede en vigtig rolle i resten af kampen.\nTowers gode start holdt hele vejen\nCopenhagen Towers viste alsidighed i første halvleg og formåede at bevæge bolden både ved at kaste og løbe med bolden. Kampens første scoring kom på et imponerende 46-yard løb af running back Michel Konate.\nDerudover scorede Towers også på et blokeret punt fra Gold Diggers – efter at blokere sparket var det også Towers, der fik fat i bolden i Gold Diggers end zone, og med et ekstra point fik Towers bragt sig foran med 14-0.\nHerefter fik Gold Diggers bedre fat, og kampen bølgede frem og tilbage i store dele af anden halvleg. Gold Diggers fik sat point på tavlen, men det var altså ikke nok til at forhindre Towers i at tage trofæet.\nRekordfinale mellem topholdene\nDette var Copenhagen Towers syvende sejr i Mermaid Bowl, og det gør klubben til den mest vindende i Mermaid Bowl-regi. Den rekord har de sammen med klubben Triangle Razorbacks.\nI år har netop Towers og Gold Diggers vist sig at være de to stærkeste hold, og derfor var det på mange måder den rette finale. I den regulære sæson tabte de to hold nemlig kun en enkelt kamp hver, og det var til hinanden.


En ny rygerkultur – Værktøjskassen til innovation og entreprenørskab i undervisningen\nCase Case En ny rygerkultur\nNyt kampagneunivers for Kræftens Bekæmpelse\nKræftens Bekæmpelse skal udvikle et gennemslagskraftigt kampagnesite, som målretter sig til voksne rygere mellem 25 år og 55 år, der overvejer eller ønsker at holde op med at ryge.\nUdfordring lyder derfor således: I skal udvikle et kampagneunivers, som på ingen måde forholder sig til en rygerkultur baseret på død, ødelæggelse, sygdom og herunder ingen visuelle præsentationer af cigaretter, aske, rygerlunger mm.\nProblemstillingen blev behandlet i en innovationsworkshop. De studerende arbejdede i tværfaglige grupper og blev guidet af professionelle innovationskonsulenter fra Katalyst. Processen var baseret på en humanistisk innovationsmetode, hvor mennesket og dets behov er afgørende for succesfuld innovativ tænkning. De studerende blev introduceret for teorier og praktiske øvelser inden for brugerdrevet innovation, markedsføring, og strategisk konceptudvikling.\nDe studerende brugte deres generelle humanistiske viden og forståelse for menneskets behov kombineret med deres fagspecifikke viden om visualitet til at udvikle relevante og nytænkende løsninger. En af løsningerne indeholdte bl.a. et kampagneunivers baseret på åndedrættet som visuelt element og med sloganet “Ånd livet ind, før du ånder ud”. Løsningen bestod af en stærk visuel identitet, som hidtil ikke er set I forbindelse med rygestop, et koncept for 3 tvspots og et website.\nKræftens bekæmpelse udtalte efter workshoppen: ”Både spændende og tankevækkende at låne nye øjne og få inspiration til tobaksforebyggelse. Gode input om det sproglige og det visuelle, skæve tanker og en masse energi var, hvad vi gik hjem med. Tak for det!”\n– Karin Mejding, projektleder, Kræftens Bekæmpelse.\nKursus: Fagtematisk Workshop Kursusansvarlig Videnskabelig assistant Kassandra Wellendorf\nDeltagere: Studerende på kandidatkurset Visualitetsteori på Institut for Kunst og Kultur, Det Humanistiske Fakultet ved Københavns Universitet\nOpdragsgiver: Kræftens Bekæmpelse, Niels Them Kjær, projektchef og Karin Mejding, projektleder,